15.03.2018 15.03.2018 - af ung dansk porno opret annonce på dba - 1 Kommentar\nFind Opret Gratis på DBA - køb og salg af nyt og brugt Dba gratis annonce barberede fisser / Fotjob dokkun Steffan Nissen - PAS PÅ snyd VIA paypal PÅ DBA! We would like to show you a description here but the site wont allow. Opret, gratis på DBA. Stort udvalg af, opret, gratis til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Opret, annonce Dba, thai Frederiksgade Århus Gratis parkering hamborg lufthavn. Ung i porno-centrifugen - Kristeligt Dagblad Massage OG Escort Århus Barberede Fisser Find Opret Gratis på DBA - køb og salg af nyt og brugt Dba gratis annonce barberede fisser / Fotjob dokkun Steffan Nissen - PAS PÅ snyd VIA paypal PÅ DBA! We would like to show you a description here but the site wont allow. Opret, gratis på DBA. Stort udvalg af, opret, gratis til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Opret, annonce Dba, thai Frederiksgade Århus Gratis parkering hamborg lufthavn. Ung i porno-centrifugen - Kristeligt Dagblad Massage OG Escort Århus Barberede Fisser, Lebisk sex thai svendborg. På DBA finder du altid. På danske ved Ann Mariager. Blod i sæd thai massage i nordsjælland.\nDBA: Ung dansk porno opret annonce på dba\nJapan foto hjørring hjemmelavet teen porno 296\nung dansk porno opret annonce på dba Linse kessler højde liderlig porno\nEscort copenhagen aarhus escort 408\nEscort, Escortservice in: Ung dansk porno opret annonce på dba\nFind hurtigt og nemt din næste massage- eller escortpige. Derfor vil vi gerne vise, hvor han er i forhold til dig. Gratis sex annoncer luder næstved; Dba, gratis, ting Sjælland. Pornoen påvirker også drenge, men ikke helt så meget. Blod i sæd thai massage i nordsjælland.\nVem, thai: Ung dansk porno opret annonce på dba\nSexolog Rebecca de Ferranti fra Dansk Sexologisk Center fortæller i »Ung i en pornotid at hun bliver opsøgt af unge mænd, der er blevet afhængige af porno på internettet. Selve spørgsmålet om at finde en mening med livet bliver kanaliseret ind i seksualiteten, og det bliver til en evig jagt efter kosmos, og det finder man ikke i seksualiteten. Køb og sælg brugt og nyt i kategorier såsom: Til boligen - Ting til dekoration af hus og have - Pynt dit hjem til enhver årstid eller fest. Rigtig god fornøjelse med din nye DBA app. Nogle drenge bliver ramt af præstationsfrygt. Bilhandler køb nye og brugte biler - Bilkøb fra pålidelige sælgere er nemt med DBA - Køb nye og brugte køretøjer fra forhandlere eller private sælgere - Motorcykler, biludstyr og meget mere! Porno får også nogle unge til at ryge over i den anden grøft, så de bliver pågående og grænseoverskridende. Der kan godt være modne kvinder store bryster dejlige store patter flere tv'er i en bolig, men der skal ikke være isolerede parceller i parcellen. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se gamle damer forføre og kneppe helt unge drenge. Sjove citater og ordsprog mandbjerg free sex videos siam thai massage. Snap sex thai massage københavn anmeldelser. Sex for kvinder danske ordsprog på engelsk / Hedomax footjob Copenhagen - Denmark, Massage, Escort Ukrainske damer escort service aarhus / Polyamorøs stau Vi har en massageguide og du kan finde en masse sex annoncer på vores massage og Escort side. Det bliver til en evig jagt efter lykken. De politiske ideologier er væk, og religionen har mistet sin betydning. Lagring: Dit billede på annoncen bliver gemt på SD kortet indtil annoncen er oprettet. Forældrene skal blande sig på en positiv måde.\nOm ung dansk porno opret annonce på dba\nSe alle indlæg af ung dansk porno opret annonce på dba →\nEn kommentar til “Ung dansk porno opret annonce på dba”\nung dansk porno opret annonce på dba siger:\nØnske Opfyldt Sexfilm med. Snap sex thai massage.. PÅ, sNYD VIA paypal.\nUng dansk porno opret annonce på dba på Ung dansk porno opret annonce på dba


Den moralske maskine | Weekendavisen\nKlumme. Skal en selvkørende bil ofre en pensionist for at redde et spædbarn? Skal den slå chaufføren ihjel, hvis det kan redde tre fodgængere? Og hvad nu, hvis fodgængerne gik over for rødt? Svarene afhænger af, hvor i verden man befinder sig.\nProfessor i etik og retsfilosofi Roskilde Universitet\nVi står foran en tid, hvor maskiner i højere og højere grad kommer til at løse opgaver – eller træffe beslutninger, om man vil – der har direkte indflydelse på menneskers liv og død. En teknologi, der i den forbindelse har tiltrukket sig stor opmærksomhed, er selvkørende biler. Bilproducenter og politikere står over for den gevaldige opgave at skulle bestemme, hvordan der bør prioriteres i tilfælde, hvor det er uundgåeligt, at nogen bliver påkørt, og hvor spørgsmålet derfor er: Hvem skal ofres?\nDet er let at se, at et svar på det spørgsmål langtfra er en enkel sag. Antag for eksempel, at en selvkørende bils bremser er defekte, og at der enten er mulighed for at påkøre nogle fodgængere længere fremme på vejen eller at lave en undvigemanøvre ved at køre bilen ind i en mur. Spørgsmålet er nu, om bilen bør programmeres til at sikre passagererne ved at fortsætte kørslen, eller om det i stedet er passagererne, der må ofres, ved at lave den undvigelse, der sikrer fodgængerne.\nLæs også om et overset aspekt ved elløbehjul: »Høj surf på databølgen«\nVed nærmere eftersyn er det klart, at et svar kan afhænge af mange faktorer. Et oplagt spørgsmål er for eksempel, hvilken rolle antallet af ofre bør spille. Hvis der er én passager i bilen, mens der er to fodgængere, der bliver påkørt, bør bilen så prioritere at skade det mindste antal? Og hvad nu, hvis valget står mellem børn og voksne? Er det mere vigtigt at redde et barn end en midaldrende? Og hvad med en gravid? Eller hvad hvis fodgængeren selv har begået en forseelse ved at gå over for rødt lys? Har man mindre krav på beskyttelse – og er det dermed mere acceptabelt, at ens liv ofres – hvis man har forbrudt sig mod loven?\nHvordan i alverden svarer man på den type dilemmaer? Det har et hold forskere bestående af økonomer og psykologer fra Harvard, MIT og universitetet i Toulouse givet et bemærkelsesværdigt bud på. Deres svar er nyligt publiceret i det videnskabelige top-tidsskrift Nature.\nAntagelsen bag studiet er, at det ikke rækker, at filosoffer eller andre teoretikere tænker over, hvad der etisk set udgør de mest rimelige rationaler bag en prioritering. For at selvkørende biler skal kunne fungere i praksis, må der være en vis konsensus i befolkningen om, hvordan de skal programmeres til at prioritere, når uheldet er ude. Men er der en sådan konsensus?\nFor at besvare det spørgsmål har forskerne designet en online platform kaldet den »moralske maskine«. Her har almindelige borgere kunnet givet deres bud på, hvad de synes, er rimelige prioriteringer i en række forskellige scenarier, hvor en selvkørende bil uundgåeligt kommer til at slå nogen ihjel. Den mulighed har rigtig mange benyttet sig af. Faktisk er studiet endt som det største af sin art nogensinde. Forskerne har samlet ikke mindre end 40 millioner svar fra borgere fordelt over 233 lande og territorier. Svarene viser blandt andet, at der er betydelige geografiske og kulturelle forskelle på de essentielle spørgsmål.\nUd fra de mange svar viste der sig at være tre etiske vurderinger, der har en særlig bred tilslutning. Den første og meste udbredte er, at mennesker bør prioriteres højere end dyr. Sidstnævnte kan naturligvis også komme til skade, hvis en selvkørende bil har en defekt, men opfattelsen er altså ikke overraskende, at de altid bør ofres før mennesker.\nDen vurdering, der samlede det næststørste flertal, er, at antal har betydning. Det er bedre at ofre færre liv frem for flere. Endelig er det også en udbredt opfattelse, at alder bør spille en rolle i en prioritering. Det er mere vigtigt at redde et ungt menneske end et ældre. Givet den brede tilslutning er forskernes forslag, at disse tre vurderinger bør udgøre en slags basale byggesten i regelsæt for prioritering for selvkørende biler.\nLæs også om et totalt overvåget samfund, hvor kameraer former folks adfærd: »Sjælens ingeniører«\nFor endvidere at kunne få overblik over, hvilke variationer der hersker mellem folks vurderinger, inddelte forskerne de 100 lande, hvorfra der var indkommet flest besvarelser, i tre overordnede kulturelle zoner. En vestlig zone (USA og Europa), en østlig zone (Mellem- og Fjernøsten) og en sydlig zone (Central- og Sydamerika). Ved nærmere analyse viste der sig flere forskelle mellem disse zoner.\nFor eksempel viste det sig, at den moralske præference for at spare unges liv var mindre udtalt i lande i den østlige zone og mest fremherskende i landene i den sydlige zone. Omvendt var der en mindre udtalt prioritering af mennesker frem for dyr i den sydlige zone frem for i de to andre. Endvidere viste der sig at være en lidt større præference for at spare kvinders liv frem for mænds i den sydlige zone – en skævhed, der ikke fandtes i de andre zoner.\nDen yderligere analyse af forskelle på tværs af geografiske og kulturelle områder viste i øvrigt, at præferencen for at tildele antallet af ofre betydning var betydeligt mere udtalt i såkaldt individualistisk-orienterede lande frem for i lande, der anses for mere kollektivistiske. I kollektivistiske lande var man til gengæld mindre tilbøjelige til at prioritere unge frem for ældre. Et andet nævneværdigt resultat var, at svarene fra mere fattige lande (målt ud fra BNP per indbygger) viste en mindre tendens til at tillægge det betydning, om en fodgænger havde forbrudt sig mod loven, end det var tilfældet i rigere lande.\nI hvor høj grad kan en sådan undersøgelse så hjælpe dem, der skal skrive lovene og programmere bilerne?\nSelvom det er interessant at uddestillere etiske vurderinger på tværs af lande, er det også klart, at studiet ikke når så langt i forhold til virkelige prioriteringer. For eksempel kan forskellige forhold – antal, alder, skyld med mere – jo tænkes kombineret på utallige måder. Hvad der i så fald bør prioriteres, bliver hurtigt uklart.\nFor det andet bygger studiet på den stipula- tion, at man ved, at nogen dør. Men virkeligheden er jo mere kompleks. Der kan være tilfælde, hvor nogen påføres skader af større eller mindre alvor. Og endelig ser studiet helt bort fra sandsynligheder – et forhold man ved, vi mennesker ofte har svært ved at håndtere intuitivt. Hvis selvkørende biler virkelig skal finde anvendelse i gadebilledet, så er der nok stadig brug for, at man også tænker dybere over, hvad der udgør de mest rimelige principper for prioritering – hvilket forskerne da heller ikke afviser.\nLæs også om opgøret mellem EU-Domstolen og de europæiske stater om brug af teledata: »Den store privatlivskrig«


Port House bliver et moderne og fleksibelt flerbruger kontorbyggeri bestående af to bygninger på i alt 7.945 m2 med mulighed for flere lejemål fordelt på fire etager. Bygningerne indeholder kontorer, fælles reception, et mødecenter, kantine og en restaurant beliggende med udsigt til Lillebælt. Der etableres derudover også værksteder og faciliteter til ADPs driftsafdeling.\n”Flytningen fra vores nuværende kontor på Centerhavnen direkte ud til kajen betyder, at vi kan give plads til ny aktivitet og målet er tilflytning af en ny virksomhed – og dermed arbejdspladser - på havnen” siger Nils Skeby, CEO i ADP A/S.\n”Fredericia Havn er en bynær havn, hvor vi om få år får den nye kanalby som nabo. Som havn har vi en forpligtelse til at balancere vores vækstplaner og øgede aktiviteter i et godt samspil mellem by og havn, og derfor har vi besluttet at investere 130 mio.kr. i et moderne kontorbyggeri, som samtidig vil markere overgangen mellem industrihavnen og den nye kanalby” siger Nils Skeby.\nBorgmester er glad for udviklingen af Port House\n”Opførelsen af Port House er et vigtigt skridt i udviklingen af Fredericias nye bydel på havnen. For mig er det afgørende, at vi nu får skabt mange nye arbejdspladser helt centralt i Fredericia. Jeg er overbevist om, at dette attraktive projekt med beliggenhed lige ud til havnefronten vil skabe mange nye jobs og tilflytning af virksomheder”, siger Jacob Bjerregaard, Borgmester i Fredericia.\nPort House står efter planen klar til indflytning i to etaper. Første bygning er klar i efteråret 2018 og anden bygning i efteråret 2019. Arkitekt på Port House er Schmidt Hammer Lassen, og Enggaard A/S bliver totalentreprenør. Byggeriet går efter planen i gang i løbet af sommeren 2017.


Emnekreds: Boliger, Bygder, Erhverv, Politik, Økonomi.\n2. Historisk tilbageblik og etableringen af A/S Boligselskabet INI\n3. Arbejdsgruppens sammensætning\n4. Arbejdsgruppens kommissorium\n5. Eksisterende finansieringsforhold\n6. Øget privatisering af boligsektoren\n7. Samfundsmæssige forudsætninger for at gennemføre et øget boligbyggeri og en øget renoverings- og vedligeholdelsesindsats i den eksisterende boligmasse\n8. A/S Boligselskabet INI`s hidtidige virke - og samarbejdet med kommunerne\n9. Problemområder og målsætninger\n10. Boligforsyningen i fremtiden\n11. Et permanent forum for drøftelse og orientering om udviklingen på boligområdet.\nSammenfatning og anbefalinger i Boligredegørelsen\nDen 12. april 1999 blev der indgået aftale mellem Landsstyremedlem Steffen Ulrich-Lynge og Formanden for KANUKOKA Edvard Møller om, at der skulle nedsættes en embedsmandsarbejdsgruppe, som skulle evaluere boligområdet og A/S Boligselskabet INI`s hidtidige virke.\nI embedsmandsgruppen har repræsentanter for Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur, KANUKOKA og A/S Boligselskabet INI varetaget evalueringsopgaven, og Landsstyret fremlagde en foreløbig redegørelse vedrørende evalueringen til Landstingets orientering under vintersamlingen i februar måned 2000.\nDet var embedsmandsgruppens opgave, at søge de væsentlige problemstillinger på boligområdet afdækket, og fremkomme med forslag til strategier og handlingsplaner til løsning af problemer på såvel kort som længere sigt.\nRedegørelsen tager udgangspunkt i en sammenfattende beskrivelse af de politiske tiltag og beslutninger, der førte til, at A/S Boligselskabet INI blev etableret pr. 1. januar 1994. Endvidere beskrives nogle væsentlige regel- og forvaltningsmæssige tiltag, som efterfølgende har haft indflydelse på udviklingen og samarbejdet mellem boligselskabet, kommunerne og hjemmestyret.\nRedegørelsen beskriver videre de eksisterende boligfinansierings-forhold, og her henledes opmærksomheden særligt på følgende:\nDriftsfinansieringen af de ca. 100 boligafdelinger, som de offentligt ejede udlejningsboliger er opdelt i, er regelfastsat i Landstingsforordning nr. 3 af 13. juni 1994, hvoraf det fremgår, at huslejen i de enkelte boligafdelinger skal fastsættes således, at alle afdelingens udgifter kan afholdes over huslejeindtægterne (omkostningsbestemt husleje). Principielt skal de enkelte boligafdelinger balancere økonomisk, hvilket vil sige, at de årlige driftsregnskaber hverken udviser over- eller underskud. Landstingsforordningens bestemmelser om indførelse af omkostningsbestemt husleje er imidlertid endnu ikke blevet gennemført, fordi der er truffet politisk beslutning om, at fastholde de eksisterende huslejeniveauer i de hjemmestyreejede udlejningsboliger indtil videre.\nEndvidere henledes opmærksomheden på, at forslag til ændringer i grundlaget for huslejeberegning først vil blive fremlagt på et senere tidspunkt, men at der under indeværende forårssamling bliver fremlagt en rapport vedr. omlægning af sociale sikringsydelser, hvori huslejeomlægning og boligtilskud indgår.\nMed hensyn til anlægsfinansiering henledes opmærksomheden på, at der ikke er lige muligheder for at opnå realkreditfinansiering af boligbyggeri i alle dele af landet. Det er således de danske realkreditinstitutioners forretningspolitik, at de kun yder lån til finansiering af byggeri i Grønlands største byer. Det giver vanskelige vilkår for udnyttelse af de fordelagtige finansieringsordninger for eksempelvis andelsboliger og eenfamiliehuse andre steder end i de store byer. Hjemmestyret har ved flere lejligheder søgt at få realkreditinstitutionernes praksis ændret, men indtil videre uden held. Der arbejdes imidlertid fortsat med sagen.\nEndvidere henledes opmærksomheden på de initiativer Landsstyret har taget med henblik på øget privatisering af boligsektoren, som foreløbigt har resulteret i, at der i de seneste år er opført et stort antal andelsboliger, og at der er fortsat stigende interesse for denne boligform. Indførelsen af 10-40-50-finansieringsordningen for eenfamiliehuse og muligheden for at opføre selvbyggerhuse i alle byer, forventes også at resultere i et betydeligt privat boligbyggeri i de kommende år. Hertil kommer, at såvel private som offentligt ejede virksomheder og selskaber i stadigt stigende omfang er begyndt at bygge personaleboliger til egne medarbejdere, hvilket også bidrager til frigivelse af offentlige udlejningsboliger, som dermed kan tilbydes andre boligsøgende.\nLandssstyret vil fortsat arbejde for, at den igangsatte udvikling fortsætter og forstærkes, og vil i den forbindelse iværksætte initiativer med henblik på, at offentligt ejede udlejningsboliger bliver overtaget af nuværende eller kommende lejere som andelboliger eller ejerlejligheder.\nLandsstyret arbejder endvidere for, at planlægning og udbud af de kommende års bygge-, renoverings-, og vedligeholdelsesopgaver sker på en måde, som på den ene side sikrer grønlandsk beskæftigelse og uddannelse i videst muligt omfang, men som på den anden side også fremmer konkurrencen i bygge- og anlægsbranchen.\nEvalueringsarbejdet har påvist, at der løbende er opstået problemer og misforståelser i samarbejdet mellem A/S Boligselskabet INI og kommunerne. Driften af boligerne har givet anledledning til meningsforskelle, men det er først og fremmest anlægsopgaverne og manglende bygningsvedligeholdelse, der har givet anledning til kritik fra kommunerne. Boligselskabet har noteret sig kritikken og har igangsat en række initiativer, for at ændre på forholdene. Der er imidlertid behov for fortsat drøftelse af både konkrete og generelle forhold, og derfor anbefales det, at der etableres et permanent forum med deltagelse af repræsentanter for Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur, KANUKOKA og boligselskabet, som dels skal følge op på de konkrete spørgsmål, der er behandlet under evalueringen, dels skal følge udviklingen i projektet "Boligen i centrum 2003", udviklingen i boligbyggeriet, gennemførelsen af boligrenoveringerne og planlægningen af anlægsaktiviteterne generelt.\nLandsstyret lægger med denne redegørelse op til en åben debat om boligområdet i Landstingssalen. Den store boligmangel, som det kræver en særlig indsats at afhjælpe, indtager en central stilling i problemerne på boligområdet. Boligmangelens ulige fordeling, hvor særligt Nuuk og de øvrige store byer mangler boliger, er en anden væsentlig problemstilling. Blandt andet fordi behovet for stor bygge- og anlægsaktivitet dermed koncentreres på få lokaliteter, hvilket kan resultere i overophedning i branchen og stigende priser.\nLandsstyret lægger endvidere vægt på, at få nogle foreløbige tilkendegivelser fra Landstinget om de perspektiver der er redegjort for med hensyn til indførelse af omkostningsbestemt husleje for de offentligt ejede udlejningsboliger. Ligesom Landsstyret gerne vil have tilkendegivelser om initiativer, der kan øge privatiseringen af boligsektoren.\nBoligernes ulige fordeling i de grønlandske kommuner, og den udtalte mangel på boliger i Nuuk og flere andre byer, har igennem en årrække været et tilbagevendende emne i den offentlige og i den politiske debat, og samtidig har adskillige kommuner tilkendegivet manglende tilfredshed med samarbejdet med A/S Boligselskabet INI.\nI en redegørelse om boligområdet af 15. april 1997, som landsstyret fremlagde under Landstingets forårssamling i 1997, indstillede landsstyret, at der blev gennemført en vurdering af de indvundne erfaringer med den ændrede organisering og det ændrede lovgrundlag, som var indført for boligområdet.\nDette førte til, at der på et møde den 12. april 1999 mellem Landsstyremedlem Steffen Ulrich- Lynge og Formanden for KANUKOKA Edvard Møller blev indgået aftale om, at der skulle nedsættes en embedsmands-arbejdsgruppe, som skulle evaluere boligområdet og A/S Boligselskabet INI`s hidtidige virke.\nDer var på mødet enighed om, at Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur, A/S Boligselskabet INI og KANUKOKA i samarbejde skulle søge at afdække de væsentlige problemstillinger på boligområdet, og fremkomme med forslag til strategier og handlingsplaner til løsning af problemerne på såvel kort som længere sigt.\nGrønlands Hjemmestyre overtog boligområdet fra den danske Stat den 1. januar 1987. Ved områdets overtagelse indtrådte Hjemmestyret i Statens rettigheder og forpligtelser i henhold til Forvaltningskontrakten af 16. september 1976 mellem Staten og De Grønlandske Kommuners Landsforening. Ifølge Forvaltningskontrakten havde kommunerne siden 1976 varetaget administrationen og den daglige drift af boligområdet på Statens vegne, og kommunerne var blevet kompenseret herfor via økonomiske bloktilskud. Efter Hjemmestyrets overtagelse af boligområdet i 1987 fortsatte kommunernes varetagelse af administrations- og driftsopgaverne næsten uændret, men kommunerne modtog nu de årlige bloktilskud fra Hjemmestyret.\nEfter Hjemmestyrets overtagelse af boligområdet blev der gennemført en vis centralisering af boligstøtteområdets (BSU) administration, idet regnskab og terminsudskrivning blev overført fra de kommunale forvaltninger til det daværende Boligdirektorat. Endvidere blev den overordnede (centrale) administration af boligområdet overført fra Rigsombudet til Boligdirektoratet. Der blev således ikke foretaget gennemgribende ændringer i den hidtidige forvaltning af boligområdet i forbindelse med Hjemmestyret overtagelse.\nEmbedsmandsudvalget vedrørende en boligreform\nEn mere omfattende ændring af boligforvaltningen blev først påbegyndt, da landsstyret den 12. december 1989 nedsatte et embedsmandsudvalg, som ifølge sit kommissorium bl.a. skulle: belyse alternative organisationsformer f.eks. hvorvidt der kan og bør etableres boligselskaber, - stille forslag til fastlæggelse af de organisatoriske forhold, - stille forslag til planer for boligernes drift og vedligehold, og - udarbejde forslag til beboerindflydelse.\nEmbedsmandsudvalgets forslag til modeller for den fremtidige administration af udlejningsboligerne blev forelagt for Landstinget på efterårssamlingen i 1991.\nPå Landstingets forårssamling i 1992 blev det besluttet, at der skulle nedsættes en Kommunalreformkommission, hvis kommissiorium bl.a. omfattede en analyse af den gældende byrde- og opgavefordeling mellem hjemmestyret og kommunerne, og udarbejdelse af forslag til forenkling og forbedring af det gældende regelgrundlag.\nPå forårssamlingen i 1993 behandlede Landstinget en boligpolitisk redegørelse, og der var tilslutning i Tinget til, at landsstyret arbejdede videre med de skitserede planer for etablering af et landsdækkende boligselskab, som var beskrevet i redegørelsen.\nLandstingsforordning om etablering af et landsdækkende boligselskab\nKommunalreformkommissionen afgav en delbetænkning på Landstingets efterårssamling i 1993, hvori kommissionen støttede oprettelsen af et landsdækkende boligselskab. Med udgangspunkt i det forudgående arbejde og Landstingets hidtidige støtte, fremsatte landsstyret forslag til en Landstingsforordning om etablering af et boligselskab, som blev vedtaget af Landstinget under samlingen. Dermed havde Landstinget truffet beslutning om, at boligområdet skulle reorganiseres, og at administration og drift af hjemmestyrets udlejningsboliger skulle overføres fra kommunerne til boligselskabet. Det blev samtidig besluttet, at boligselskabet skulle have mulighed for, at indgå aftaler med kommunerne om administration og drift af deres udlejningsboliger.\nA/S Boligselskabet INI oprettes\nA/S Boligselskabet INI blev herefter formelt oprettet pr. 1 januar 1994, men selskabet påbegyndte først den egentlige drift den 1. januar 1995. På dette tidspunkt var der indgået aftaler mellem boligselskabet og 14 kommuner, således at selskabet herefter stod for administration og drift af de hjemmestyreejede udlejningsboliger og de 14 kommuners udlejningsboliger - i alt ca. 11.000 lejemål.\nDrift og vedligeholdelse af udlejningsboligerne, var på dette tidspunkt et iøjnefaldende eksempel på et område, hvor der var forvaltningsmæssige problemer. Det gav sig bl.a. til kende i ringe vedligeholdelsesstandard, og en tilsyneladende mangel på interesse hos lejerne for egne boligforhold, hvilket bl.a. kunne konstateres ved, at en del boliger var misligholdt, og at der var spor efter hærværk i mange boligblokke.\nDer var flere formål med omlægningen af boligdriften og etableringen af det landsdækkende boligselskab, men her skal kun nævnes to af hovedformålene. For det første var der politisk ønske om, at boligadministrationen skulle rationaliseres og effektiviseres. Og for det andet var der ønske om, at boligdriften blev organiseret efter almennyttige principper, som sikrede lejernes medindflydelse på egne forhold.\nLandstingsforordning om lejeboliger\nEn ny Landstingsforordning om lejeboliger trådte i kraft den 1. januar 1995, og forordningen gav hjemmel til ikraftsættelse af en række bekendtgørelser, som regulerer forvaltningen af lejeboligerne. Hensigten med de nye regelsæt var bl.a. omlægning af boligdriften til almennyttige principper, som bl.a. betød, at de offentligt ejede udlejningsboliger skulle inddeles i overskuelige boligafdelinger med selvstændig økonomi og beboervalgte afdelingsbestyrelser.\nRollefordeling ved 60/40-byggeri\nDet blev endvidere regelfastsat, at A/S Boligselskabet INI skulle varetage rollen som byggeadministrator i forbindelse med opførelse af 60/40-byggeri, medens kommunerne skulle varetage rollen som bygherre for disse byggerier.\nForbedring af lejernes forhold\nDen nye organisering af boligområdet medførte også, at lejernes vilkår blev mere ensartede og forbedrede. Som eksempler herpå kan nævnes:\nDer er etableret afdelingsbestyrelser i de fleste boligafdelinger, og beboerdemokratiet er i hastig udvikling, hvilket betyder at lejerne har fået stadigt stigende indflydelse på egne forhold. Boligselskabet har medvirket til denne udvikling gennem afholdelse af kurser m.v. for afdelingsbestyrelser og ejendomsfunktionærer.\nLejerne behandles efter samme retningslinier, og det betyder, at deres retsstilling sikres.\nDer er etableret realistiske ventelister, hvor boligsøgende er registreret i tidstro orden.\nTildeling af boliger sker med udgangspunkt i ventelisterne, hvor de der står registreret først på ventelisten, er først til at få tilbud om en bolig.\nDer er indført vedligeholdelsespligt for lejerne i forbindelse med fraflytning af et lejemål, hvilket har gavnet lejlighedernes standard generelt.\nArbejdsgruppen vedrørende evaluering af boliområdet - herunder A/S Boligselskabet INI`s virke - fik følgende sammensætning:\nDirektoratet for Sociale Anliggender og Arbejdsmarked\nIneqartut Peqatigiiffiisa Kattuffiat (IPK)\nArbejdsgruppens sekretariatsfunktion er blevet varetaget af Direktoratet for Boliger og Infrastruktur.\nArbejdsgruppen fik følgende kommissorium:\nUdarbejde en kortfattet redegørelse om A/S Boligselskabet INI`s tilblivelse.\nBelyse boligselskabets hidtidige virke, med udgangspunkt i hjemmestyrets, kommunernes og lejernes hidtidige erfaringer og med fokus på henholdsvis boligdriften og nybyggeri af boliger.\nUdarbejde en kortfattet redegørelse om de eksisterende finansieringsforhold i boligsektoren der beskriver såvel drifts- som anlægsfinansieringen - herunder huslejefastsættelse og boligtilskud.\nBelyse mulighederne for en øget privatisering af boligsektoren, og inddragelse af mere privat kapital i boliginvesteringerne. Herunder fremkomme med forslag til, hvordan offentligt ejede boliger kan overgå til privateje (eksempelvis som ejer- eller andelsboliger), og hvordan nybyggeri, der opføres med hel eller delvis privat finansiering, kan udbydes på boligmarkedet.\nBelyse det grønlandske samfunds muligheder for at præstere et øget boligbyggeri, gennemføre omfattende renoveringer i den eksisterende boligmasse, og sideløbende hermed øge den løbende vedligeholdelse i boligmassen generelt.\nAnalysere problemområder og stille forslag til målsætninger og procedurer m.v., som fremmer samarbejdet mellem boligselskabet, kommunerne og hjemmestyret - herunder tydeliggør (og evt. forenkler) ansvars- og kompetencefordelingen mellem parterne.\nStille forslag om målsætninger og strategier for boligforsyningen på kort og længere sigt.\nUdarbejde forslag til etablering af et permanent forum, i hvilket Grønlands Hjemmestyre og KANUKOKA løbende kan drøfte og koordinere tiltag inden for boligområdet og bygge- og anlægsområdet - herunder nødvendige prioriteringer i de årlige anlægsaktiviteter.\n/////Offentligt ejede udlejningsboliger\nI medfør af bestemmelserne i Landstingsforordning nr. 3 af 13. juni 1994 om leje af boliger skal alle offentligt ejede udlejningsboliger opdeles i selvstændige boligafdelinger med en selvstændig økonomi.\nLejeforordningens bestemmelser siger også, at huslejen i de enkelte boligafdelinger skal fastsættes således, at boligafdelingerne har mulighed for at afholde alle udgifter forbundet med driften over huslejeindtægterne (omkostningsbestemt husleje). Boligafdelingernes udgifter omfatter direkte løbende driftsudgifter til bl.a. ejendomsfunktionærer og reparationer m.v., løbende bygningsvedligeholdelse, henlæggelser samt foreskrevne bidrag - herunder kapitalafkast til ejendomsejeren.\nPrincipielt skal de enkelte boligafdelinger balancere økonomisk, hvilket vil sige, at de årlige driftsregnskaber hverken udviser over- eller underskud. Landstingsforordningens bestemmelser om indførelse af omkostningsbestemt husleje er imidlertid endnu ikke blevet gennemført. Først og fremmest fordi der er truffet politisk beslutning om at fastholde de eksisterende huslejeniveauer i de hjemmestyreejede udlejningsboliger indtil videre.\nLandsstyret har imidlertid nedsat en arbejdsgruppe med deltagelse af Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur, Landsstyreområdet for Sociale Anliggender og Arbejdsmarked og A/S Boligselskabet INI, som skal belyse muligheder og konsekvenser ved indførelse af omkostningsbestemt husleje, og de affødte relationer til de tilskudsordninger, som kan reducere lejernes egen lejebetalingsandel.\nDer findes ingen begrænsninger for fastsættelse af husleje i privatejede udlejningsboliger, hvorfor lejens størrelse er afhængig af de markedsmæssige forhold (udbud og efterspørgsel) og individuelle aftaler mellem udlejer og lejer. Udlejer har dermed mulighed for at få fuld dækning for alle driftsudgifter og et afkast af sin investerede kapital, hvilket almindeligvis resulterer i, at huslejer på det private udlejningsmarked er langt højere, end huslejerne i de offentligt ejede udlejningsboliger.\n/////Eenfamiliehuse, andelsboliger, BSU-huse og selvbyggerhuse\nOvennævnte fritliggende boligtyper falder alle ind under fællesbetegnelsen privatejede een- familiehuse, hvor ejeren selv er ansvarlig for, og afholder, alle udgifter forbundet med boligens drift. Det offentlige er således ikke økonomisk involveret i driften af disse boligtyper - dog med undtagelse af, at der kan ydes boligsikring til ejere af BSU-huse.\nOpførelsen af de hjemmestyreejede udlejningsboliger blev finansieret 100 % af Staten frem til 1987. Herefter blev der i en årrække opført udlejnings- og personaleboliger 100 % finansieret af hjemmestyret. De hjemmestyreejede udlejningsboliger omfatter både flerfamiliehuse (etage- og rækkehuse m.v.), eenfamiliehuse og dobbelthuse.\n/////Kommunalt ejede udlejningsboliger\nKommunernes udlejningsboliger, der ligeledes omfatter både flerfamiliehuse, eenfamiliehuse og dobbelthuse kan være finansieret således:\nKommunen har finansieret opførelsen 100 %.\nKommunen har modtaget tilskud fra staten og hjemmestyret til det såkaldete treparts-byggeri, eller kommunen har modtaget henholdsvis 80 % eller 60 % finansieringstilskud fra hjemmestyret (80/20- og 60/40- byggeri)\nKommunen har fået bevilget kommunale byggesæt (i dag Illorput 2000) som finansieres100 % af Landskassen. Til opførelsen af kommunale byggesæt yder hjemmestyret herud over mandtimetilskud på op til 50 % af 1.500 timer.\nEndelig kan kommunen have fået bevilget bygdeboliger, som finansieres 80 % af Landskassen.\nOpførelse af privatejede udlejningsboliger sker med ejerens/bygherrens egenfinansiering, som typisk tilvejebringes via eget kapitalindskud, realkredit-finansiering og/eller bank-finansiering. Der findes ingen samlet opgørelse over, hvor mange private udlejningsboliger der er opført.\nSom tidligere nævnt, benævnes disse boliger under fællesbetegnelsen private eenfamiliehuse, som det offentlige ikke yder økonomiske driftstilskud til. Hjemmestyret og kommunerne kan derimod yde forskellige former for lånefinansiering til opførelse af de nævnte boligformer.\n/////10-40-50 - finansieringsordningen\nHjemmestyret og kommunerne kan yde lån på op til 40 % af anlægsudgifterne ved opførelse af eenfamiliehuse. Bygherren skal selv finansiere 10 % af anlægsudgifterne som eget indskud, og skal herudover tilvejebringe finansieringen af de resterende 50 % af anlægsudgifterne, hvilket typisk sker via realkredit- eller banklåns-finansiering.\nFor i videst muligt omfang at sidestille 10-40-50 - finansieringsordningen med finansierings-ordningen for andelsboliger, har hjemmestyret hidtil administrativt forvaltet ordningerne efter samme overordnede kriterier, hvilket bl.a. betyder, at finansieringstilskud kan ydes op til 105 m2 etageareal pr. bolig, og at tilskudet kun ydes for den del af anlægssummen der ligger under 13.500,- kr. pr. kvadratmeter som retningsgivende beregningsgrundlag.\nDet offentlige finansieringstilskud er rente- og afdragsfrit i de første 15 år, hvorefter lånet forrentes og afvikles over et tidsrum på 10 år. Pr. 1. marts 1999 var der indkommet 21 låneansøgninger, hvoraf de 19 opfyldte betingelserne for at kunne opnå lånetilsagn. Der er afsat en bevilling på 5.500.000,- kr. på Finansloven for år 2000. Bevillingen vil kunne imødekomme\nlånebehovet for de nævnte 19 eenfamiliehuse. Det må imidlertid samtidig antages, at der vil være en stigende interesse for optagelse af denne type lån, efterhånden som kendskabet til finansieringsordningen bliver udbredt i offentligheden.\n/////Andelsbolig - finansieringsordningen\nHjemmestyret og kommunerne kan yde rente- og afdragsfrie lån på op til 2/3 af anlægsudgifterne ved opførelse af andelsboliger. Andelshaverne i en stiftet andelsboligforening skal selv finansiere 7 % af anlægsudgifterne som eget indskud, og skal herudover tilvejebringe finansieringen af de resterende 26,3 % af anlægsudgifterne, hvilket typisk sker via realkredit- eller banklåns- finansiering.\nDer er til og med 1999 ydet offentlige lån til opførelse af i alt 214 andelsboliger. På Finansloven for år 2000 er der afsat bevillinger til lånefinansiering af yderligere 129 andelsboliger, som forventes opført i løbet af de kommende 4 år. Der er fortsat andelsboligforeninger under stiftelse i de større byer, og to kommuner har direkte tilkendegivet, at de vil arbejde aktivt for, at der etableres nye andelsboligforeninger i deres by.\nDet skal i denne forbindelse nævnes, at der blev åbnet for realkreditfinansiering af ejerboliger i 1985, men at de danske realkreditinstitutioner indtil videre kun giver tilsagn om medfinansiering af såvel private eenfamiliehuse som andelsboliger, der opføres i de største byer. Denne "forretningspolitik" har hjemmestyret ved flere lejligheder søgt ændret, men hidtil uden at vinde tilslutning hos realkreditinstitutionerne. Det er imidlertid spørgsmål, som fortsat vil blive taget op til drøftelse.\n/////BSU - finansieringsordningerne\nDer er igennem årene blevet opført et stort antal eenfamiliehuse med lånefinansiering fra hjemmestyret. BSU-lån er blevet ydet med eller uden tilskud til ydelsen.\nLån med tilskud til ydelsen er 100 % Landskassefinansieret. Lånet forrentes og låntageren skal afdrage lånet. Der er opført ca. 3.600 eenfamiliehuse med denne finansieringsordning.\n/////Selvbyggerhus - finansieringsordningen\nI bygder og yderdistriktsbyer ydes selvbyggere et rente- og afdragsfrit lån på 95 % af husets materialeudgifter, medens selvbyggeren selv skal finansiere de resterende 5 % af materialeudgifterne som eget indskud. Der kan endvidere ydes rente- og afdragspligtige lån til finansiering af håndværkerudført fundament og el-installationer. Der er opført ca. 1.650 eenfamiliehuse med denne finansieringsordning, og i dag kan der vælges mellem 4 modeller af type- huset Illorput 2000. Den gennemførte rationalisering i antallet af hustyper har givet bedre vilkår for planlægning og indkøb af byggesættene, og har medført fald i indkøbsprisen.\nPå Landstingets efterårssamling i 1998 blev det besluttet, at der også kan ydes lån til opførelse af selvbyggerhuse i landets øvrige byer, hvor der ikke tidligere var adgang til at opføre disse boliger. Også her ydes et rente- og afdragsfrit lån på 95 % af husets materialeudgifter (Illorput 2000), medens bygherres eget indskud er 5 % af materialeudgiften. Hertil kommer, at såfremt kommunerne stiller krav til selvbyggerhusenes fundering (eksempelvis betonfun- dament), eller krav om tilslutning til vand-, kloak-, eller fjernvarmenet, skal selvbyggeren efter de nugældende regler, selv tilvejebringe den nødvendige finansiering til disse anlægsudgifter. Der er på Finansloven for 2000 afsat 12,0 mio. kr. i år 2000 og 16,0 mio. kr. i de efterfølgende 3 budgetoverslagsår til finansiering af selvbyggerhuse i de større byer. Det betyder, at der inden for bevillingsrammerne vil kunne ydes lån til ca. 30 huse i år 2000 og ca. 40 huse i de efterfølgende år.\n/////Finansieringsordningen for kommunale byggesæt\nKommunale byggesæt finansieres 100 % af Landskassen, og hjemmestyret yder 50 % mandtimetilskud på op til 1.500 timer for hvert hus. Også de kommunale byggesæt er i dag Illorput 2000 hustyperne. I år 2000 er der afsat 5,0 mio. kr. til indkøb af kommunale byggesæt, hvilket betyder, at der kan tilbydes 12 - 15 huse til kommunerne.\n///// Huslejefastsættelse og boligtilskud\nHuslejeberegningen i de hjemmestyreejede og de kommunalt ejede udlejningsboliger sker i overensstemmelse med bestemmelserne i Hjemmestyrets bekendtgørelse nr. 56 af 29. december 1994. Heraf fremgår det, at huslejen ikke må overstige de nødvendige udgifter, der er forbundet med driften af ejendommen, samt et afkast af den investerede kapital til ejendomsejeren. Beregning af huslejen sker på grundlag af normtal pr. m2 boligareal omfattende: Lønninger til ejendomsfunktionærer, øvrige udgifter til ejendomsfunktionærer, fremmede tjenesteydelser, administrationsbidrag, anskaffelser, driftsmidler m.v., reparation og vedligeholdelse, diverse udgifter og henlæggelser, som tilsammen giver et beregningsgrundlag på 358,75 kr. pr. kvadratmeter boligareal pr. år. Hertil lægges et kapitalafkast til ejendomsejeren, som udgør 2,75% af ejendommens opførelsessum, for den del af opførelsessummen der overstiger 6.500,- kr. pr. kvadratmeter. Der betales således ikke kapitalafkast af de første 6.500,- kr., som ejerne har investeret i ejendommenes opførelse.\nTil nedbringelse af lejen ydes der boligbørnetilskud til børn under 18 år, som udgør 10 % af den beregnede leje pr. barn - dog kan der højst ydes boligbørnetilskud op til 60 % af den beregnede leje. Det offentlige kan endvidere yde socialt betinget boligsikring, som først og fremmest beregnes på grundlag af lejerens indtægtsforhold\n/////Manglende økonomisk dækning af driftsomkostningerne\nDen gældende huslejeberegning (normtallene pr. kvadratmeter boligareal) dækker imidlertid ikke de faktiske omkostninger ved driften af udlejningsboligerne, ligesom de fastsatte henlæggelser på 21,50 kr. pr. kvadratmeter boligareal pr. år til større periodiske vedligeholdelser ikke var tilstrækkelige. Selv om henlæggelserne blev opreguleret til 88,00 kr. pr, m2 i 1997, dækker de fortsat ikke det faktiske finansieringsbehov, hvis ejendommenes vedlige- holdelse skal fastholdes på et rimeligt niveau.\nDer er derfor nedsat arbejdsgrupper med repræsentanter for Direktoratet for Sociale Anliggender og Arbejdsmarked, Direktoratet for Boliger og Infrastruktur og A/S Boligselskabet INI, som skal fremkomme med forslag til regulering af det gældende grundlag for huslejeberegning. Således at huslejerne i fremtiden kan dække de faktiske driftsudgifter, tilstrækkelige henlæggelser til finansiering af større vedligeholdelses- og renoveringsarbejder, samt et rimeligt kapitalafkast til ejendomsejerne. Foreløbige beregninger af konsekvenserne ved en sådan "omkostningsbestemt husleje" viser, at der kan blive tale om betydelige stigninger i forhold til de nuværende huslejeniveauer. Derfor er det af afgørende betydning, at der skabes overensstemmelse mellem de fremtidige regulerede grundlag for huslejeberegning, og de tilskud til nedbringelse af huslejen, som det offentlige i fremtiden kan yde til lejere, der ikke selv har indtægtsgrundlag til at betale en "omkostningsbestemt" husleje.\n6.1 Overgang fra offentligt eje til privat eje\nEn betydelig andel af den grønlandske boligmasse udgøres af eenfamiliehuse, dobbelthuse og kæde- eller rækkehuse, som for langt hovedpartens vedkommende er privatejede. Det drejer sig i dag om i størrelsesordenen 6.000 boliger, og udviklingen peger i retning af, at interessen for at etablere nye andelsboligforeninger, at opføre selvbyggerhuse i byerne, og at opføre een- familiehuse med finansiering efter 10-40-50 -ordningen er stadigt voksende. Denne udvikling vil i sig selv medføre, at en voksende andel af de fremtidige boliginvesteringer vil blive tilvejebragt af privatpersoner.\nEn tilsvarende udvikling er igangsat inden for erhvervslivet, hvor såvel de offentligt ejede som private selskaber og virksomheder i stigende omfang finansierer opførelsen af boliger til egne medarbejdere. Denne udvikling har været særligt markant i Nuuk, hvor der i årene 1997 - 1999 blev opført 25 personaleboliger finansieret af virksomhederne. Udviklingen er imidlertid i hastig vækst i Nuuk, idet kommunen har givet arealtildeling til yderligere 135 virksomhedsfinansierede personaleboliger, som enten er, eller er på vej til, at blive opført. Landsstyret støtter denne udvikling, og overvejer at pålægge de hjemmestyreejede selskaber, over en årrække at opføre et tilstrækkeligt antal personaleboliger, til at dække egne medarbejderes behov. Målet er, at selskaberne i takt med opførelsen af nye personaleboliger frigiver de boliger (bolignumre), de har rådighed over i den offentligt ejede udlejningsbolig- masse. Disse boliger kan herefter tilbydes andre boligsøgende.\nImidlertid repræsenteres hovedparten af den grønlandske boligmasse fortsat af de offentligt ejede udlejningsboliger, som i dag tæller mere end 12.000 boligenheder. Landsstyret har derfor igangsat et arbejde med at belyse, hvilke muligheder der tegner sig for at lade dele af den offentlige boligmasse overgå til privateje. Eksempelvis ved at de nuværende, og/eller kommende, lejere helt eller delvist overtager udlejningsejendomme som andels-, eller ejerboliger. Som led i dette arbejde har arbejdsgruppen vurderet nogle muligheder.\nTo boligblokke (2-etagers rækkehuse) i Nuuk, blev oprideligt opført som 60/40-finansierede personaleboliger, men blev inden ibrugtagningen solgt som andelsboliger. Et nyt eksempel er, at lejerne i nogle ældre rækkehuse på Niels Hammekensvej i Nuuk, har rettet henvendelse til hjemmestyret, med henblik på at overtage boligerne som andelsboliger. Erfaringerne fra disse to tiltag, vil blive brugt i det videre arbejde.\nDen eksisterende boliglovgivning forhindrer ikke, at nuværende lejere kan overtage deres lejemål som andels-, og/eller ejerlejligheder. Men der er ikke udarbejdet en særskilt lov- givning, som regulerer forholdene omkring ejerlejligheder, og derfor indgår udarbejdelse af forslag til regelsætning for ejerlejligheder i det igangværende arbejde. Det anbefales, at konkrete initiativer vedrørende udstykning af eksisterende lejeboliger til ejerboliger afventer, at der ikraftsættes et regelsæt for ejerlejligheder, således at ændringen af ejerforholdet kan finde sted efter ensartede og regulerede retningslinier.\nDe fremtidige muligheder for omdannelse af eksisterende udlejningsboliger til ejerboliger vil være afhængige af en række faktorer. Som nogle af de vigtige kan nævnes ejendommenes/boligernes egnethed, lejernes interesse for at eje, fremfor at leje, deres bolig, samt ikke mindst vilkårene for finansiering af overdragelsen, og udgifterne til boligernes drift og vedligeholdel- se m.v., som skal afholdes af de nye ejere.\nI denne forbindelse bør man holde sig for øje, at store dele af befolkningen har årsindkomster på et relativt beskedent niveau. Det vil derfor ikke være realistisk at forestille sig, at omdannelse af eksisterende udlejningsboliger til ejerboliger, kan få et meget betydeligt omfang. Der vil fortsat være et stort behov for udlejningsboliger, forvaltet efter almennyttige principper, som imødekommer de mange mindre velstilledes behov for gode og sunde boliger.\n6.2 Udbud af helt eller delvist privatfinansieret nybyggeri\nSom supplement til det offentligt finansierede nybyggeri af udlejningsboliger, vil det være hensigtsmæssigt også at søge det privatfinansierede udlejningsboligbyggeri øget. Hjemmestyret har haft en række kontakter til danske realkreditinstitutioner, pensionsfonde og andre store potentielle investorer, for at undersøge hvilke vilkår og krav de pågældende stillede i forbindelse med eventuelle investeringer i grønlandsk udlejningsboligbyggeri.\nDer kan endnu ikke drages nogen endelige konklusioner på baggrund af de hidtidige kontakter. Men der tegner sig indtil videre et billede af, at såfremt pensionsfonde eller lignende investorer skal finansiere boligbyggeri her i landet, vil huslejen i de pågældende byggerier komme op på et niveau, som er 2,5 - 3 gange højere end det huslejeniveau, der i dag karakteriserer de offentligt ejede udlejningsboliger.\nDet undersøges imidlertid, om større fremtidige boligbyggerier, såsom opførelsen af den nye bydel i Qinngorput-området i Nuup Kommunea (1.200 - 1.500 boliger), eller den kommende byfornyelsen af "Lille Slette"-området i Nuuk by (200 - 250 boliger), evt. med fordel kan udbydes som samlede opgaver, som vil være attraktivt for private investorer at finansiere. Disse opgavers omfang og størrelse lægger op til, at anlægsudgifterne kan fastholdes på et fordelagtigt lavt niveau. Det vil efterfølgende betyde, at de omkostningsbestemte huslejerne i de pågældende byggerier også vil kunne holdes nede på et rimeligt niveau, uanset at de private investorer ønsker en forrentning af deres investerede kapital på 9 - 11 %.\nUndersøgelse af disse muligheder indgår derfor i planlægningen af de kommende års udbygning af Nuuk by, som sker i et samarbejde mellem Nuup Kommunea og Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur.\n7.1 Muligheder for et øget boligbyggeri\nEt øget boligbyggeri kræver først og fremmest, at der er den nødvendige investeringskapital til rådighed, og at bygge- og anlægsbranchen i alle led har den nødvendige kapacitet til rådighed. De afsatte bevillinger til boligbyggeri har for såvel hjemmestyret som kommunerne ligget på et nogenlunde stabilt niveau i en årrække, og derfor har de årlige udbud af nybyggeri også ligget på omtrent samme niveau.\nSer man tilbage på Landstingets debat om boligområdet på efterårssamlingen i 1991, blev det fra alle partier fremført, at der var behov for at nedbringe boligmangelen, som på det tidspunkt blev opgjort til ca. 4.000 boliger. I den mellemliggende tid er der blevet bygget mange boliger i Grønland, og det har resulteret i, at der i flere kommuner er balance mellem boligudbud og efterspørgsel. Alligevel er den samlede boligmangel i dag opgjort til ca. 5.000 boliger. Det skyldes bl.a., at familiemønstret har ændret sig i retning af flere mindre familier, og at udlejningsboligmassens fordeling ikke harmonerer med alle lejeres behov. En undersøgelse som\nboligselskabet har gennemført viser nemlig, at ca. 30 % af udlejningsboligerne kun bebos af een person. Boligmangelen er ulige fordelt på landets kommuner, og det er særligt Nuuk og de øvrige store bykommuner, som igennem en årrække har haft problemer med en stigende boligefterspørgsel, og et nybyggeri der ikke modsvarede efterspørgslen.\nDet er derfor nødvendigt, at der tænkes utraditionelt og fordomsfrit, når der træffes beslutninger om, hvordan de kommende års boligbyggeri skal udbydes, og hvem der skal involveres i såvel finansieringen som udførelsen af disse byggerier. I det ovenstående afsnit 6.2 er der peget på nogle muligheder, som bliver nærmere undersøgt og vurderet.\nSamtidig bør den generelle samfundsmæssige udvikling inddrages i overvejelserne om boligbyggeriets fremtid.\nBefolkningsudviklingen peger i retning af, at familierne bliver mindre i fremtiden, fordi der, især i bybefolkningerne, fødes færre børn end tidligere. Det må derfor antages, at behovet for nybyggeri af boliger alt andet lige falder over tid, hvis denne udvikling fortsætter. Det har naturligvis ingen indflydelse på, at der har ophobet sig et boligefterslæb, som skal indhentes inden for en overskuelig tid. Men det bør indgå i mere langsigtede overvejelser om bygge- og anlægsbranchens udvikling.\nHvad angår bosætningsmønstret har udviklingen op gennem 1990´-erne vist, at flere og flere bosætter sig i de store bykommuner, at bygdekommunernes befolkningtal er nogenlunde stabilt, men at befolkningstallet i de små og mindre bykommuner er i tilbagegang (jf. Landsplanredegørelse 1998). Denne udvikling lægger op til landspolitiske overvejelser om lokalisering af erhvervsudviklingen og de øvrige samfundsaktiviteter, som er medvirkende til at påvirke bosætningsmønstret. Fortsætter den igangværende udvikling, vil den få indflydelse på fordelingen af nybyggeriet - herunder boligbyggeri - som i stigende omfang kan forventes koncentreret i de største byer, med Nuuk som det dominerende aktivitetsområde.\n/////Central koordineret planlægning\nLandsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur forestår den koordinerende planlægning af hjemmestyrets anlægsaktiviteter. Indmelding af anlægsønsker til FFL 2001 og de efterfølgende 3 budgetoverslagsår fra kommunerne og de hjemmestyreejede selskaber/virksomheder er modtaget og registreret i den centrale anlægsdatabase. Anlægsdatabasen rummer i dag ca. 1.400 registrerede anlægsønsker. Disse anlægsønsker omfatter alle sektorområder, og heraf er ca. 200 ønsker om boligbyggeri fra kommunerne.\nDen flerårige og koordinerede centrale planlægning af hjemmestyrets anlægsaktiviteter vil, sammen med ikraftsættelsen af den nye Budgetlov og etableringen af en anlægs- og renoveringsfond give grundlag for, at hjemmestyret, kommunerne og ikke mindst bygge- og anlægsbranchen får bedre muligheder for at tilrettelægge deres aktiviteter - også på længere sigt. Det forventes, at disse forbedrede vilkår, og den forestående ikraftsættelse af nye regler for udbud af bygge- og anlægsarbejder, vil medvirke til at sænke og stabilisere det grønlandske byggeprisniveau generelt.\n/////Spørgsmålet om kapacitet og byggepriser\nImidlertid udgør kapaciteten i bygge- og anlægsbranchen i visse kommuner en selvstændig problemstilling. Som eksempel herpå bør det nævnes, at beskæftigelsen i Nuup Kommunea er tæt på 100 %, og at aktivitetsniveauet inden for byggeri og anlæg i Nuuk igennem flere år har været tæt på en overophedning. Det har bl.a. givet sig udslag i svingende, og i flere tilfælde meget høje, byggepriser. Det kan derfor forudses, at et øget udbud af boligbyggeri i Nuuk vil forstærke kapacitetsproblemerne yderligere, hvorfor det er nødvendigt at tilrettelægge og udbyde de kommende års projekter under hensyn hertil.\nPå boligområdet har byggepriserne varieret over årene, med høje kvadratmeterpriser i 1980´-erne, som efterfølgende faldt til et nogenlunde stabilt niveau på 13.000 - 14.000,- kr. op gennem 1990´- erne. Der bliver arbejdet i Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur med analyse og vurdering af byggepriserne, og i dette arbejde vil såvel A/S Boligselskabet INI, Grønlands Arbejdsgiverforening, de tekniske rådgiveres interesseorganisation TSP og KANU KOKA blive inddraget.\n7.2 Muligheder for gennemførelse af et omfattende renoveringsprogram\nI 1990/-91 blev der gennemført en tilstandsregistrering af de hjemmestyreejede udlejnings- boliger, som bl.a. opdelte boligerne i 8 forskellige bygningsgrupper. I hver bygningsgruppe blev der udvalgt et antal bygninger (ca. 10 % af bygningsmassen inden for hver gruppe), som blev grundigt gennemgået af det daværende Byggevæsens teknikere.\nDe udarbejdede rapporter om bygningernes tilstand, har efterfølgende været grundlaget for prioritering og planlægning af de boligrenoveringsopgaver, A/S Boligselskabet INI har gennemført igennem en årrække.\nFor at opdatere det grundlag som de kommende mange års boligrenoveringsopgaver skal planlægges og prioriteres på, har A/S Boligselskabet INI i samarbejde med kommunerne påbegyndt en tilstandsregistrering af samtlige offentligt ejede udlejningsboliger i de grønlandske byer. Tilstandsregistreringen vil blive gennemført efter samme retningslinier overalt, og boligselskabet har fået til opgave, at koordinere arbejdet, bearbejde de indkomne data, og efterfølgende udarbejde forslag planer for gennemførelsen af de mange projekter. Planerne vil blive evalueret med kommunerne og Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur, og projekterne vil blive registreret i den centrale anlægsdatabase, hvor de indplaceres i prioriteret rækkefølge inden for rammerne af de årlige bevillinger til renovering.\nDet forventes, at hjemmestyret årligt afsætter min. 200 mio. kr. til gennemførelse af renoveringsopgaver. Hertil kommer i en 4-årig periode tilskud på 50 mio. kr. om året fra den danske stat, som finansierer dele af renoveringsopgaverne. Kommunerne kan i dag ansøge om 60 % tilskud fra Landskassen til boligrenovering (60/40-finansiering), og der er indgået aftaler mellem hjemmestyret og KANUKOKA om, at kommunerne i år 2000 yder i alt 9,0 mio. kr. til renovering af folkeskolens bygninger. Endelig er det blevet henstillet til kommunerne, at de yder en forstærket vedligeholdelsesindsats på egne institutionsbygninger, ved at de afsætter 150 - 200,- kr. pr. kvadratmeter bygningsareal pr. år på deres budgetter.\nDet er ikke muligt på nuværende tidspunkt at give et kvalificeret bud på, hvor stor en andel af de afsatte bevillinger der år for år vil blive anvendt på boligområdet. I år 2000 udgør den samlede portefølje boligrenoveringsprojekter for 118,8 mio. kr. En betydelig andel af disse projekter igangsættes i kommuner, hvor der ikke er afsat bevillinger til nyt boligbyggeri, for derigennem at sikre den størst mulige spredning af bygge- og anlægsaktiviteterne.\n7.3 Muligheder for gennemførelse af en øget vedligeholdelsesindsats\nAf den husleje som i dag betales i de offentligt ejede udlejningsboliger, hensættes i dag 88,00 kr. pr. kvadratmeter boligareal årligt til finansiering af periodiske større vedligeholdelses- og renoveringsarbejder. Der afsættes herudover 120,50 kr. pr. kvadratmeter boligareal til finansiering af de løbende årlige reparations-og vedligeholdelsesarbejder. Disse beløb er imidlertid, som tidligere nævnt, ikke tilstrækkelige til at dække de faktiske udgifter, og derfor har der ophobet sig det vedligeholdelses- og renoveringsefterslæb, vi konstaterer i dag. Der skal anvendes flere penge på såvel den løbende som den mere langsigtede ved- ligeholdelse, hvis der ikke igen skal opstå et omfattende renoveringsbehov.\nDet er endnu ikke endeligt afklaret, hvor store beløb, der bør afsættes pr. kvadratmeter boligareal, for at sikre en god og rimelig vedligeholdelsesstandard i udlejningsboligerne. Afklaringen heraf indgår i det iangværende arbejde med udarbejdelse af forslag til regulering af huslejerne.\n/////Kapaciteten i den grønlandske bygge- og anlægssektor.\nKombinationen af behovet for et øget boligbyggeri, gennemførelsen af et stort antal renoveringsopgaver og en forøget vedligeholdelsesindsats, stiller imidlertid så store krav til bygge- og anlægsbranchens kapacitet og faglige kunnen, at det er vanskeligt at se, hvordan de eksisterende virksomheder her i landet, alene kan løfte opgaven. Der bør derfor være åbenhed for, at det kan blive nødvendigt at hente arbejdskraft udefra i en periode, indtil i det mindste en række af de største opgaver er udført.\nForestående store opgaver, som eksempelvis udbygningen af Qinngorput-området i Nuuk, eller renovering af store samlede bebyggelser i de større byer, kan udbydes som samlede opgaver, der gennemføres i etaper over en årrække. Disse opgaver vil have et omfang, der lægger op til, at store udefra kommende entreprenørfirmaer eller sammenslutninger af mindre firmaer, kan have interesse i at blive prækvalificeret til at afgive tilbud ved efterfølgende licitationer. Størst mulige lokal grønlandsk deltagelse i opgavernes løsning kan sikres ved, at der stilles betingelser i udbudsmateriale og entreprisekontrakter om ansættelse af lokal arbejdskraft og/eller antagelse af lokale underentreprenører m.v. Denne måde at udbyde af store opgaver på, blev anvendt ved udbudet af de regionale landingsbaner, og resulterede i, at mange opgaver blev løst af lokale virksomheder og medarbejdere.\nSamtidig er det af afgørende betydning, at det beskæftigelsesmæssige løft i bygge- og anlægsaktiviteterne udnyttes til at uddanne flere grønlandske bygninghåndværkere og til at dygtiggøre branchen generelt. Der er derfor planlagt, og afsat midler til finansiering af, en betydeligt øget indsats inden for de byggetekniske uddannelser (Bygge- og anlægsskolen og AMU- kurser m.v.). Ligesom der i samarbejde mellem Grønlands Arbejdsgiverforening, de tekniske rådgiveres interesseorganisation TSP, Direktoratet for Kultur, Uddannelse, Forskning og Kirke samt Direktoratet for Sociale Anliggender og Arbejdsmarked tilrettelægges og afholdes kurser m.v. for byggebranchens medarbejdere. Den øgede uddannelsesindsats m.v. finansieres primært via bevillinger på Finansloven for år 2000, og via en del af det årlige tilskud på 50 mio. kr., som den danske stat yder til renoveringsprojektet.\nDen hidtidige udvikling har imidlertid vist, at der er et stort frafald blandt uddannelsessøgende og medarbejdere i bygge- og anlægsfagene. Direktoratet for Kultur, Uddannelse, Forskning og Kirke og Direktoratet for Sociale Anliggender og Arbejdsmarked foranledigede i efteråret 1999, at firmaet HS ANALYSE i Nuuk, gennemførte en undersøgelse af årsagerne til det store frafald. HS ANALYSES rapport forelå i Februar 2000, og fra rapporten skal det blot nævnes, at frafaldet blandt elever som påbegynder en uddannelse inden for bygge- og anlægsfagene er 60 - 65 %. Til sammenligning hermed kan det oplyses, at frafaldet blandt alle elever der påbegynder en erhvervsuddannelse er gennemsnitligt 40 - 45 %. Af 78 elever som siden 1988 har gennemført deres bygge- og anlægsuddannelse og har fået svendebrev, arbejder 54 fortsat i branchen, medens 24 har forladt branchen. Rapporten konkluderer, at mange forhold har indflydelse på de nuværende tilstande, og at der er behov for en gennemgribende reform af bygge- og anlægsbranchen, hvis den skal virke tiltrækkende og attraktiv for den grønlandske arbejdskraft.\n8.1 Tilkendegivelser fra KANUKOKA\nI det tidsrum A/S Boligselskabet INI har virket, har der løbende været tilkendegivelser fra kommunerne om, at samarbejdet med boligselskabet ikke forløb tilfredsstillende på en række områder. Der er især blevet givet utilfredshed til kende om vedligeholdelsesniveauet i udlejningsejendommene og rollefordelingen i - henholdsvis tilrettelæggelsen af - 60/40-byggeri i kommunerne. Utilfredsheden med samarbejdet har bl.a. ført til, at Ammassallip Kommunia i 1999 opsagde sin samarbejdsaftale med boligselskabet om drift af kommunens udlejningsboliger.\nTil KANUKOKA`s delegeretmøde i maj måned 1999, havde Ammassallip Kommunia stillet forslag om, at boligområdet og boligselskabet blev drøftet. Landsforeningen rettede på baggrund af forslaget henvendelse til kommunerne, med anmodning om, at de fremsendte deres kommentarer om de opgaver A/S Boligselskabet INI varetager i henhold til de indgåede administrationskontrakter. Der var 7 kommuner, som fremsendte kommentarer til drøftelse på delegeretmødet. Generelt kunne det på baggrund af besvarelserne anføres:\nat der - udover administrationskontrakten - er behov for klare retningslinier for, hvorledes samarbejdet mellem kontraktparterne (kommune og boligselskab) skal finde sted, ligesom der er behov for at få præciseret, hvem der er den egentligt ansvarlige for bygningsmassen i forskellige situationer (det drejer sig om såvel tekniske som regnskabsmæssige forhold).\nAf gennemgående problemstillinger kan derudover nævnes:\nat der efter kommunernes opfattelse mangler sammenfald mellem ansvaret for anlæg og drift flere områder inden for det tekniske og bygningsmæssige område. Samt at kommunerne ikke finder det logisk, at A/S Boligselskabet INI har rollen som regelfastsat byggeadministrator for - og ofte fører fagtilsyn med - opførelse af nyt 60/40- boligbyggeri og 60/40-renovering. Der henvises her til, at kommunerne selv forestår såvel byggeadministration som fagtilsyn på eget boligbyggeri og andre byggerier.\nat udlejningsboligernes bygningsmasse ikke generelt har fået foretaget udvendig vedlige holdelse i et tilstrækkeligt og nødvendigt omfang, og at kommunerne mangler tilbagemeldinger om langsigtede vedligeholdelsesplaner og opfølgning på sådanne planer. I den forbindelse påpeger kommunerne, at der angiveligt ikke er overensstemmelse mellem deres opfattelse af definitionerne på "almindeligt vedligehold" og "særligt vedligehold", og boligselskabets opfattelse af de samme begreber.\nendelig blev det fra et par kommuner nævnt, at man ikke finder boligselskabets servicering af bygderne god nok - herunder at Bygdebestyrelserne føler sig uden for indflydelse på boligsituationen i deres egen bygd.\nDelegeretmødet indstillede på baggrund af ovenstående til landsstyret:\nat arbejdet med evaluering af boligområdet og A/S Boligselskabet INI blev igangsat snarest, således at arbejdet med udarbejdelse af klare og entydige retningslinier for samarbejdet mellem kommunerne og boligselskabet kunne blive påbegyndt - herunder få præciseret ansvaret for bygningsmassen - og få taget fat på problemstillingen om den manglende vedligeholdelse af bygningsmassen.\n8.2 Tilkendegivelser fra boligselskabet og selskabets initiativer\nBoligselskabet påpeger, at der i den gældende lovgivning for boligområdet er fastsat bestemmelser for hvordan huslejeberegning, boligdrift og rollefordeling ved nybyggeri skal forvaltes, og at boligselskabet arbejder i overensstemmelse med disse bestemmelser.\nSamtidig anfører boligselskabet, at det i de senere år har ydet en stor informationsindsats, for at højne ikke mindst lejernes indsigt og forståelse for deres egne forhold. Eksempler herpå er udsendelse af "boligaviser" til alle husstande, afholdelse af informationsmøder i boligafdelingerne, samt afholdelse af kurser for boligafdelingernes bestyrelser og for selskabets medarbejdere i boligafdelingerne (viceværter m.fl.).\nDisse initiativer har medvirket til, at de almennyttige principper om lejernes medindflydelse på egne forhold, har fået et tiltrængt løft. Men for yderligere at forstærke denne udvikling, har boligselskabet igangsat et nyt initiativ under temaet "Boligen i centrum 2003".\n/////Bygningsvedligeholdelsen i boligafdelingerne\nBoligselskabet anfører, at selskabet ved overtagelsen af vedligeholdelsesansvaret i boligafdelingerne i 1995, fik overdraget ansvaret for en bygningsmasse med store vedligeholdelsesefterslæb - uden henlæggelser til finansiering af vedligeholdelsesarbejder - næsten uden dokumentation for bygningsmassens tilstand - og uden vedligeholdelsesplaner.\nBeregningen af huslejernes størrelse har siden den 1. januar 1995 været baseret på bestemmelserne i Hjemmestyrets bekendtgørelse nr. 56 af 29. december 1994 om lejeberegning.\nAf Landstingsforordning nr. 3 af 13. juni 1994 om leje af boliger fremgår det, at huslejen skal beregnes omkostningsbestemt - det vil sige, at huslejerne skal dække de faktiske driftsudgifter m.v. i de enkelte boligafdelinger, og dermed bringe deres årlige budgetter i balance. Omkostningsbestemt husleje er imidlertid ikke, som tidligere nævnt, blevet indført som forudsat i Landstingsforordningen, og derfor har det været nødvendigt at finde besparelser på boligafdelingernes årlige budgetter, for at kunne finansiere de nødvendige løbende driftsopgaver. Besparelserne er bl.a. blevet tilvejebragt gennem udskydelse af planlagte udvendige vedligeholdelsesarbejder på boligafdelingernes bygningsmasse.\nHertil kommer, at det har vist sig nødvendigt at afholde betydelige udgifter til ekstraordinær istandsættelse af lejemål indflyttet før 1995, og til nødvendige ekstraordinære renoverings- og vedligeholdelsesarbejder, som var en følge af vedligeholdelsesefterslæbet fra årene før 1995. Disse forhold har også medvirket til, at der var færre midler til rådighed til den almindelige bygningsvedligeholdelse.\nBoligselskabet har arbejdet med vedligeholdelsesproblematikken i flere år, og har beregnet, at der skal udføres for mere end 200 mio. kr. vedligeholdelsesarbejder, for at indhente det efterslæb, der er opstået igennem årene. Beregningen omfatter kun den bygningsmasse, der administreres af boligselskabet, og indhentning af det faktiske vedligeholdelsesefterslæb vil derfor kræve større investeringer end det nævnte beløb.\n/////Disponering af henlagte midler\nBoligafdelingerne der administreres af boligselskabet, har i dag samlede henlæggelser på 140 - 150 mio. kr., som kan anvendes til bygnings- og installationsvedligeholdelse. Som tidligere beskrevet, er de enkelte boligafdelinger selvstændige økonomiske enheder. Nogle boligafdelinger har haft en god økonomi, og har derfor bidraget til henlæggelserne, medens andre boligafdelinger har haft en dårlig økonomi (måske driftsunderskud), og derfor kun har bidraget til henlæggelserne i beskedent omfang - eller måske slet ikke. I pricippet tilhører de henlagte midler, de boligafdelinger der har opsparet kapitalen, men det er bygningsejerne - hjemmestyret og kommunerne - der har retten til at disponere de henlagte midler.\nDet vil være naturligt, at bygningsejerne i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af den forestående renovering af udlejningsejendommene, også gør sig overvejelser om anvendelse af boligafdelingernes henlagte kapital. Det er i denne forbindelse væsentligt at bemærke, at det ikke vil være korrekt at anvende den henlagte kapital, som lejerne har opsparet gennem de seneste 5 år, til at finansiere det renoveringsbehov og vedligeholdelsesefterslæb, der har ophobet sig igennem en meget længere årrække. Finansieringen af de arbejder, der skal gennemføres for at genoprette bygningsmassen til en rimelig standard, påhviler bygningsejerne.\nMed hensyn til de fremtidige henlæggelser i boligafdelingerne til finansiering af vedligeholdelsesarbejder, er det målet, at der hensættes så store midler i den enkelte afdeling, at alle nødvendige - både kortsigtede og langsigtede opgaver - kan finansieres af den opsparede kapital. Målsætningen gælder for såvel de hjemmestyreejede som de kommunalt ejede udlejningsboliger.\nSamtidig er det en højt prioriteret opgave i boligselskabets filialkontorer, at udarbejde planer for de enkelte boligafdelingers bygningsvedligeholdelse. Disse planer indarbejdes i et nyudviklet centralt vedligeholdelsesprogram som boligselskabet har indkøbt til sin administration, hvorved der tilvejebringes ensartede dokumentationer og styringsværktøjer for alle boligafdelinger. Den tidligere nævnte tilstandsregistrering af boligafdelingernes bygningsmasse (Renoveringsplan 2000), som gennemføres i indeværende år, vil også give data, som kan anvendes i tilrettelæggelsen og styringen af de fremtidige vedligeholdelsesopgaver.\nTil kommunernes manglende tilfredshed med deres rolle og indflydelse i forbindelse med nybyggeri, anfører boligselskabet, at selskabets rolle som byggeadministrator blev regelfastsat i 1994, og at selskabet siden har søgt at tilgodese kommunernes bygherreinteresser i videst muligt omfang. Selskabet påpeger endvidere, at der er samfundsmæssige fordele forbundet med, at sagsstyringen sker efter ensartede retningslinier, at økonomien i byggerierne administreres efter fastlagte retningslinier, og at byggeprocesserne gennemføres på samme grundlag i hele landet. Det medvirker til at højne byggeriets kvalitet og til at holde byggepriserne i ro. Hertil kommer, at en central forvaltning øger mulighederne for at fastholde overblikket og opsamle data-materiale om byggeriets udvikling.\nDet medgives boligselskabet, at en centraliseret forvaltning af byggeadministrationen både kan og bør medføre de nævnte samfundsmæssige fordele. Men samtidig viser erfaringerne, at boligselskabets tekniske medarbejderstab ikke i det ønskede omfang har formået at etablere partnerskab og tillidsfuldt samarbejde med alle kommuner om løsning af aktuelle byggeopgaver.\nDette forhold er blevet erkendt i boligselskabet, hvorfor repræsentanter for selskabets hovedkontor i 1998 og 1999 har aflagt kommunerne besøg, med henblik på at afdække problemer\ni samarbejdet, og sammen nå til forståelse og fælles løsning af problemerne. Initiativet blev vel modtaget i kommunerne, og boligselskabet fik belyst en række konkrete forhold som kommunerne ønskede ændret eller forbedret. Selskabet har efterfølgende arbejdet videre med de rejste problemstillinger, og har bl.a. som konsekvens heraf ansat en konsulent for bygdebolig- området, hvis opgave det er, at skabe kontakter til Bygdebestyrelserne og tilrettelægge en bedre service for bygderne.\nBoligselskabet finder iøvrigt, at en gennemgang, og eventuel revurdering, af procedurerne for samarbejdet mellem kommunerne, hjemmestyret og selskabet vil være hensigtsmæssig. Selskabet har i denne forbindelse påbegyndt interne overvejelser om, hvordan selskabets administrative teknikerfunktioner i forbindelse med nybyggeri kan organiseres på en anden måde.\nDet vurderes, at en øget kompetence til selskabets filialkontorer, kan styrke den lokale dialog mellem selskabet og kommunerne, og dermed fremme partnerskab og samarbejde.\n8.3 Tilkendegivelser fra IPK - lejernes landsorganisation\nIPK - lejernes landsorganisation har fået tilsendt den foreløbige redegørelse, som blev fremlagt under Landstingets vintersamling 2000, men er ikke fremkommet med bemærkninger eller bidrag til arbejdet.\n9.1 Beskrivelse af problemområder\nMed hensyn til den fremtidige drift af udlejningsboligerne er der behov for:\nAt få udarbejdet mere klarere retningslinier for samarbejdet mellem kommunerne og boligselskabet, herunder hvem der har det egentlige ansvar for bygningsmassen i forskellige situationer såvel på tekniske som på det økonomiske (regnskabsmæssige) område.\nAt få udarbejdet og afhandlet langsigtede vedligeholdelsesplaner for boligafdelingerne, samt implementeret procedurer der medinddrager kommunerne i vedligeholdelsesarbejderne.\nAt der udarbejdes klare og entydige definitioner på, hvilke opgaver der henhører under vedligeholdelse, særlig vedligeholdelse og renovering, og at disse definitioner afhandles med kommunerne. Herunder fastlæggelse af betingelser for anvendelse af henlagte midler og finansiering af vedligeholdelsesefterslæbet.\nAt der udarbejdes regler for fremsendelse af boligafdelingernes reviderede driftsregnskaber til bygningsejerne.\nAt der sker en styrkelse af bygdernes servicering - herunder boligselskabets instruktion og opfølgning på opførelse af selvbyggerhuse.\nAt incassoaftalen mellem boligselskabet og kommunerne revideres.\nMed hensyn til den fremtidige opførelse af nye udlejningsboliger er der behov for:\nAt boligselskabets rolle som regelfastsat byggeadministrator vurderes, idet flere kommuner finder, at de selv kan varetager opgaven.\nAt sagsgangene i forbindelse med ansøgning om hjemmestyretilskud til boligbyggeri og renovering m.v. vurderes med henblik på forenkling.\nAt der åbnes mulighed for, at også kommunerne kan yde instruktørbistand til selvbyggere.\nAt det igangsatte arbejde med etablering af et bedre samarbejde mellem boligselskabet og kommunerne om nybyggeri fortsat udvikles, og at den lokale dialog styrkes.\n9.2 Målsætninger og procedurer\nDet er en klar målsætning hos A/S Boligselskabet INI, hos kommunerne og hos Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur, at samarbejdet på boligområdet skal udbygges og styrkes. Som det fremgår af de tidligere afsnit i denne redegørelse, er der taget skridt til at ændre en række organisatoriske og proceduremæssige forhold. Der er imidlertid også enighed om,\nat en styrkelse og forbedring af samarbejdet, kun lader sig realisere, hvis parterne løbende holder hinanden orienteret i en løbende dialog, og at lokale problemstillinger afklares tættest muligt på kilden - det vil sige i videst muligt omfang lokalt ude i kommunerne. Boligselskabet, KANUKOKA og Landsstyreområdet vil arbejde for, at de nødvendige ændringer i regelsæt og procedurer m.v. for det fremtidige samarbejde bringes i overensstemmelse med disse målsætninger.\n9.3 Ansvars- og kompetencefordeling\nDer er ligeledes enighed mellem parterne om, at der er behov for i samarbejde at se nærmere på den hidtil gældende ansvars- og kompetencefordeling mellem kommunerne, boligselskabet og hjemmestyret. Som eksempel herpå kan nævnes, at en række kommuner blevet styrket på det tekniske område i de senere år. Dette forhold giver anledning til at overveje, om kommunalt ansatte teknikere og teknikere ansat i A/S Boligselskabet INI fremover, i højere grad end hidtil, skal kunne erstatte eller supplere hinanden i løsningen af de mange teknikeropgaver, der er forbundet med nybyggeri, renovering og vedligeholdelse af boligmassen - til gavn for samarbejdet og udnyttelsen af de samlede ressourcer.\nGrønlands Hjemmestyre og A/S Boligselskabet INI anvender fortsat opfyldelse af PB-20 kriterierne, som overordnet målsætnings- og planlægningsparameter for boligforsyningsgraden i de grønlandske byer og bygder. Skal boligforsyningen opfylde disse kriterier, mangler landet ca. 5.000 boliger. Boligmangelen er imidlertid ikke jævnt fordelt over hele landet, for som tidligere nævnt er der kommuner uden boligmangel, kommuner med en relativt lille boligmangel og kommuner med stor boligmangel. Det har hidtil været landsstyrets politik, at hjemmestyrets investeringer i nybyggeri, først og fremmest blev anvendt i de kommuner, der har den største boligmangel. Resultatet af denne investeringpolitik har imidlertid den følgevirkning, at nybyggeri af udlejningsboliger, i en årrække har været relativt koncentreret i de større byer, med Nuuk som det absolut største aktivitetsområde.\nAf landsstyrets koalitionsaftale fremgår det, at landsstyret arbejder for at nedbringe den nuværende boligmangel, og at der skal ydes en særskilt indsats i Nuuk, hvor mangelen på boliger er størst. Der er derfor behov for en åben drøftelse af, hvordan de kommende års boligpolitik skal tilrettelægges, og hvordan der kan åbnes muligheder for et øget boligbyggeri.\n10.2 Strategier og handlingsplaner\nLandsstyret har, som det er beskrevet i de forrige afsnit, igangsat en lang række initiativer med henblik på:\nAt få en større andel af boliginvesteringerne privatfinansieret.\nAt få overdraget flest mulige offentligt ejede udlejningsboliger til privat eje.\nAt få standarden i de eksisterende udlejningsboliger genoprettet gennem renovering og en øget vedligeholdelsesindsats.\nAt få tilrettelagt de kommende års bygge- og anlægsaktiviteter i et mere langsigtet perspektiv, til gavn for byggeriets parter og samfundsøkonomien.\nAt få ikraftsat et nyt regelsæt for udbud af bygge- og anlægsarbejder, der understøtter en øget konkurrence i bygge- og anlægsbranchen.\nAt få udarbejdet forslag til en huslejereform, som i videst muligt omfang bringer balance mellem boligafdelingernes indtægter og udgifterne til drift, vedligeholdelse, henlæggelser og kapitalafkast - samt i tilknytning hertil at få udarbejdet forslag til hvordan tilskud til nedbringelse af den omkostningsbestemte husleje kan ydes til de lejere, der ikke selv kan afholde den fulde udgift.\nAt få drøftet og tilrettelagt de kommende års boligpolitik, og de nødvendige tiltag i forbindelse med tilvejebringelse af den nødvendige finansiering af et øget boligbyggeri.\nAt få etableret et forum, hvor samarbejdsforholdene mellem hjemmestyret, A/S Boligselskabet INI og kommunerne, løbende bliver evalueret, og hvor initiativer til styrkelse af partnerskab og samarbejde bliver taget.\nDet foreslås, at der bliver etableret et permanent forum med repræsentation for Landsstyreområdet for Boliger og Infrastruktur, KANUKOKA og A/S Boligselskabet INI. Dette forum skal videreføre og følge op på de spørgsmål, som er blevet rejst i Arbejdsgruppen vedr. evaluering af boligområdet - herunder A/S Boligselskabet INI`s virke. Det er særligt de beskrevne problemstillinger under punkterne 9 og 10 i nærværende redegørelse, der skal følges op på. Det permanente forum skal endvidere løbende tage nye emner op af fælles interesse, med henblik på at fremme en fortsat udvikling i samarbejdet parterne imellem - herunder en løbende evaluering af boligselskabets projekt "Boligen i centrum 2003", udviklingen i nybyggeriet, gennemførelsen af boligrenoveringerne og den løbende planlægning af anlægsaktiviteterne.


Sankt Andreas Kollegiet i Ordrup et katolsk kraftcenter - PDF\nDownload "Sankt Andreas Kollegiet i Ordrup et katolsk kraftcenter"\n1 Sankt Andreas Kollegiet i Ordrup et katolsk kraftcenter Kollegiet begynder i 1873 Midt i Ordrup mellem eksklusive villakvarterer og vest for Andreas Kirken ligger et stort bygningskompleks, som de færreste ved, hvad indeholder eller kender til den spændende historie bag. En del af bygningerne hænger sammen med kirken, mens de højeste og nyeste ligger adskilt fra disse. Der er tale om det tidligere hovedkontor for Dansk Standard og før det, Det Danske Rengøringsselskabs/ISS s administrationsbygninger. Før bygningerne blev indrettet som kontor- og mødelokaler, var der her fabrikation af blandt andet radioer! Men vi skal længere tilbage tilbage til 1870 erne. Dengang var det 20 år siden, at den romersk katolske kirke havde fået lov til at praktisere overalt i Danmark. Grundloven af 1849 gav nemlig religionsfrihed.\n2 Der var allerede i 1850 erne begyndt at komme katolske nonner og jesuitter til landet, men missionen fik et gevaldigt skub fremad, da Polly Berling (enke efter ejeren af den Berlingske Officin, Carl Berling) konverterede og ønskede at gøre noget for den katolske kirke i Danmark. Efter samråd med den apostolske præfekt i Danmark, Hermann Grüder, blev det besluttet at opføre en rigtig kirke og en tilhørende skole til uddannelse af præster. Når det skete netop i begyndelsen af 1870 erne hang det sammen med, at det nyetablerede tyske kejserrige forbød jesuitterne i Tyskland. Man havde derfor brug for et hjemsted for jesuitterne, og Polly blev overtalt til at finansiere et byggeri tæt ved hendes bopæl på Ordruphøj. Kilde: Sankt Andreas Kollegiet Mindeskrift Til venstre for kirken ses præsteboligen, og yderst til venstre dele af den første kollegiebygning fra 1873.\n3 Kollegiet blev hurtigt en succes, og allerede efter fire år måtte man bygge en større tilbygning med plads til et antal kostskoleelever. Fra en start på 15 elever nåede man hurtigt op på over 40. Kilde: Sankt Andreas Kollegiet Mindeskrift Den oprindelige bygning bag ved eleverne syner ikke meget sammenlignet med den nye treetagers bygning, der blandt andet indeholdt sovepladser, gymnastiksal og studiesale. Studiesal omkring år Kilde: Danskebilleder.dk\n4 Igen i 1903/4 og 1913 måtte der udvidelser til (i 1903 var der over 100 elever og i ), således at den samlede bygningsudvikling så således ud: Kilde: Sankt Andreas Kollegiet Mindeskrift Det fremgår af tegningen, at der kom to ekstra, store tilbygninger til i 1903 og Derved blev der blandt andet plads til en teatersal, en spisesal og 56 ekstra sovepladser. Bygningen fra 1913 rummer køkken, spisesal og kapel. Festsalen fra Bemærk scenen i baggrunden. Kilde: danskebilleder.dk\n5 Som det ses på tegningen på forrige side var der også omfattende udendørs arealer. Der var en stor legeplads, en køkkenhave, en tennisbane og en botanisk have. Skolen havde en række dygtige lærere og var for eksempel kendt for sin naturhistoriske samling. Men alt dette kom til en brat afslutning med første verdenskrig. Dels blev de tyske lærere og elever indkaldt til den tyske hære, og dels betød oprettelsen af Weimarrepublikken, at jesuitterne igen kunne praktisere i Tyskland. Elevtallet styrtdykkede i 1920, og kollegiet lukkede og slukkede. I mellemkrigstiden var der stadig forskellige katolske grupperinger på stedet. Det gælder for eksempel Assumptionssøstrene, der boede på Sankt Andreas fra 1920 til 1930, hvorfra de flyttede til Rygaard på Bernstorffsvej. Desuden havde flere ordner kortere ophold på stedet, blandt andre Franciskanersøstrene, Lioba søstrene og Maristbrødrene. Torben Brix skole Der blev også drevet (ikke-katolsk) skolevirksomhed på en del af Kollegiet. Torben Brix drev en noget anderledes skole i perioden 1932 til Det var en privatejet og privatdrevet skole for både drenge og piger. Skolen havde elever fra 1. Klasse til 3. G med meget få elever på hvert klassetrin. Skolen have et bredt sigte, idet den udover kostskole også var forberedelsesskole,\n6 mellemskole, realskole, sproglig og matematisk gymnasieafdeling, samt praktiske mellemklasser og præliminærklasser. Nu var områdets skoler kommet på omgangshøjde med situationen, så det var ikke de bedste elever, der søgte Brix skole, der havde en anderledes pædagogik end områdets andre skoler. Skolen havde nogle meget specielle skoleuniformer efter engelsk forbillede, og som en del af undervisningen tog man på studierejser til flere af Europas hovedstæder. Torben Brix havde ikke eksamensret, så eleverne måtte gå til studentereksamen på Københavns Universitet. I alt bestod ni elever studentereksamen i Ordrup-perioden, og de fik alle små eksamensresultater. Efter tiden på kollegiet eksisterede skolen i andre bygninger frem til Kilder: Årsskrift fra Torben Brix skole 1933\n7 Industri og kontorer overtager bygningen Den store forandring kom i 1938, da den største del af bygningskomplekset blev solgt til en entreprenør, som indrettede en radiofabrik i de store bygninger. Han var måske mere entreprenant end godt var, idet han fabrikerede dele til de tyske V2-raketter! Som konsekvens heraf blev den centrale del af bygningskomplekset saboteret i januar 1945 af BOPA. Det lykkedes sabotørerne at indsmugle en stor mængde sprængstof i bygningen på trods af, at der var intensiv tysk bevogtning af stedet. Sprængningen var så kraftig, at vinduesruder blev ødelagt i flere hundrede meters afstand. Kilde: Sebastian Olden-Jørgensen: Sankt Andreas Kirke Hele den midterste del af de store bygninger blev bombesprængt. Man ser lyststedet Ordruphøj i baggrunden. Fabrikken blev genopbygget og udvidet i 1948, og produktionen fortsatte frem til Herefter blev bygningerne renoveret og indrettet til kontorer. Fra 1965 til 1995 samledes de forskellige afdelinger under ISS (rengøringsselskabet) på lokaliteten. I 1996 flyttede Dansk Standard ind, og de havde til huse på det tidligere kollegie helt frem til 2014, hvor de flyttede ind til mere centrale kontorbygninger på Nordhavn.\n8 Fremtiden Hvad der herefter skal ske med bygningerne er ikke afgjort i skrivende stund, men ét forslag er at rive dem ned og bygge rækkehuse i stedet: I det ovenstående forslag er bygningerne fra 1904 og 1913 bevarede, men et alternativt forslag går ud på at bygge rækkehuse på også denne del af grunden. De oprindelige bygninger fra 1873 er ikke berørt af disse projekter, men det forlyder, at bispestolen gerne vil sælge det meste af det gamle (dog undtagen kirken). Men måske kan vi da i det mindste også fremover glæde os over det første kollegium og dets hovedindgang: Tekst, foto og redigering: Niels Ulrik Kampmann Hansen og Flemming Noes-Rasmussen Gentofte Lokalhistoriske Forening, september 2015.


Ti ting at overveje før du tager på kokkeskole - Taste the World\nAt tage på kokkeskole på ferie kan meget let gå hen og blive en af dine allerstørste ferieoplevelser. Det er en rigtig god ide, at undersøge hjemmefra hvilke kokkeskoler der er i netop det område, som du skal besøge. De allerbedste kokkeskole kan være nemlig være fuldt booket flere måneder i forvejen.\nInden du booker en kokkeskole, så vil jeg anbefale dig at overveje følgende:\nFind den bedste kokkeskole i området\nBrug Google, TripAdvisor, Tastetheworld.dk og andre sider, hvor du kan finde anmeldelser af kokkeskoler for turister. Det er altid godt at lave lidt research hjemmefra. Du kan selvfølgelig altid spørge en rejseguide eller de lokale på destinationen. Men min erfaring er, at de sjældent har det store overblik. Eller i værste fald har de i en interesse i at anbefale en specifik kokkeskole, fordi de fx får provision.\nKokkeskole kommer i mange variationer og udgaver. Undersøg om kokkeskolen er for begyndere eller for mere avancerede kursister. Hvad er dine forudsætninger og ønsker? Og er det noget, som kokkeskolen kan opfylde?\nJeg var engang på kokkeskole i Marokko, hvor de to kokke kun talte arabisk og fransk. Og jeg taler ikke arabisk og kun fransk i begrænset omfang. Det kunne let gå hen og blevet en rigtig dårlig oplevelse. Heldigvis trådte ejeren af stedet til. Hun kunne tale engelsk og det endte med at blive en rigtig god oplevelse. Så tjek med kokkeskolen om de underviser på et sprog, som du kan forstå. (En engelsk hjemmeside er ikke nødvendigvis en garanti for, at der bliver undervist på engelsk).\nSærlige krav til menuen\nHar du særlige krav til menuen? For eksempel hvis du er allergisk/intolerant? Eller er der noget mad du abosolut ikke kan lide? Så skriv til kokkeskolen og gør dem opmærksomme på det. I langt de fleste tilfælde kan de imødekomme dine krav.\nHoldstørrelse og kogestation\nTjek eventuelt hvor mange der deltager på holdet. Hvis I er rigtig mange, så kan du risikere at kvaliteten af undervisningen ikke bliver helt så god. Undersøg eventuelt også om du får din egen kogestation. Skal du dele dit komfur og bordplads med en anden? Det kan være ok, at arbejde samme en anden person. Men jeg foretrækker nu, at kunne lave mad alene ved min plads.\nAt lære at lave ny mad sammen med hele familien kan være en kæmpe oplevelse. Det er dog ikke alle kokkeskoler der tillader børn at deltage. Så tjek med kokkeskolen inden du booker for hele familien.\nSørg for at du får opskrifter med på det mad I laver på kurset. Og husk en kuglepen og lille blok til at tage noter med undervejs. Jeg tager også masser af billeder. Det hjælper mig med at huske bedre.\nDu kan på de fleste hjemmesider for kokkeskoler, så hvad et kursus koster. Men det er altid en god ide at tjekke, hvad der er med i prisen. Er transport fx inkluderet? Skal du selv har drikkevarer med? Eller er det med i prisen? Det er altid en god ide at tage kontanter med, når du er på kokkeskole. Mange steder er det nemlig muligt at købe fx krydderier og andet godt til at tage med hjem som minde om den gode oplevelse.\nEn del kokkeskoler ønsker hel eller delvis forudbetaling for dit kursus. Det kan i langt de fleste tilfælde være helt ok. Men tjek først om det er en respektabel kokkeskol. Har du fået gode anmeldelser? Ser deres hjemmeside professionel ud? Svarer de hurtigt på dine mails? Tjek også mulighederne for at få penge refunderet i tilfælde af sygdom.\nSørg for at få en præcis beskrivelse af, hvor I skal mødes. Adresser kan være tricky i mange lande. Få evt. en detaljeret beskrivelse af stedet. På flere af de kokkeskoler, som jeg har været på, skulle vi fx mødes på et gadehjørne, da vi skulle starte med at gå på markedet og indkøbe fødevarer til kurset.\nHar du været på kokkeskole og haft den fedest oplevelse? Så send den ind til Tastetheworld.dk og del den med andre. Vi samler altid på gode oplevelser, som også kan komme andre til gode.


Sebastian kom over Atlanterhavet | Lokalavisen Lemvig | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Lokalavisen Lemvig - Sebastian kom over Atlanterhavet\nBesætningen fra Edith ses her på Tobago - alle i røde shorts som tegn på, at Atlanterhavet er krydset. Privatfoto\nSebastian kom over Atlanterhavet\n14. januar 2019 kl. 08:47\nDen unge Lemvig-dreng fejrede dog jul på havet, mens nytårsfejringen foregik på øen Tobago i Caribien\nTOBAGO: Frem til 1. marts er Sebastian Sig Weibel på togt med det gode skib Edith, som avisen skrev om i starten af december måned. Cykelmekanikeren har taget tre måneders orlov fra jobbet hos Cykel-Mads, og man kan følge hans færden på facebook ved at søge på "Med Edith på jordomsejling".\nHer kan man blandt andet læse følgende om turen over Atlanterhavet, der på forhånd var en stor udfordring for besætningen på sejlskibet:\n- Atlanten er nedkæmpet, og Edith samt besætningen har tilbagelagt 2.706 sømil på lige knap 20 døgn. Igen har vi simpelt hen haft de bedste sejlermæssige forhold med fin vind, skøn sol og overkommelige bølger. Vi er alle lettede over, hvor skøn en tur det har været. Vi har sammen fået så mange dejlige oplevelser, som vi kan fortælle vidt og bredt om. At sejle under helt klar stjernehimmel, fuld måne og at opleve de dejligste solopgange- og nedgange er ubeskriveligt. Dog vil hele besætningen fremhæve lidt forskelligt som de bedste øjeblikke som en kæmpemæssig delfinflok på omkring hundrede styks, 14 fisk der er fanget undervejs, badetur i Atlanterhavet, bøf med bløde løg og brun sovs, friskbagt brød fra Ediths egen personlige bager, pakkelegsbanko og det, at vi har kunne sejle platlæns med spilerstag. At krydse Atlanten gør helt sikkert noget godt for fællesskabet ombord på et skib. Nu skal besætningen vænne sig til, at alting står nogenlunde jævnt, tallerkenerne flyver ikke omkring, og sengen ligger forholdsvis stille.\nNu vil vi nyde at være i land og fejre den jul, vi desværre ikke helt nåede i land til. Det indebærer både and, rødkål, brunede og hvide kartofler, brun sovs og ris a la mande med kirsebærsovs - og pakker.\nEdith nåede frem til Tobago den 26. december, og om Sebastians egne oplevelser på det store hav fortæller far Tommy:\n- Vi snakkede med ham forleden, og han kunne fortælle, at trods udfordringer med søsyge undervejs - der blandt andet holdt ham i køjen tre-fire dage - havde det været den store oplevelse, som han havde set frem til. Dog glæder han sig over at være i havn på Tobago, hvor der allerede har været masser af store oplevelser.\nEn forsinket nytårshilsen\nMan kan også læse en beretning om, hvad besætningen har fået tiden til at gå med siden ankomsten til Tobago den 26. december.\n- Edith og besætningen vil gerne ønske alle et rigtigt godt - og forsinket - nytår. Vi fejrede aftenen med at spise en skøn grill-middag på stranden med ligesindede fra det danske skib Nordlyset, som også er på jordomsejling, og den lokale politimester. Vi festede senere videre på den lokale bar sammen med et andet dansk skib og en del af lokalbefolkningen. Nikolaj og Niels, vores to drilske gaster, fik nedlagt en del af festens gæster med Chili Claus shots - så det skabte selvfølgelig en del opmærksomhed og heldigvis også en skøn stemning.\n- Som de fleste nok kender til, så går tiden afsindigt stærkt, når man hygger sig - og vi laver bestemt ikke andet lige nu. Hele besætningen har især brugt en del timer på at dykke, og de fleste af gasterne er faktisk endt ud med et advanced dykkercertifikat - så sejt! Så tiden kommer fremadrettet til at gå med en del undervandsudforskning.\n- Ud over dykning har vi også nydt lokalbefolkningen og Charlotteville, hvor vi bor. Vi har også haft en skøn tur rundt på øen, hvor en lokal tog os med ud for at "bestige" et vandfald, plukke bananer og kokosnødder, besøge storbyen og bare se alle de flotte sider af Tobago. Vi er alle fuldstændigt solgt - især på grund af den flotte natur, skønne stande og den afslappede og søde befolkning.\n- Nu sætter vi kursen mod Grenada, og vi glæder os til at se, hvad den ø kan byde på.


Arveafgift – fdl-vognmand.dk\n24/09/2019 /i Nyhedsbrev fra FDL/af llhAdmin\nTåbelig arveafgifts-forhøjelse på vej:\nVil rød blok mon smadre\nde familieejede firmaer?\nSocialdemokratiets plan om at hæve bo- og arveafgiften ved generationsskifte, er en kæp i hjulet for mange familievirksomheder, heriblandt vognmands-virksomheder. Afgiften blev i 2016 reduceret til 6 procent af Løkke-regeringen og Dansk Folkeparti, hvilket var en klar lettelse. Den ny arveafgift skal være 15 procent, og den skal være med til at finansiere rød bloks urealistiske klima- og miljøplan. Derved bliver det ekstremt dyrt at overdrage til næste generation.\nTrods flere indsigelser, bestemte erhvervsminister Simon Kollerup i aftes, at skat på arv skal stige. Simon Kollerup tilbyder, at afgiften kan afbetales over 30 år. Hvilket naturligvis vil lette en smule, men når afgiften rulles tilbage til 15 pct., vil det koste dyrt. Nogle vil formentlig overveje, om det kan betale sig at bevare firmaet i familien, og så i stedet sælge til andre virksomhedsejere.\nMan kan vel med rette spørge, om det er det rigtige sted at stramme kravene, for man er jo ikke nødvendigvis storkapitalist, hvis man er med i et familiedrevet firma med 3 – 4 biler, eller flere. Men det virker bare som om, at den røde blok tror, at alt er godt, hvis man bare kanøfler familiedrevne virksomheder. Og at man derved fjerner lidt af den ulighed, som rød blok taler så meget om. Det er en tankegang, som måske bunder i, hvordan dialog om rig og fattig var i gamle dage.\nVed at forhøje bo- og arveafgiften skaber rød blok store problemer i rigtigt mange familiedrevne virksomheder. Det er en helt unødvendig usikkerhed for familier, som blot vil køre virksomheden videre til en ny generation. Det er vigtigt at notere, at de penge, man betaler i afgift, ikke er penge, der hives ud af virksomheden og bliver brugt på en ny stor bil eller andre former for luksus. De bliver altså typisk stående i virksomheden for at være med til at skabe vækst.\nDerfor giver det ingen mening at hæve afgiften. Det er hævet over enhver tvivl, at ekstraregningen vil presse likviditeten hos dem, der måske i forvejen kæmper med en stram økonomi. Det gør overdragelserne dyrere og presser virksomhedens økonomi. Den tid er forbi, hvor man bare har en kasse med kontanter, man kan tage af, for det har man ikke. Derfor giver det god mening, at dem, der overvejer generationsskifte, får det gennemført, inden den ny afgift træder i kraft.\nhttps://www.fdl-vognmand.dk/wp-content/uploads/2012/03/bund.png 0 0 llhAdmin https://www.fdl-vognmand.dk/wp-content/uploads/2012/03/bund.png llhAdmin2019-09-24 08:45:272019-09-24 08:45:31Arveafgift


Sex-ordbog: Svensk - Voksenbasen\nBy voksenbasen.dk 6. august 2013\nSvensk er seksuel stimulering af manden med hænderne (også kaldet handjob).\nDette foregår normalt uden kondom, da der ingen direkte smittefare forefindes.\nNormalt ejakulerer manden i hænderne, ansigtet, munden eller på kroppen af giveren, nogle tilbyder dog kun denne ydelse indtil ejakulation, hvorefter manden ejakulerer i køkkenrulle. Dette er dog en misvisende praksis.\n« Tilbage til ordbogens indeks\n(3 stemmer, gennemsnit: 4,33 af 5)\n6. august 2013 02:12


YARNFREAK: maj 2013\nDa jeg lige havde fået det fine garn, Merci hjem, var Mai så sød at strikke en lille babyvest i farven hindbær . Og jeg synes den blev så yndig.\nVesten er Lillies top fra Lene Holme Samsøes smukke bog "Babystrik på pinde 3". Alt er bare så appetitligt i den bog, og hvis jeg selv havde nogle unger (og var en ørn til at strikke!), ville jeg have lyst til at lave det hele! Bogen koster 129,- og kan købes lige her.\nI min butik er Arwetta, Indiecita og også det nye garn Merci velegnede til opskrifterne. Her til sommer, hvor uld kan være lidt varmt, synes jeg, blandingen af uld og bomuld fungerer super fint. Det er blødt og dejlig let, og kommer i de lækreste pastelfarver. Et ngl. koster 35,- og rækker langt. Til den lille vest blev der kun brugt 50 g.\nGod fornøjelse - og god pinse :)\nIndsendt af Camilla kl. 13.05 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Babystrik på pinde 3, Bomuld/uld, inspiration, Merci\nI weekenden 15. og 16. juni sker der noget spændende i Aarhus (og her taler vi ikke om Northside festival ;). Nej, det handler om garn!\n11 garnbutikker i Aarhus har sammen stablet arrangementet Garnstafet på benene. Både lørdag og søndag har alle butikker åbent fra 10-16, og alle steder finder du gode tilbud og spændende aktiviteter.\nMed et Garnstafet stempelkort til 50,- i hånden har du mulighed for at være med i lodtrækningen om lækre, lækre præmier. I hver butik du besøger, får du et stempel på dit kort og har du minimum 8 stempler deltager du i lodtrækningen om en stor hovedpræmie. Alle med blot ét stempel deltager i lodtrækningen om 10 mindre præmier.\nLørdag aften kl. 19-22. er der fælles strikkecafe på Hotel Scandic i Østergade. Bare mød op og strik og hækl sammen med en masse, der er lige så tossede med garn som du selv.\nHos mig i Yarnfreak kommer der til at være rigtigt gode tilbud på bl.a. Zpagetti og andre udvalgte garner. Og det er altså kun i den fysiske butik, så hvis du ikke bor i Aarhus; send en stafet ;)\nDerudover er der selvfølgelig lyserøde hindbærsnitter og limonade - og fest!\nJeg brygger også på en spændende konkurrence sammen med et dansk interiørfirma - og der er fiiine præmier på højkant. Men du skal selv have gang i hæklenålene. Meget mere om dette lige om lidt.\nEr du blevet nysgerrig og har fået lyst til at læse mere om arrangementet, så kig med lige her.\nIndsendt af Camilla kl. 16.37 15 kommentarer:\nMåske har du allerede opdaget det; der er kommet et fint nyt garn i butikken.\nJeg har selv en klar præference for uld frem for bomuld, men det kan godt føles lidt for varmt om sommeren. Her er bomuld lettere, men det har en tendens til at blive tungt og slasket i brug. Jeg har ledt efter et godt alternativ, og jeg synes, Merci fra Filcolana er et godt bud.\nMerci er et lækkert garn bestående af 50% superwash merinould og 50% Peru pima bomuld. Løbelængde pr. 50 g er ca. 200 m, og det passer til pind/nål 2,5-3. Dobbelt kan det strikkes på pind 4.\nGarnet kommer i en smuk farveskala bestående af 12 pasteller, let melerede pga. uld/bomuld-blandingen. Pris pr. ngl. er 35,- og det kan købes lige her.\nJeg skulle naturligvis prøve det af, så jeg har selv hæklet to tørklæder i det.\nDet gråblå Vibe scarf, kan du købe opskrift til i min webshop lige her.\nDet sorbetfarvede Haiku scarf er hæklet efter en amerikansk opskrift fra Quince & Co. og kan købes lige her. Jeg ønskede et let og luftigt resultat, og hæklede det på nål nr. 3,5. Jeg brugte 4 ngl. Merci i farven sorbet, og det passer lige til at kunne vikles to gange rundt om halsen. Opskriften var nem at gå til (der medfølger diagram) - og jeg blev ret glad for resultatet.\nIndsendt af Camilla kl. 08.30 4 kommentarer:\nEtiketter: Bomuld/uld, inspiration, Merci, tørklæde