Hvorfor 300/320 i stedet for 250 km/t på Kattegatforbindelse - Jernbanen.dk forum\nHvorfor 300/320 i stedet for 250 km/t på Kattegatforbindelse (Generelt)\naf Poul Brandt , Nordsjælland, onsdag 14. august, 2019, 18:23 (413 dage siden)\nHej Lasse og alle I andre.\nKommentarer til nedenstående modtages gerne.\nHvorfor 300/320 i stedet for 250 km/t på Kattegatforbindelsen\nEkstraprisen er ukendt – men formentlig overraskende lav\nDen forrige transportminister, Ole Birk Olesen udtalte at det ikke var ret meget dyrere at anlægge ny bane København-Ringsted til 250 km/t i stedet for 200 km/t. Samme forhold gør sig sandsynligvis gældende for 300 km/t i forhold til 250 km/t.\nIndikation af at dette er korrekt findes i følgende information undertegnede har modtaget fra Banedanmark angående ny bane Hovedgaard-Hasselager: ”Tracé, dæmning, broer og tunneler er under hensyntagen til tekniske, miljømæssige og økonomiske forhold i videst muligt omfang forberedt til 300 km/t.”\nMed andre ord, hvis der vælges ballasteret spor, vil den eneste væsentlige ekstraomkostning sandsynligvis være større/tungere sveller og skinner. Og dette kan ikke være så rasende meget dyrere.\nDen største usikkerhed om ekstraudgiften knytter sig til de to broer/tunnel. I den oprindelige screening, hvor man havde forudsat en 300 km/t højhastighedsbane, havde man ikke desto mindre samtidig forudsat en hængebro hhv. skråstagsbro for kun 250 km/t, idet disse er dyre at dimensionere for højere hastighed. Men i forundersøgelsen, som pt. pågår er man ved at se nærmere på en lavbro (Samsø-Hou) og tunnel (Røsnæs-Samsø) og disse koster ikke noget særligt at dimensionere for 300 frem for 250 km/t.\nDer er dog den komplikation at tunnelen skal have en kurve for at komme udenom et særlig dybt sted. Denne kurve kan ikke være så kraftig ved 300 km/t frem for 250 km/t og dermed skal tunnelen måske være lidt længere, og dermed lidt dyrere.\nFor at afklare ekstraudgiften ved 300 (eller 320) km/t, skal en standard herfor fastlægges. Evt. kan man hurtigt foretage en screening baseret på udenlandske erfaringer, så man får en første indikation.\nSom det vil være de fleste bekendt skal man vælge mellem 2 hovedteknologier. Ballasteret spor (billig i anlæg, dyr i vedligehold, anvendes så vidt vides i Frankrig) eller slab-track/beton (dyr i anlæg, billig i vedligehold, anvendes i Japan og Sverige).\nDa det ikke er til at vide, hvor hurtigt 300 km/t tog vil blive indsat efter Kattegatforbindelsen er færdig, kan det være relevant at ”nøjes” med ballasteret spor. Prisen for vedligehold er så vidt vides faldende, fordi der udvikles nye mere effektive metoder.\nPå den anden side set kan slab-track rent faktisk være interessant for Kattegatforbindelsen, da Kattegatforbindelse vil bestå af 104 km ny bane på land samt 36 km bane på bro/tunnel. Ca. 25% af banen vil således være broer/tunnel, som jo støbes i beton. Det må således antages at disse 25% allerede er forberedt for slab-track. Ekstra omkostningen ved at vælge slab-track vil således være billigere end man umiddelbart skulle tro.\nSidst men ikke mindst sker der en kraftig udvikling af teknologi og effektivisering indenfor jernbanemateriel, vedligehold osv. i disse år. Det som ser dyrt ud lige nu, kan meget vel være blevet ”normalt” om 20 år, når en Kattegatforbindelse kan stå færdig. Som bekendt nærmer prisen for materiel der kører 220-230 km/t sig efterhånden materiel til 200 km/t set i et helhedsperspektiv (TCO =Total Cost of Ownership), bl.a. fordi man med materiel, der kører hurtigere opnår et reducerer behovet for personale og togsæt. Om 20 år når Kattegatforbindelsen står færdig, kan 300 km/t materiel meget vel være kun marginalt dyrere end 250 km/t materiel set i et helhedsperspektiv.\nVejdirektoratet skriver i sin opdaterede analyse af Kattegatforbindelsen at en tracé for 300 km/t er meget dyrere end for 250 km/t. Men uden at dokumentere dette. Ser man på det faktum at Banedanmark har planlagt alle 3 traceer for ny bane Hovedgaard-Hasselager for 300 km/t uden at det har givet markante fordyrelser, kombineret med at befolkningstætheden i Østjylland er højere end på Vestsjælland, så det er svært at se, hvorfor man ikke på Vestsjælland kan indpasse en 300 km/t tracé.\nSvenskerne gør det\nTrafikverker i Sverige anbefaler at fremtidige stambaner bør anlægges for 320 km/t. Anlæg af Lund-Hässelholm er derfor besluttet anlagt for 320 km/t (med slab-track så vidt vides). De 2 nye stambaner Østlänken og den nye bane ved Gøteborg i retning mod Stockholm vil dog kun blive anlagt for 250 km/t, da de snor sig meget for at komme ind til byer undervejs.\nKøbenhavn-Aarhus på 45 minutter med 320 km/t\nPå sigt må man forvente at SJ ønsker at køre Stockholm-København-Aarhus med 320 km/t materiel. Man kunne således fristes til at undersøge, hvad prisen for 320 km/t frem for 300 km/t vil være. Hvilket vil have den fordel at man på sigt kan opfylde en langsigtet strategi om at køretiden mellem hver af de 3 byer København, Odense og Aarhus skal være 45 minutter.\n(Se den nyeste udgave at notat ”Togfonden fase 3”, hvori det forklares at i relation til København-Aarhus kræves foruden 320 km/t kun at man anlægger en ny 20 km højhastighedsbane Lejre-Greve til 3 mia. kr., kombineret med anvendelse af materiel med bedre acceleration end forudsat i screeningen (materiel med flere banemotorer, som efterhånden er ved at blive standard).\nHvorfor 300/320 i stedet for 250 km/t på Kattegatforbindelse\naf Pyloriis, onsdag 14. august, 2019, 19:11 (413 dage siden) @ Poul Brandt\n1: Kundegrundlaget er beskendent og kommer overvejende fra Timemodellens passagerer.\n2: Hvor mange dage om året vil hastigheden været reduceret grundet vejrliget over havet? (Hvor mange dage idag køres med nedsat hastighed over Vestbroen på Store Bælt?)\n3: For 60 mia kr. ville man kunne optimere banen over Fyn og i det østjyske til hastigheder over 300 km/h og måske lave ny tunnel under hele Store Bælt.\naf Poul Brandt , Nordsjælland, onsdag 14. august, 2019, 19:57 (413 dage siden) @ Pyloriis\nDet interessante ved 45 minutter er at det vil markant forøge pendlingen. Jf. fig. 5.7 side 28 i:\nStrategisk analyse af en ren vejforbindelse samt\nen kombineret vej- og jernbaneforbindelse\nRapport 594 - 2018\n(jeg ved ikke lige hvordan jeg kan sakse den kurve til dig)\nDenne kurve tager desuden ikke hensyn til at Kattegattog vil være komfortable at arbejde i, så mange vil kunne få måske ½ time af rejsen godskrevet som arbejdstid. Set i det perspektiv vil den "oplevede" rejsetid være 15 minutter, med det resultat at arbejdsmarkedet i det centrale København og Aarhus vil smelte sammen (for "informationsarbejdere").\naf Pyloriis, onsdag 14. august, 2019, 20:01 (413 dage siden) @ Poul Brandt\nI disse klimatider er det vel ikke hvad vi skal tilstræbe?\naf Poul Brandt , Nordsjælland, onsdag 14. august, 2019, 20:05 (413 dage siden) @ Pyloriis\nJo, når vi tager toget. For det giver økonomisk vækst, og større frihed.\nDet vil med andre ord være mere interessant at bo i det centrale Aarhus og arbejde i Kbh, end at bo i Hillerød, med samme arbejde. For nu at sætte det lidt på spidsen.\naf pjl, onsdag 14. august, 2019, 20:28 (413 dage siden) @ Poul Brandt\nDet hjælper ikke at flytte boligproblemerne i København til Aarhus, der er priserne lige så opskruede. Det dumme ved en kattegatforbindelsen er at ingen har taget stilling til at alle pendlerne for længst har forladt bymidten i Aarhus (eller Aarhus i det hele taget) og er rykket langt væk... sågar Horsens, Silkeborg og Randers med videre.\naf Pyloriis, onsdag 14. august, 2019, 21:03 (413 dage siden) @ pjl\nredigeret af Pyloriis, onsdag 14. august, 2019, 22:02\nJa og disse bopælssteder ville have mere glæde af en forbedret Timemodel!\nTror også at man i fremtiden vil se på miljøbelastningen ved opførelsen af f.eks. Kattegatforbindelsen.\nRegner man med f.eks. 100 års levetid og 5.000 ekstra daglige passagerer (thi de øvrige 15.000) ville være rejst over Store Bælt) vil der være et betragteligt CO2 bidrag pr rejsende fra opførelsen af forbindelsen.\naf tgpsen, torsdag 15. august, 2019, 22:16 (412 dage siden) @ pjl\nDet bliver det standsende bumletog der får den største effekt på pendlingen. Pendling fra Odder, Samsø og Kalundborg mod Århus og fra Kalundborg, Svinninge og Holbæk mod København.\naf steenth, torsdag 15. august, 2019, 23:42 (412 dage siden) @ tgpsen\nDer kommer også stor pendlinger imellem Aarhus og København Når jeg tager lyntog til/fra Odense - så er der mest pendlere med toget. Og imellem Aarhus og København vil rejsetiden komme så lang ned, at der bliver muligt tidsmæssigt. Beregningerne regner med halvdelen af de rejsende bliver pendlere på Kattegatforbindelsen.... det ligner meget Storebælt.\naf tgpsen, fredag 16. august, 2019, 05:33 (412 dage siden) @ steenth\nAntag en forbindelse der standser København - Samsø - Århus. Familjen bor på Samsø, fatter arbejder i København, mutter i Århus.\naf Pyloriis, fredag 16. august, 2019, 06:43 (412 dage siden) @ tgpsen\nMen ønsker vi som samfund at støtte så lange transportveje i fremtiden?\nTrenden bliver tættere mellem hjem og bolig, ikke længere.\nOg en optimeret Timemodel med tog til 300 km/h og ny østjysk længdebane vil reducere køretiden mellem Aarhus og København til under 90 min.\nPengene er samfundsmæssig bedre brugt på at få optimeret S-togsnettet og regionaltog mod såvel Hovedstadsområdet som i det østjyske område.\nIkke at forære 5.000 pendlere 60 mia. Kr. (De andre pendlere /passagerer vil komme fra Store Bælt og dermed underminere Timemodellen).\naf tgpsen, fredag 16. august, 2019, 17:08 (411 dage siden) @ Pyloriis\nJa, det gør vi som samfund.\nSom påvist andetsted pendler man allerede i dag mellem Odense og København.\nHvorfor dog tage den omvej med 300 km/h? Spild af energi.\nNej det synes jeg ikke, så derfor har jeg ret.\nDen bedre model vil altid underminere den dårligere.\naf Pyloriis, fredag 16. august, 2019, 17:19 (411 dage siden) @ tgpsen\nDet er jeg ikke så sikker på!\nAllerede nu begynder begrebet "flyskam" at gøre sig gældende.\nDet samme kan ske med lang afstand mellem hjem og bolig.\nGøres det dyrere at bevæge sig (= mindre/ intet befordringsfradrag / dyrere brændstof/ roadpricing)\nkan det sagtens resultere i at man finder job eller bolig tættere på hinanden.\nJa ad en togstrækning som allerede er der.\nIkke en til 60 mia. Kr.!\nFordi den vej giver mere værdi for mange end de relative få som for glæde af Kattegatforbindelsen.\nSådan kan man altid argumentere især når man står svagt med sine argumenter og andre skal betale!\nJa - men økonomuen skal også hænge sammen.\nHvilket ikke er tilfældet med Kattegatforbindelsen!\naf tgpsen, lørdag 17. august, 2019, 00:03 (411 dage siden) @ Pyloriis\nJamen det er jeg, så derfor er det rigtigt.\nJa i Sverige. Svenske kvinder ser utrolig godt ud, så derfor giver svenske mænd i håb om at komme til fadet dem ret i alt det sludder de lukker ud i deres fornærmethed over at samfundet er blevet så teknisk at de ikke kan overskue det.\nDanske kvinder ser ikke nær så godt ud som svenske, så det tror jeg ikke vil ske her i landet.\nMan kan for eksempel som i Østblokken undlade at bygge nye eller vedligholde eksisterende motorveje, så vil økonomien blomstre ligesom dengang.\nSiden 20 år.\nMen til 25 mia. kr. om jeg mindes ret.\nDu bor på Fyn?\nDet synes jeg er rigtig uretfærdigt. Her prøver jeg at argumentere lige som dig og det er takken!\nKattegatforbindelsen forbedrer landets økonomi. Det er naturligvis uønsket for en der ønsker at svække det.\naf Pyloriis, lørdag 17. august, 2019, 05:36 (411 dage siden) @ tgpsen\nDet ville være tåbeligt ikke at vedligeholde og nogle steder at undlade nye motorveje.\nMen der vil i lyset af klimaforandringerne og de restriktioner vi kan påregne vil ske p bilkørsel, være god grund til at få pendlere fra bilen over på skinner.\nNej og kører næppe mere end 7-8 x årligt med tog / bus da det både er for dyrt og besværligt.\nDet er jeg selvfølgelig ked af at du føler er tilfældet.\nJa vejdelen vil givet gøre det. Jernbanedelen vil næppe.\naf tgpsen, lørdag 17. august, 2019, 14:35 (411 dage siden) @ Pyloriis\nDen ovennævnte rapport stiller det op i tre cases\n1) Bro uden bane\n2) Bro med bane og dertil en højhastighedsbane\n3) Bro med bane og dertil en opgradering af eksisterende bane.\nog konkluderer at de to sidste ikke svarer sig (som virksomhed)\nDet er galt opdelt. man burde have delt det op i\n2) Bro med bane, og\n3) Højhastighedbane på landdelen.\nStorebæltforbindelsen blev som projekt ikke indsyltet i evt. højhastighedsprojekt på Sjælland.\nDet ville have givet et mere fair sammenligningsgrundlag mellem projekt 1 og projekt 2.\nDerudover mener jeg stadig at inddæmning af Svanegrund til vestdelen af projektet med frasalg af overskydende land ville være økonomisk levedygtigt.\naf Pyloriis, lørdag 17. august, 2019, 14:59 (411 dage siden) @ tgpsen\nJernbanedelen af broen er stadigvæk altfor dyr i forhold til kundeunderlaget og det fjerner op mod halvdelen af kunderne fra / til det østjyske område med færre afgange som konsekvens og dermed ringere forbindelse.\nHvorfor ikke gøre intentionerne i Timemodellen bedre med bane på hele strækningen på min. 300 km/h og nye tunneller under såvel Store Bælt som Lille Bælt?\nDet vil gavne mange flere.\nVejdelen af Kattegatforbindelsen giver imidlertid god mening da det er med til at mindske trængslen på såvel den fynske motorvej som dele af den østjyske og giver mere mening med motorvejen til Kalundborg.\naf tgpsen, lørdag 17. august, 2019, 21:45 (410 dage siden) @ Pyloriis\nJernbanedelen af broen fjerner de gennemgående tog København - Århus fra en bane via Odense, ikke andre. Det vil ikke medføre færre afgange af standsende tog på denne.\nDet er alt for dyrt. Du ignorerer aldeles Østjyllands topografi der vil nødvendiggøre mange tunneler.\nBanedelen af Kattegatforbindelsen giver god mening da den er med til at mindske trængslen på såvel den fynske bane som dele af den østjyske og giver mere mening med banen til Kalundborg.\naf Pyloriis, lørdag 17. august, 2019, 21:55 (410 dage siden) @ tgpsen\nPlacerer en nt Østjysk bane lidt inde i landet og spar såvel Vejlefjord broen og få højere hastighed.\nMen de 2 tog i timen over Kattegat kunne have givet 2 ekstra tog og Fyn!\nNu er der ifølge stennth IKKE problemer mellem Nyborg og Odense og den nye bane mellem Odense og Lille Bælt løser det fynske problem.\nAngivelig heller ikke trængsel på det Østjyske skinnenet.\nMen det er stadig 60 mia kr for at fp ekstra 5.000 ud og køre på skinner..\nHeldigvis skal de røde partier nok finde andet at bruge penge på før de bliver sendt ud på dybt vand!\naf tgpsen, lørdag 17. august, 2019, 23:18 (410 dage siden) @ Pyloriis\nPlacer en bane inde i landet og du misser Århus. Og Århus var formålet med din bane.\nDe to non-stop tog i timen over Kattegat kunne have givet to non-stop tog over Fyn. Hvem behøver det?\nMen ikke problemet med det store herresving over Fyn i stedet for direkte til Århus.\nTrængsel er ikke problemet, lav resulterende hastighed er.\nHvor har du de 5000 fra?\nOg det er forskellen mellem Vesten og Kina. Det kommer vi snart til at mærke.\naf Pyloriis, lørdag 17. august, 2019, 23:33 (410 dage siden) @ tgpsen\nIfølge Kattegatforbindelsens beregninger forventes ca 20.000 passagerer dagligt, hvoraf de 16.000 kommer fra Store Bælt.\nSå reelt er der tale om 5.000 flere pr dag.\nYep. Vesten står til at tabe primært fordi vi tror vi er klogere end dem som bor i Riget i midten.\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 15:31 (410 dage siden) @ Pyloriis\n'En kombineret vej- og jernbaneforbindelse vil øge togtrafikken\nHvis projektet bliver suppleret med en højhastighedsjernbane i korridoren, vil det naturligvis have større konsekvenser for togtrafikken end ved en ren vejforbindelse.\nDen forbedrede tilgængelighed med tog forventes at medføre cirka 21 pct. flere togpassagerer mellem Øst og Vestdanmark i 2035 i forhold til en situation, hvor der ikke er etableret en Kattegatforbindelse.\nPå selve Kattegatforbindelsen forventes der i åbningsåret i 2035 at køre cirka 18.500 togpassagerer på hverdage, hvorimod Storebæltsforbindelsen vil miste cirka 10.800 passagerer. De fleste togpassagerer, cirka 26.400, forventes dog fortsat at køre via Storebælt.'\nPrimært fordi vi på grund af den løsere tilknytning til fællesskabet ikke kan akkumulere nok kapital til større infrastrukturinvesteringer. Både røde og blå partier vil finde på andet at bruge de mange rare hypotetiske lånte penge til.\naf ThomasTT, søndag 18. august, 2019, 10:01 (410 dage siden) @ tgpsen\nKattegat kan ikke bare aflaste banen over fyn. Trængsel på bane og vej fungerer ikke på samme måde. På motorvejen mindsker hver ny bil fremkommeligheden. På banen øger hver ekstra passager fremkommeligheden -op til visse grænser, selvfølgelig - jo flere passagerer, jo flere tog, større hyppighed, bedre økonomi osv.\nBanens kapacitet afhænger af hvor ens togene kører. En ny bane kbh-korsør vil derfor øge kapaciteten mere end et 10 gange dyrere kattegatprojekt\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 15:09 (410 dage siden) @ ThomasTT\nKattegat kan ikke bare aflaste banen over fyn.\nTrængsel på bane og vej fungerer ikke på samme måde.\nPå motorvejen mindsker hver ny bil fremkommeligheden.\nPå banen øger hver ekstra passager fremkommeligheden -op til visse grænser, selvfølgelig - jo flere passagerer, jo flere tog, større hyppighed, bedre økonomi osv.\nPå banen mindsker hvert tog fremkommeligheden. En Kattegatbane hvortil tog overføres fra den traditionelle bane vil derfor øge fremkommeligheden på denne.\naf ThomasTT, søndag 18. august, 2019, 17:09 (409 dage siden) @ tgpsen\nDer bliver ikke større fremkommelighed på banen til Odense, hvis lyntogene ikke fortsætter til Aarhus.\nKapacitetsproblemet ligger i konflikten mellem regionaltogene og lyntogene. Det går ikke væk med kattegat\naf Pyloriis, søndag 18. august, 2019, 17:55 (409 dage siden) @ ThomasTT\nRart med en som forstår at det ikke er uden problemer at blande godstoge, regionaltog og højhastighedstoge.\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 18:28 (409 dage siden) @ ThomasTT\nDet er selvfølgelig rigtigt nok. Der er problemer Kattegatbroen ikke kan løse. I dette tilfælde går det så ud over København - Odense (- Esbjerg). Derimod løser den kapacitetsproblemet Fredericia - Århus.\nIkke syd for Vejle. Så det kan blive nødvendigt med en hh-bane Ringsted - Korsør, hvis ikke separation København - Ringsted er tilstrækkeligt.\naf ThomasTT, onsdag 21. august, 2019, 10:50 (407 dage siden) @ tgpsen\nMen så må du jo også kunne se problemet i at bruge så ekstremt mange penge og alligevel stå tilbage med store uløste problemer. Man kan få bedre løsninger for færre penge, og det endda betydeligt hurtigere end Kattegat, som jo selv de ivrigste tilhængere må erkende, ligger meget langt ude i en uklar fremtid.\nMan kan for måske 10-20 milliarder oven i togfonden få Aarhus-kbh ned på ca 90 minutter, inklusive stop i Odense, hvilket øger passagertallet og dermed hyppigheden, der i praksis også er en tidsbesparelse, og det kan gøres på en måde, der øger kapaciteten - endda voldsomt - frem for at begrænse den. En investering i den størrelsesorden kunne være en del af et evt forlig om en Kattegatforbindelse uden bane.\naf Ib Jensen, onsdag 21. august, 2019, 12:10 (407 dage siden) @ ThomasTT\nfå Aarhus-kbh ned på ca 90 minutter, inklusive stop i Odense\nUanset hvor mange gange du fremsætter det forslag: Det har ingen gang på jord, når vi kan få Aarhus-København på 45-60 minutter via Kattegat. Tid er penge.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 13:14 (407 dage siden) @ Ib Jensen\nDen er vi så mange som ikke ønsker og den kommer heller ikke de første 30 år!\nOg hvis tid er penge burde vi forbedre tiderne på bl.a. S-togene. Det vil gavne 100 x mere end Kattegatforbindelsen.\naf Ib Jensen, onsdag 21. august, 2019, 13:23 (407 dage siden) @ Pyloriis\nDen er vi så mange som ikke ønsker\nSelv om du tror, I er "mange", er I heldigvis få. Havde I haft flertal, havde vi stadig kørt i hestevogn og slået hinanden i hoved med køller.\naf ThomasTT, onsdag 21. august, 2019, 13:37 (407 dage siden) @ Ib Jensen\nJeg vil have en bro til Norge. Om den koster et par millioner milliarder er ligegyldigt. Jeg siger bare, at tid er penge. Det samme gælder esbjerg-harwich højbroen, jeg stadig er ved at finpudse. Hvis I er uenige, er det fordi I vil svinge køller og køre i hestevogn.\naf Ib Jensen, onsdag 21. august, 2019, 13:46 (407 dage siden) @ ThomasTT\nTrump er åbenbart ikke den eneste, der opfører sig barnligt i dag.\nUanset hvordan du argumenterer for dine underlige projekter, vil infrastrukturprojekter, der reducerer afstande og omvejskørsel og nedbringer rejsetiden, med tiden blive gennemført. København-Odense-Kolding-Esbjerg er ved at være på plads. København-Aarhus-Aalborg kommer på plads med Kattegatforbindelsen. Odense-Aarhus kommer på plads med Togfonden DK. København-Sydsverige er på plads. København-Hamburg er besluttet og går snart i gang. Tilbage mangler Fyn-Als, Langeland-Lolland, Nordsjælland-Sverige og København-Berlin via Gedser. Og de kommer, uanset hvad du og andre fantaster synes, tror, mener og føler. Det er udelukkende et spørgsmål om, hvor hurtigt BNP vokser. Men indtil da skal du og andre være velkomne til at lufte alle mulige fantasiprojekter.\naf steenth, onsdag 21. august, 2019, 14:25 (407 dage siden) @ Ib Jensen\nNår jeg se på genberegning af Kattegatforbindelsen, blev økonomien bedre med udregningen i 2018 end i 2015. Mit bud er, hvis man venter langt tid nok, så kan økonomien kunne hænge sammen, når der er et bedre trafikgrundlag - også med bane. Men spørgsmålet er, hvornår opnåes det. Timemodellen kan skaffe den vækst i banetrafikken, så der bliver et bedre trafikgrundlag. Og jeg dig ret - på langt sigt - det bliver nok ikke i min levetid, så er det chance for at alle projekterne bliver til noget.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 16:47 (406 dage siden) @ steenth\nDet sidste er vi enige om. Blot at tog over Kattegat de første 50 år ikke giver mening. Det gør vejdelen og det gør udbygning af jernbanenettet over Fyn og i det Østjyske.\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 17:53 (406 dage siden) @ Pyloriis\nDet giver ikke mening at klaske en banedel på en vejforbindelse 50 år efter. De skal bygges samtidig. Og med inddæmning og delvis frasalg af Svanegrund med bane og vej på ex-havbund i stedet for lavbro begynder det at se økonomisk ud.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 18:46 (406 dage siden) @ tgpsen\nOm 50 år kan du få jernbanen ovenpå den dæmning som skal bygges på grund af havvandsstigningerne.!\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 18:14 (406 dage siden) @ Ib Jensen\nredigeret af tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 18:37\nJeg vil advokere for en sideforbindelse fra den inddæmmede Svanegrund og Endelave til Fyn til en Århus - Odense forbindelse. Den kunne fortsætte over Langeland - Lolland til Nyk. F.\nOg her det sidste projekt (tror jeg), når det viser sig at den firesporede Samsøbro er for smal og for øvrigt til Århus' fortrydelse trækker Jyllands hovedstad mod Odder. Og den vil være genvejen til Jylland for hele Nordsjælland.\nBemærk omstigningsstation Frederikssund.\nOg: Østkystmotorveje i Østjylland i forb. med Samsøbro\nRe: inddæmning af Svanegrund\nHer havdybdekort over området. Lyseste område < 5 m (tror jeg).\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 16:44 (406 dage siden) @ Ib Jensen\nTør godt vædde på at man tidligst 2050 kommer til at køre tog over Kattegat.\nMit forslag forbedrer Timemodellen, gør byudviklingen i det østjyske bedre og sikker større stabilitet på driftsiden og kan udbygges når først de to stationer er bygget og skinnerne lagt mellem disse.\nDet kan Kattegatforbindelsen ikke tilbyde.\nTværtimod forringer den Timemodellen og antal afgange.\nDin øvrige kommentar taler så for sig selv og behøver ikke uddybning fra min side\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 17:27 (406 dage siden) @ Pyloriis\nfor vi vil ikke til Århus\nog den kommer heller ikke de første 30 år!\nfor vi vil aldrig til Århus!\nfor der bor de rigtige mennesker som ikke vil til Århus\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 17:12 (406 dage siden) @ ThomasTT\nMen så må du jo også kunne se problemet i at bruge så ekstremt mange penge og alligevel stå tilbage med store uløste problemer.\nDet store uløste problem skulle så være hvordan man sætter hastigheden op på Kbh - Odense - Esbjerg.\nMan kan få bedre løsninger for færre penge,\nDin løsning er også dyr. Og jeg mistænker at den dag pro-Kattegat lobbyen bliver træt dropper du ganske stille dine firspor.\nog det endda betydeligt hurtigere end Kattegat, som jo selv de ivrigste tilhængere må erkende, ligger meget langt ude i en uklar fremtid.\nEn Kattegatbro ligger så langt ude i fremtiden som vi selv bestemmer. Det der social-cirkulære argument har jeg engang set i Politiken: Hold op med at spilde folks tid med at fremsætte formålsløse forslag om at bygge Storebæltsbro, for den bliver alligevel aldrig bygget.\nMan kan for måske 10-20 milliarder oven i togfonden få Aarhus-kbh ned på ca 90 minutter, inklusive stop i Odense, hvilket øger passagertallet og dermed hyppigheden, der i praksis også er en tidsbesparelse, og det kan gøres på en måde, der øger kapaciteten - endda voldsomt - frem for at begrænse den.\nEn investering i den størrelsesorden kunne være en del af et evt forlig om en Kattegatforbindelse uden bane.\nDu argumenterer kraftigt mod en bane på Kattegatbroen med geografisk-økonomiske argumenter og vil alligevel have vejdelen, som samme argumenter ville tale imod. Det er svært at tage dig alvorligt. Red herring, som amerikanerne siger, noget der skal lokke modstanderen væk fra sporet.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 17:26 (406 dage siden) @ tgpsen\nJeg finder det ærgerligt at man har brugt en mia på banen til Esbjerg. Havde den udgået fra Taulov, kunne den med fordel været ført forbi Billund.\nNej. Til forskel fra dig forsøger jeg at tænke i helheder.\nAt undlade en bybane langs den østjyske kyst resulterer i en dårlig byplanlægning og ender med krav om diverse letbaner.\nNu var så Store Bælt længe undervejs. Nok omkring 100 år.\nDet er så din opfattelse.\nVejdelen giver 2 klare fordele:\nAflaster den fynske og østjyske motorvej og kan medvirke til at disse ikke skaæ udvides.\nSå giver den - som jernbanen- en pæn kilometer besparelse for nordjyder og mange midtjyder.\nDet resulterer i mindre CO2.\nVejdelen kan nemt sluttes til motorvejen som nærmer sig Kalundborg.\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 17:40 (406 dage siden) @ Pyloriis\nBanedelen do. mht. fynske og østjyske bane.\nBanedelen kan nemt sluttes til Nordvestbanen som allerede er i Kalundborg.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 18:58 (406 dage siden) @ tgpsen\nYep og så kører ad en enkeltsporet bane mod Holbæk med diverse overskæringer med bomme og 160 km/h.\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 19:14 (406 dage siden) @ Pyloriis\nNetop, så derfor starter man umiddelbart efter en kampagne for at bygge en højhastighedsbane fra den fine nye Samsøbro til Lejre, senere København. Altså: der er tale om to projekter:\n1) Vej- og baneforbindelse Kalundborg - Hasselager\n2) Højhastighedsbane (København -) Lejre - Kalundborg\nDet er den politisk fremkommelige måde at fremstille det på. Modstanderne vil forsøge at ælte så meget som muligt sammen for at få det til at se uoverkommeligt ud.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 19:22 (406 dage siden) @ tgpsen\nSå du må vente 60 år!\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 19:38 (406 dage siden) @ Pyloriis\nKun hvis der kommer en krig imellem. Lad os nu vente og se hvordan EU-landene reagerer når premierminister Johnson implementerer en blokade af europæiske havne når han ikke får sin hårde bløde grænse til EU.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 19:43 (406 dage siden) @ tgpsen\nMon ikke vi får det en af de nærmeste dage med USA?\nBrexitboris vil på den hårde måde opdage at UK skrumper når Skotland, Wales og Nordirland melder sig ud af UK og søger optagelse i EU.\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 19:51 (406 dage siden) @ Pyloriis\nCase nr. 16 i\nsiger 'no war'\nDet er ved at gå op for mig at det er fordi England ikke har opdaget at de har tabt.\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 18:22 (406 dage siden) @ Pyloriis\nJeg tror du har vandskræk. Fravalg af Samsøbroen betyder en times ekstra transporttid for Nord-, Midt- og Nordvestjylland.\nIdeen om at omstille S-banen til fjernbanestrøm og indsætte materiellet i fx Østjylland kommer fra mig.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 18:44 (406 dage siden) @ tgpsen\nDet kan dunæppe beskylde mig for. Har sejlet gennem mere end 40 år 6-10 dobbeltture til Bornholm, på hurtigruten ibstormvejr og været 3 gange på Suderø. Den første gang i nærmest orlan med en tidl. Molsfærge som havde 45 grader slagside og brugte 5 timer på den tur som normalt tager 2.5 timer. Og har aldrig været søsyg.\nHer er vi så enige i at det på sigt giver mening.\nMen du beskylder mig for at ville bruge en masse penge. Mit forslag koster her og nu kun 2 stationer og banen mellem disse ph tilsæutningen nord gor Asrhus mod Aalborg.\nVejlefjordbroen og den vestfynske nye bane er allerefe vedtaget. Jeg sparer omlægning ved Hovedgård. Men vil til gengæld havde en række nye stationer mellem Vejle og Aarhus på den gamle bane.\nSå det er dig som vil bruge penge!\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 19:21 (406 dage siden) @ Pyloriis\nDet var heroisk. Men det ændrer ikke på hvor meget tid der kan spares ved en Samsøbro.\nDen bane bliver hundedyr. Check topografien. Der er en grund til at den østjyske bane snor sig.\nTopografi, sagde jeg. Check den hellere. Din bane bliver dyr.\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 19:29 (406 dage siden) @ tgpsen\nSå lader vi et kinesisk firma står for skinnerne og traceet.\nDe kan gøre det både hurtigere og billigere end et europæisk foretagende.\nTænk på banen til Tibet. Det tog under 5 år at bygge den og under helt andre forhold end nogle sølle bakker!\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 19:43 (406 dage siden) @ Pyloriis\nJamen jeg tænker skam allerede på hvad kineserne kan hyres til.\naf steenth, lørdag 17. august, 2019, 22:57 (410 dage siden) @ Pyloriis\nDet gør det overhoved ikke. Det meste af trafikken i Østjylland er ikke trafik til/fra København, men lokal trafik. Alle tog over Fyn bliver bevaret. Ellers er det en forringelse af betjening. De er lagt i beregninger i trafikkenmodelen.\nDu har altid forstået formålet med timemodellen - det er hurtigere tog for at kunne få god køreplan - netop den køreplan med timemodellen giver kortere overgangstider imellem flere tog. Det bliver ødelagt ved endnu hurtigere tog - det er svært at få nogle gode overgangstider.\nDin plan vil kun gavne dem som skal imellem byerne.\naf Pyloriis, lørdag 17. august, 2019, 23:37 (410 dage siden) @ steenth\nJa hvis du fortsat vil blande alle tog på eksisterende strækninger.\nMen blev nogle af de 60 mia brugt på ny strækninger ville det gavne ALLE de pendlere som bor i det østjyske og ikke kun dem i Aarhus og Horsens.\nNej - læs ovenfor.\naf steenth, søndag 18. august, 2019, 10:24 (410 dage siden) @ Pyloriis\nJeg kan ikke forstå din modvilje at blande forskellige typer tog på de samme strækninger. Det er noget man har stor erfaringer med at håndtere.\nStaten bruger omkring 8-10 mia. kroner på trafikinvesteringer pr år. Det niveau rykker sig ikke. Så 60 mia er et stor beløb. Timemodellen gør at man kan få forbedringer uden trække for meget på den samlet ramme. Senere kan man udbygge strækninger, så man får et sammenhænget net. Det sker tit at man har en plan for udbygning af veje (og det kan komme til banerne også inden for Timemodellen) tager man udbygning stykvis, så det kan finansieres.\nDu har forslået en station i Taulov - lang fra relevante destinationer. Uden bro over Vejle Fjord - er din forslag en bane vest for Vejle - en omvej for at komme til Aarhus.\nJeg forstår ikke din plan, når din højhastighedsbane er lang fra relevante destinationer. Det giver kun mening hvis man bruger bil til/fra stationerne.\naf Pyloriis, søndag 18. august, 2019, 14:12 (410 dage siden) @ steenth\nDet er såmænd enkelt nok.\nEn stor station i Taulov området hvor såvel ny højhastighedsbane fra nord ig fra Fyn og senere sydpå mødes med omlagt eksisterende bane fra Fyn, fra Fredericia og fra Syd. Eksisterende bane laves om til S-tog lignende strækning som bruges dels internt mellem de østjyske byer fra Kolding i syd til Aarhus nuværende banegård i nord. Som du kan læse i dagens udgave af Jyllandsposten pendler flete og flere i det østjyske.\nHvorfor får de Ikke et tilbud som hovedstadsområdet med S-tog?\nStationen i Taulov sikrer at man såvel fra nird, syd og vest kan komme med et højhastighedstog til Sjælland.\nEn tilsvarende station vest for Aarhus som betjenes mod vest af banen mod Silkeborg, Herning og Holstebro samt nordfra fra Aalborg og via jernbane og evt letbane fra Aarhus at ALLE i det midtjyske får dels adgang til højhastighedstog på min. 300 km/h og får adgang til hyppige og hurtige S-tog ad den eksisterende bane.\nRen win win for ALLE!\nDet giver en Kattegatforbindelse IKKE!\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 15:03 (410 dage siden) @ Pyloriis\nEn Kattegatforbindelse med sideforbindelse til Fyn, hh-bane på Sjælland og shunts mellem det jyske brofæste og hhv Horsens og Skanderborg giver\n1) Direkte hh-forbindelse Ålborg - Århus - København.\n2) Direkte hh-forbindelse Ålborg - Århus - Odense\n3) Direkte hh-forbindelse (Billund -) Vejle - Horsens - København\n4) Standsende forbindelse Århus - Odder - Samsø - Kalundborg - Holbæk - København\n5) Standsende forbindelse (Ringkøbing - Skjern -) Herning - Silkeborg - Skanderborg - Odder - Samsø - Kalundborg - Holbæk - København\n6) S(tandsende) tog Fredericia - Vejle - Horsens - Århus (ad gammel bane)\naf Pyloriis, søndag 18. august, 2019, 15:36 (410 dage siden) @ tgpsen\nSidebane til Fyn??\nEllers fraset Samsø er det jeg foreslår det samme og kan laves indenfor 10-12 år mens en Kattegatforbindelse tidligst bliver en realitet efter 2050.\nAlene det taler for at vælge min løsning.\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 15:56 (410 dage siden) @ Pyloriis\nEllers fraset Samsø er det jeg foreslår det samme og kan laves indenfor 10-12 år\nDet du foreslår er det samme som min foreslåede Kattegatforbindelse over Samsø, dog fraset Samsø?\nmens en Kattegatforbindelse tidligst bliver en realitet efter 2050.\nMed mindre man vælger at begynde på den nu.\nDen hurtigste løsning er ikke nødvendigvis den bedste.\naf Pyloriis, søndag 18. august, 2019, 16:22 (409 dage siden) @ tgpsen\nDer et ingen penge til Kattegatforbindelsen de første 10-15 år.\nDernæst vil man ikke få udvidelse af skinnenettet i det østjyske og skal stadig have en blanding af langsomme tog, godstog og højhastighedstog.\nNår man har bygget tunnel under Lille Bælt og banen fra Taulov til Aarhus vest kan man reducere transporttiden.\nKattegatforbindelsen bliver først noget værd når HELE strækningen et lavet.\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 16:38 (409 dage siden) @ Pyloriis\nEj heller til dit forslag, kunne jeg hævde.\nMen ræsonnementet er underligt cirkulært: Den bliver ikke bygget fordi den bliver ikke bygget.\nNix. Min foreslåede\ner almindeligt tog (Billund -) Vejle - Horsens og hh-tog Horsens - København.\nTrafik Århus - Odense køres som\nAltså ingen hh-tog på den østjyske bane.\nNej allerede når strækningen Kalundborg - Hasselager er lavet. Det er i samme størrelsesorden.\nEller man kan begynde med Odense - Endelave - Hasselager og bruge den som genvej à la en Bogense - Juelsminde bro.\naf Pyloriis, søndag 18. august, 2019, 18:13 (409 dage siden) @ tgpsen\nEn stor station i Taulov området hvor såvel ny højhastighedsbane fra nord ig fra Fyn og senere sydpå mødes med omlagt eksisterende bane fra Fyn, fra Fredericia og fra Syd. Eksisterende bane laves om til S-tog lignende strækning som bruges dels internt mellem de østjyske byer fra Kolding i syd til Aarhus nuværende banegård i nord. Som du kan læse i dagens udgave af Jyllandsposten\nJa. Forskellen er blot at man sparer en Vejlefjordbro og ændringer på nuværende jernbane ved Hovedgård.\nDe penge kan bruges til stationerne i Taulov og Aarhus vest.\nDrrnæst ny højhastighedsstrækning mellem de 2 stationer.\nTunnel under Lille Bælt skal alligevel bygges på et tidspunkt.\nSå det er følgelig billigere end Kattegatforbindelsen.\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 18:50 (409 dage siden) @ Pyloriis\n?? Ligeledes gør Kattegatforslaget.\nDer er vist 80 gode år tilbage i Lillebæltbroen, så ikke, hvis en Kattegatbro forbedrer forholdene nord for Vejle.\nMen giver også mindre rejsetidsforkortelse. Og prisen på Kattegatbroen reduceres ved frasalg af det inddæmmede område. Gøres det i begyndelsen af projektet undgås en større del af gældspuklen.\n'Der et ingen penge til Kattegatforbindelsen de første 10-15 år.'\nKattegatbroen kan lånefinansieres med finansiel støtte i frasalg af dele af den inddæmmede Svanegrund. Så at hævde at den ikke kan bygges med det samme er praktisk det samme som at sige at man ikke vil bygge den fordi man ikke vil bygge den.\naf Pyloriis, søndag 18. august, 2019, 19:02 (409 dage siden) @ tgpsen\nVejlefjordbroen og udregning ved Hovedgård er del af Timemodellen og bliver i hivet fald lavet før Kattegatforbindelsen.\nDet er et natura2000 areal og hvad skulle et sådan areal bruges til?\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 19:51 (409 dage siden) @ Pyloriis\nSom jeg skrev andetsteds i tråden, denne status kan ophæves administrativt. Jeg foreslår at vandniveauet inden for inddæmningen sænkes 6 m, områder lavere er nu lavvandede søer, formodentlig brak. Derved skabes kompensation inden for det inddæmmede område. Se kort andetsteds i tråden.\naf Pyloriis, søndag 18. august, 2019, 21:11 (409 dage siden) @ tgpsen\nOg hvad skulle nogen bruge området til endsige betale en pæn stor sum penge?\nDet ville ligge lavere end havet udenfor og med udsigt til stigende havniveauer ville interessen nok være beskeden.\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 21:37 (409 dage siden) @ Pyloriis\nDet ville blive det centraleste stykke property i landet, med fast forbindelse til Jylland, Fyn og Samsø-Sjælland.\nMan kan altid smække et par meter på digerne. De forlader heller ikke Holland. Tilsvarende niveau under daglig vande har Lammefjorden (-6 m).\naf steenth, mandag 19. august, 2019, 17:33 (408 dage siden) @ Pyloriis\nJeg har desværre har haft adgang til Jyllands Posten.\nMen jeg forstår at din forslag at alle fra Vejle, Horsens og Skanderborg skal enten til den nye Aarhus Vest station eller Taulov for at komme til København. De er vant til direkte tog - togskift er ikke godt for at få flere til at skifte til tog. Man bryder rejsen i mange dele.\nHvad Odense? Skal der være andre stationer end Taulov og Aarhus imellem København og Aalborg.\nHvordan vi du lægge en bane uden at gå via den korte vej ad Vejle Fjord? Jeg har spurgt før, uden at få svar.\nDe bør have hyppigere afgang. Timemodellen giver netop mulighed for meget hyppig togdrift. Man har kørt med 4 tog timen imellem Fredericia og Aarhus med de nuværende tog. Netop med timemodellen kan de strømlignes mere.\nDet er stadig en vej fra andre byer. Men efter hvad jeg tolker på din plan, skal med langsomme S-tog via ruten Horsens, Vejle og Fredericia for kommer til Taulov.\nEn tilsvarende station vest for Aarhus som betjenes mod vest af banen mod Silkeborg, Herning og Holstebro samt nordfra fra Aalborg og via jernbane og evt letbane fra Aarhus at ALLE i det midtjyske får dels adgang til højhastighedstog på min. 300 km/h og får adgang til hyppige og hurtige S-tog ad den eksisterende bane. D\nDet vil kræver en baneflytning og et godt sted til en knudepunkt.\nJeg ikke bestemt sikker. Hvis de østjyske byer mister forbindelse til København - så bliver der ballade... de bliver tabere på det. Jeg har ikke bestemt tiltro til at flytte stationer ud af byerne - det er gode knudepunkter for mange slags trafik.\nJeg pt. i et tog med en hastighed højere end i Danmark. De bruger de gamle spor på udmærket vis. Men de har planer om en højhastighedsbanen på strækningen, som jeg kører på lige nu. Jeg har kun et skift undervejs - det sidste korte stykke for at komme frem til destinationen. Men også direkte tog.... det sætter jeg mest pris på - der er stor forskel.\naf Pyloriis, mandag 19. august, 2019, 20:06 (408 dage siden) @ steenth\nDet jeg ikke forstår er at man finder det helt OK i hovedstadsområdet må tage -tog, bus og/eller metro til Hovedbanegården for at komme til Jylland.\nMen den modsatte vej skal hver "lille" østjysk by have direkte tog mod København.\nSom om at alle rejser kun går mod Københavnom morgenen og modsat om eftermiddagen.\nAlle disse jyder skal vel ikke kun til Tivoli og middelalderbyen?\nYdermere sker byudviklingen i det østjyske ved at de nuværende byer vokser i omfang og de nye beboelser for længere og længere til jernbanestationen.\nI hovedstadsområdet har man haft fingerplanen med S-tog i hver finger. Resultatet er at de fleste byområder vokser mere eller mindre sammen.\nDet kunne man også med fordel gøre fea Kolding til Aarhus med S-tog lignende forbindelser med nye stationer.\nSå ja - man måtte besvære sig med at køre enten til Taulov eller Aarhus vest. Her ville der så være reelle højhastighedstog med stop i Odense og Ringsted .\nDet er utopi at de fleste kan køre direkte!\nMen rejser - herunder især for pendlere skal ske med færrest skift.\naf steenth, tirsdag 20. august, 2019, 23:40 (407 dage siden) @ Pyloriis\nHovedbanegården er en god knudepunkt-station. Det samme er Fredericia, Vejle og Horsens. Både Interciy-tog og Intercity-Lyn bruges til pendling. Fx Nyborg-Vejle.\nDet er ikke små byer. Både Horsens og Vejle er i top 10 i antal indbyggere. Og du har meget fokus på trafik til/fra København. Men de nuværende tog bruger også høj grad på rejser intern på Fyn og Jylland - det har timemodellen også fokus på.\nOdense er også vigtigste del af det sammenhænget område.\nHvorfor højhastighedstog, som kun bruges af få personer. Med din model få stationer, så vil det ikke være attraktiv. Man skal meget tid at komme hen til dine stationer. Og pendler, som bruger toget til arbejde, får afbrudt rejsen ved skift. Dvs man skal et par gange pakke ned og op.\nDet er stadig et taber projekt, du vil foreslå. Din målgrupper - pendlere i Østjylland og Fyn vil tager bilen i stedet fordi det ikke er hurtige tog. Fx på S-tog er linjerne til Hillerød, Køge og delvis Frederikssund, som ikke stopper ved alle stationer. Det giver timemodellen mulighed for at hoppe stationer over. Og samtidig kan få hurtigere tog til/fra København som ikke skal stoppe ved alle byerne undervejes.\nDet man kan idag, bør man kunne beholde uden problemer. Ellers er det en voldsom forringelse.\nMed din forslag ender det med en presset gammel bane, som ikke bliver forberedt. Timemodellen giver mere kapacitet for pendlere. Det giver dit højhastighedsplan ikke - den er kun for meget få folk - hvis de gider at tage til de stationer, som er håbløst lang væk fra relevante destinationer.\naf Jens Hansen, onsdag 21. august, 2019, 06:44 (407 dage siden) @ steenth\nHvorfor er Fredericia en god knudepunkts station?\nEr det ikke noget gammelt jernbane romantik?\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 07:28 (407 dage siden) @ steenth\nDe pågældende byer vil fortsat vokse og får man ikke lavet en udvikling langs en bane med hyppige hurtige S-tog ad det nuværende skinnelegeme, bliver de nævnte byer ved med at vokse cirkulært omkring nuværende centrum. Det betyder endnu dårligere adgang for de kommende beboere til stationen.\nDer giver midt forslag jo dels rigtig gode muligheder for pendling og byudvikling.\nSå dit argument ender med ringere vilkår om 30-40 år.\nSiger en som vil bruge 60 mia på en Kattegatforbindelse og anlægge et ekstra dobbeltspor på Vestsjælland.\nMit forslag vil give mange flere mulighed for at komme til og fra det østjyske område.\nFørst med S-tog til Taulov eller Aarhus vest ( det er lignende viækår som i hovedstadsområdet) og herfra reelt højhastighedstog til resten af landet. I Jylland skal man kun skifte i enten taulov eller Aarhus vest for at nå ALLE togstationer.\nOg uden Kattegatforbindelsen er der kunder nok tiæ hyppige og hurtige forbindelser.\nYdermere sinkes man ikke af andre langsommere tog.\nHer bliver problemet at togene ikke stopper ved den ønskede station på det ønskede tidspunkt.\nSå gevinsten ved et "hurtigt tog" i Timemodellen forsvindrr for mange fordi dey tog pågældende skal bruge ikke standser på den ønskede station på det ønskede klokkeslet. Resultat: spildtid!\nNu undgår de fleste ikke at skulle skifte undervejs. De færreste er så heldigr at skulle fra Horsens midtby til Rådhuspladsen i København.\nSå det argument holder ikke.\nDet er mere sandsynligt at en passager i Horsens bor 3-4 km fra jernbanestationen og dermed skal med bus, cykel eller egen bil først. Da alle tog i Timemodellen ikke stopper i Horsens er det sandsynligt at pågældende ankommer 30 min før tid til Hovedbanegården og skal videre herfra til f.eks. Farum.\nMit forslag giver pågældende S-tog til Aarhus vest og med højhastighedstog til København med afgang hvert kvarter bedre forbindelse end Timemodellen.\nOg ved nedbrud, signalfejl og reparation af skinner er der så 2x2 spor i det østjyske hvilket IKKE er tilfældet ved timemodellen!\naf Pyloriis, onsdag 21. august, 2019, 08:25 (407 dage siden) @ steenth\nJa - men ikke alle kan bo overfor Vejle, Horsens eller Skanderborg stationer.\nTror det er vigtigere med et reelt højhastighedstog og hyppige afgange.\nOg rejser med kollektiv trafik vil indebære skift.\nOdense og Ringsted.\nHvis man vil have højhastighedstog skal det også køre med høj hastighed og uden overflødige standsninger.\nDet er jo hele fidusen ved et sådan tog.\nOg ja - nogle få vil få "forringelser" ved at skulle skifte, men gevinsten for ALLE er hurtigere og hyppige tog.\nDet er korrekt at den korteste vej er over Vejle fjord.\nOg måske giver det også mening at bibeholde Vejle fjordbroen og fortsætte vest om Hedensted og vest for motorvejen mod Aarhus.\nDet væsentlige er at nuværende bane fra Kolding over Fredericia, Vejle, Hedensted, Horsens og Skanderborg bliver til en bane med S-tog lignende togsæt og med nye stationer for at fremme byudviklingen langs banen.\nTaulov station - som nok vil ligge nordvest for Taulov- bliver det vigtigste jernbaneknudepunkt i Jylland for al trafik nord, syd, øst og vest.\nOdense bliver en succes\naf Togbus, Foldingbro, onsdag 21. august, 2019, 09:23 (407 dage siden) @ Pyloriis\nMan kommer til at lære meget af Odense. Trods udskamning og latterliggørelse af dette letbaneprojekt viser det fremtiden for måden man kan løfte kollektiv trafik simpel og enkelt (dog dyrt nominelt, formentlig ikke relativt).\nI Odense har man netop ikke ambition om at omlægge Svendborgbanen til letbane og med omstigningssteder i Hjallese og på banegården bliver der et naturligt flow til/fra hurtige togforbindelser over i en sporvej som fører forbi nogle af de mest oplagte destinationer i Odense, såsom sygehus og indkøbscenter.\nDet er i denne kontekst man skal se fornuftige stop i et hurtigt togsystem, hvis man vil have passagerer over i toget.\nMan gør dog i hvert fald en fejl i Odense. Ved Rosengårdscenteret burde letbanen selvfølgelig have overdækket station så man kan komme tørskoet ind i indkøbsmekkaet. Faktisk fungerer mange indkøbscentre i udlandet som overdækkede forbindelser ved skiftestationer, noget man ikke rigtigt benytter sig af i DK. Men det kan rettes op.\nI den sammenhæng er en Kattegatforbindelse uendelig overflødig, men det siger sig selv hvis man analyserer diskussionen i denne tråd som jo netop går mere op i det tekniske fremfor analyse af det reelle behov eller det trafikspring med deraf afledt vækst som en sådan skulle bidrage med. Man tager det for givet......\nEn fjernelse af bompengene på Storebælt og fuld kapacitetsudnyttelse af både bane og vej er vejen frem hvis man vil have udvikling. Og jo, i international sammenhæng er den danske diskussion af "kødannalse" fuldstændig latterlig, da ingen vil opfatte det danske vejnet (eller banenet) som overbelastet.\naf steenth, lørdag 17. august, 2019, 23:07 (410 dage siden) @ tgpsen\nDesværre - naturødelæggelse i den omfang er umulig. Området er beskyttet af mange leder og kanter, da det er værdifuldt livested for meget arter.\naf tgpsen, søndag 18. august, 2019, 15:15 (410 dage siden) @ steenth\n'Daværende Miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen udsendte i september 2017 et forslag om tilpasning af Natura 2000-områdernes afgrænsning i høring. Ifølge oplægget vil man fjerne ca. 28.000 hektar fra Naturas 2000-områderne. Det drejer sig i hovedsagen om intensivt dyrkede jordbrugsarealer og byarealer, som ikke bidrager til beskyttelsen af direktivarter og naturtyper. Efter en gennemgang af en stor mængde høringssvar, meddelte Miljø og Fødevareministeriet i slutningen af juni 2018, at man vil udlægge ca. 30.000 hektar ny natur som Natura 2000-områder. Det svarer i store træk til det areal man vil fjerne i ovennævnte justering (der også er blevet øget lidt), men som skal være reelle naturområder. Man havde først meddelt at man kun ville kompensere med omkring 5000 hektar, hvilket udløste en del kritik. Efter sommerferien vil en bekendtgørelse om ændringerne af områdegrænserne komme i høring. Når de er på plads, skal de endeligt godkendes af EU-Kommissionen.'\nDvs. Natura 2000 områder, hvoraf Svanegrunden er et, kan administrativt af staten fratages denne status.\naf steenth, mandag 19. august, 2019, 17:45 (408 dage siden) @ tgpsen\nNej - det kan de ikke. De omtalte omlægninger af Natura 2000 områder var i kanten af at være det og der skulle findes andre områder til erstatning for det kunne lade gøre.. Svanegrunden har også andre beskyttelser - bl.a. Ramsar - det gør det umuligt at andre status på området.\naf tgpsen, onsdag 21. august, 2019, 17:22 (406 dage siden) @ steenth\nNej - det kan de ikke. De omtalte omlægninger af Natura 2000 områder var i kanten af at være det\nDet er vist noget du har hittet på selv.\nog der skulle findes andre områder til erstatning for det kunne lade gøre.. Svanegrunden har også andre beskyttelser - bl.a. Ramsar - det gør det umuligt at andre status på området.\nVis os hvilke paragraffer i aftalerne der gør det umuligt at andre status på området.\naf ThomasTT, søndag 18. august, 2019, 09:51 (410 dage siden) @ Pyloriis\nJeg tror ikke, vi får en pendant til "flyskam" . Tværtimod. Bruger man banen, er man med til at opretholde/udvikle det mest klimavenlige transportsystem. Og så er det sådan set ikke væsentligt om man kører langt. Brændstoffet vil alligevel blive grøn elektricitet, som vi formentlig snart vil svømme rundt i med en marginal omkostning tæt på nul.\nDe indirekte effekter af banen er også særdeles klimavenlige, da en populær bane vil fremme stationsnær byudvikling, hvilket generelt gør det nemmere for fodgængere og cyklister.\naf pjl, torsdag 15. august, 2019, 23:46 (412 dage siden) @ tgpsen\nDet er så ikke de steder, der bor 20.000 pendlere.\naf tgpsen, fredag 16. august, 2019, 05:30 (412 dage siden) @ pjl\nDet kan der komme til.\naf Jens Hansen, fredag 16. august, 2019, 06:42 (412 dage siden) @ tgpsen\nDet vil jeg nu ikke være sikker på. Sidst jeg stod på København H ved en intercityafgang 00, kunne jeg se at lyntoget som kørte få minutter før havde 5 togsæt og fuldt hus. I intercitytoget kunne jeg sidde med benene oppe og der var en del ledige pladser.\naf mpp, onsdag 14. august, 2019, 21:33 (413 dage siden) @ Poul Brandt\nInteressante betragtninger. I Tyskland laver man vist også de nye baner med slabtrack. Det kunne også være interessant at se på England hvor man nu bygger en bane til 320 km/t, forberedt til 360 km/t og med et trace 400 km/t.\nDet bliver spændende at se hvad den nye projektering viser.\n150163 Indlæg i 14025 emner, 1405 registrerede brugere, 86 brugere online (1 registrerede, 85 gæster)\nForumtid: 01/10 2020, 05:08 (Europe/Berlin)


Alle Islands kendetegn i én park\nSnæfellsjökull Nationalpark er den første nationalpark som blev etableret i Island. Dens fundament ligger ved foden af en vulkan og gletsjer, mens den grænser rækker ud i havet, hvormed parken som den eneste islandske nationalpark rækker fra havbred til bjergtinde.\nNationalparkens ubestridte hovedattraktion er Snæfellsjökull-gletsjeren, den smukke magnet på den vestlige halvø. Denne aktive vulkan er 1.446 m høj og var kulissen til den franske forfatter Jules Vernes’ berømte science fiction-novelle ’Journey to the Center of the Earth’.\nSnæfellsjökull-gletsjeren siges at være en ud af syv kraftfulde energipunkter på Jorden, hvoraf den er tillagt forskellige mytiske egenskaber. Den enestående udsigt fra toppen rækker helt til Reykjanes-halvøen på sydsiden, Vestfjordene på nordsiden og til bjergene ved Snæfellsnes på østsiden. Der tilbydes udflugter på gletsjeren fra byen Arnarstapi på sydsiden.\nNationalparken er perfekt til at udforske den eventyrlige verden i og omkring havet, kystlinjen og stranden. På trods af at den maritime faktor er et bærende element for parken, byder den også på spændende muligheder for geologi- og særligt vulkanologiinteresserede. Den gemmer på glimrende betingelser for udforskning af den art. Dertil er der gode muligheder for at se på fugle for ornitologiinteresserede grundet det rige fugleliv både ved kysten og i lavlandet.\nSnæfellsjökull Nationalparks officielle hjemmeside


Dejlig søndag – Catarina.dk\nSøndagen har budt på masser af dejlig solskin og derfor har vi da også tilbragt en del tid i have, hvor der er blevet ryddet lidt op og klargjort til en masse stauder samt fejet over alt, så fliserne kan få en omgang algefjerner, så de igen bliver smukke at se på. Men allerførst skulle campingvognen lige have en overhaling men vand og børste og derefter tømte vi den for alle vores sager. Her i sidse uge, inden jeg startede op job, kørte jeg nemlig ned og startede de indledene forhandlinger for at få fingre i en Combi Camp. Det ender med at jeg får sådan et godt tilbud at jeg er nød til at bede Søren om at hente vognen, Alfa’en er den eneste af vores biler der her træk som må trække den store vogn.\nTrosdag så forhandleren campingvognen og vi skrev under på slutsedlen om salg og på slutsedlen for køb af en Combi Camp. Vi har det sidste års tid, snakket om at vi godt ville tilbage til den lidt mere primitive form for camping, men dog ikke helt tilbage til der hvor vi startede, nemlig med et telt og en enkelt primus. Combi Campen er for os sådan lidt midt imellem. En ordentlig seng med lamelbund men med teltdug over hovedet. Sommerferiehussitterne (mine forældre) har allerede meddelt, at de kommer og passer hus og have i alle tre uger. Så fedt! 😀\nJeg glæder mig allerede nu til at holde sommerferie i sådan en vogn og jeg er sikker på at vi får en fantastisk ferie hvor det bliver meget lettere at smutte ned af små veje og igennem små landsbyer. 🙂\n28. marts 2011 at 06:50


Skovbegravelse | Norseman ekstrem triatlon 2014 & 2016\nHar du tænkt over, hvad der skal ske når du er død? Jeg har.\nDonation til videnskab\nFørst og fremmest har jeg testamenteret “min” krop til lægevidenskaben. En beslutning om at donere sit legeme til lægevidenskab er en uvurderlig hjælp for de sundhedsvidenskabelige uddannelser – først og fremmest læge- og tandlægeuddannelsen – og til forskning i sygdomme og ved udvikling af nye behandlingsmetoder.\nMin begravelse skal være en skovbegravelse. I skrivende stund vil det sige på Odense Kommunale Skovbegravelse i Kohaveskoven (Danmarks første skovbegravelsesplads), der blev indviet i 2014.\nSelve gravpladsen hører under Odense Kommunale Kirkegårde og vedligeholdes af Park & Natur. Skovbegravelsespladsen er ikke indviet jord; men en helt almindelig skov i Odense. En mere naturlig gravplads for et friluftsmenneske har jeg svært ved, at se. Jeg er så heldig, at Kohaveskoven er en skov, hvor jeg både har vandret, løbet samt cyklet på mountainbike. Skønt skoven er Odenses anden største skov, er den lille; men i efteråret 2014 blev der påbegyndt en stor udvidelse af skoven.\nBegravelse i en urne\nJeg synes det er noget pjat; men mine rester bliver placeret i en urne. Hvorfor der skal bruges en urne forstår jeg ikke. Det er direkte modsat af en “begravelse” til søs, hvor asken skal strøs udover vandet, hvor en urnenedsættelse er forbudt.\nRent praktisk benyttes en organisk nedbrydelig urne, der graves ned sådan, at låget er en halv meter under skovoverfladen.\nEgentligt ville jeg helst have, at min krop blev frysetørret; men det er i skrivende stund ikke indført i Danmark endnu.\nLær mere om begravelse:\nBliv begravet i skoven skovbegravelse video, TV2 Fyn\nMiljøvenlig begravelse med frysetørring artikel af Ingeniøren\nTestamenter din krop til lægevidenskaben af Bliv donor\nFølgende steder i landet kan modtage legemet:\nAnatomi og Neurobiologi


Flygtninge og integration var det store samtaleemne på de Radikales landsmøde lørdag. Partileder Morten Østergaard vil gøre op med den hårde flygtningekurs i Danmark.\nLørdag D. 19. SEPTEMBER 2015 KL. 17:32\nDet var ikke til at mærke på klapsalverne i den store sal på Hotel Nyborg Strand, at de Radikale med politisk leder Morten Østergaard (R) i spidsen blot fik 4,2 procent af stemmerne ved det seneste folketingsvalg 18. juni.\nFor ved de Radikales landsmøde var Morten Østergaard mødt op med et synspunkt, der historisk set har været utrolig populært blandt de radikale græsrødder: Flygtninge skal være meget velkomne i Danmark.\n»Vi skal tage ansvar for de flygtninge, der kommer til Danmark, og vi har set en massiv opbakning fra danskerne i de forgangne uger. Landsmødet har handlet meget om vores visioner på området, for det bliver aldrig radikal stil at lægge sig i hængekøjen uden at gøre noget. Vi vil kæmpe for indflydelse hver evig eneste dag med vores otte mandater,« siger Morten Østergaard.\nI løbet af lørdagens radikale talestrøm fra podiet i Nyborg modtog Morten Østergaard flere gange ros for sin tale, hvor han hilste flygtninge hjerteligt velkommen i Danmark.\nMen på trods af de mange rosende gloser kunne enkelte partimedlemmer fra baglandet ikke skjule skuffelsen over at gå fra 17 mandater og et visitkort, hvorpå der stod regeringsparti på, til nu at være det tredjemindste parti i Folketinget.\n»Der er ikke en eneste radikal, der er uenig i, at det var et dårligt valg. Men den eneste måde at komme videre på er at glæde sig over, vi siden valget har fået 600 nye medlemmer, og at der trods alt var 161.000 danskere, som stemte på os,« siger Morten Østergaard.\nEn af de Radikales »nye« mærkesager, eller genopfundne mærkesager om man vil, er altså flygtningeområdet. Over for Berlingske Nyhedsbureau præsenterede integrationsordfører Sofie Carsten Nielsen (R) et nyt forslag om en trepunktsplan, der skal få de nytilkomne flygtninge hurtigt ind på arbejdsmarkedet til gavn for integrationen.\n»Vores trepunktsplan går ud på at få lavet partnerskaber med danske virksomheder om praktikophold til asylansøgere, at få ryddet op i bøvl og bureaukrati, der hindrer ansættelse af asylansøgere og at sikre et bedre match mellem flygtninge og kommuner,« siger Sofie Carsten Nielsen.\nDe Radikale var i 2014 selv med til at gennemføre stramninger på asylområdet, som de fleste flygtninge har refereret til som en direkte årsag til at søge videre fra Danmark. Stramningerne begrænsede flygtninges mulighed for familiesammenføring og midlertidig asyl, hvilket vakte massiv kritik i det radikale bagland.\nMorten Østergaard synes ikke, det er retfærdigt at kalde de Radikales flygtningepolitik for en »ny kurs«.\n»De Radikale har hele tiden haft en klar stemme i flygtningediskussionen. Men når det fylder meget i dag, skyldes det den unikke situation, vi har oplevet den seneste tid. Jeg mener dog på ingen måde, det er en ny radikal linje, at vi gerne vil tage godt imod flygtninge i Danmark,« siger han.\nVed Socialdemokraternes kongres i Aalborg lørdag opfordrede formand Mette Frederiksen (S) til, at statsminister Lars Løkke Rasmussen (V) skal søge en bred politisk aftale i Folketinget om flygtninge og asyl. Den opfordring vil Morten Østergaard også gerne sende videre til Løkke. Dog med betingelser:\n»Vi vil ikke være med til at skrue ned for den humanitære bistand, og vi vil heller ikke vende ryggen til en europæisk løsning. Vi skal være villige til at tage vores del af ansvaret. Endelig skal et udspil give en bedre integration og ikke bare save af forsørgelsen af de nytilkomne flygtninge.«\n4.343 flygtninge og migranter reddet i land


Kontorfællesskaber i København | Leje kontorfællesskab\nLeder du efter et inspirerende kontorfællesskab? Se vores flotte ledige kontorfællesskaber herunder og kontakt os for en fremvisning.\nVil du bo i et inspirerende kontorfællesskab i førsteklasses omgivelser, der kan inspirere dig og din virksomhed? Trives du med energi og mennesker omkring dig? Så er ét af Jeudans kontorfællesskaber i København, i Nordsjælland eller på Vestegnen måske noget for dig? Et kontorfællesskab hos Jeudan er et kontorfællesskab i smukke ejendomme med førsteklasses faciliteter.\nSe eksempler på vores ledige kontorfælleskaber i København og omegn. Ring til os for at få en fremvisning på tlf. 70106070 eller book en fremvisning her på siden. Du bestemmer om det skal være en fysisk eller virtuel fremvisning af dit nye kontorfællesskab.\nFind dit kontorfællesskab\nBemærk venligst, at nedenstående kontorfællesskaber er eksempler. Se venligst alle ledige kontorfællesskaber her.\nEr du i tvivl om et kontorfællesskab er det rigtige for dig og din virksomhed?\nNår du flytter ind i et kontorfællesskab hos Jeudan, får du ikke blot kompetent og professionel rådgivning fra Danmarks største børsnoterede ejendomsselskab, du får også adgang til kontorfællesskaber i alle størrelser, til alle formål og på centralt beliggende adresser i København og i Nordsjælland. Vi har moderne kontorfællesskaber centralt i København og udenfor København. Du bestemmer selv, om du vil sidde i åbent kontorfællesskab med andre, eller om du vil have dit helt eget kontorfællesskab i en af vores unikke ejendomme på eksklusive adresser. Alle vores kontorfællesskaber har flere ting tilfælles – du får et højt serviceniveau, du arbejder i et inspirerende miljø, du møder andre spændende virksomheder og du får arbejder i et kontorfællesskab på nogle af de bedste adresser med gode transportmuligheder.\nKontakt os, og lad os hjælpe dig med at finde det kontorfællesskab der passer til dig og din virksomhed.\nFind dit kontorfællesskab her


Scandinavia PLUS er tredje generation af det berømte toiletsæde designet af Sigvard Bernadotte og Acton Bjørn i 1975. Funktionerne og stabiliteten er forbedret og den smilende front bibeholdt – det bedste fra nutiden og fortiden kombineret på skønneste vis.\nPRESSALIT toiletsæde med låg, model ”Scandinavia PLUS”, art. 758 af gennemfarvet hærdeplast med indbygget soft close inkl. BL6 universalbeslag m/kipanker i rustfrit stål til lift-off.\n- centerafstand: 135 - 210 mm\nBL6999 Universal kipanker beslag til lift-off A4033 Buffer til sæde, oval, grå A4023 Buffer til låg, oval, grå D04999 Universalbeslag til lift-off\nMonteringsvejledning pdf61 kb. Erklæring om brandtest pdf166 kb.\nProduktnr.: 758000-BL6999 EAN 5708590301952 VVS 615045000 NRF 6190158


5 tips for at undgå, at dine nye sko gør ondt - Bedre Livsstil\nHar du købt nye sko bare for at finde ud af, at de generer dig? Her vil vi kigge på problemet og give dig nogle enkle løsninger, du kan prøve derhjemme.\nAlle kan lide, at købe sko. Men efter de første par uger, begynder du at mærke, at de generer dine fødder og giver dig smerte og ubehag. Følg vores tips nedenfor for at undgå at dine nye sko gør ondt og forårsager skader.\nFolk har en tendens til at bruge deres gamle sko i stedet for deres nye på grund af den smerte, vabler og ubehag de forårsager. Det er overhovedet ikke en rar følelse, at vide, at du ikke kan nyde en ting du lige har købt. Du burde ikke skulle lide, imens du er på arbejde eller til sociale begivenheder.\nFor at sætte en stopper for dette irriterende problem, kan du bruge følgende tips til at undgå, at dine nye sko gør ondt. Prøv dem og se, hvad der virker bedst for dig. Verden venter på dig og dine fantastiske sko!\nFem tricks til at undgå, at dine nye sko gør ondt\nHårde sko er den største grund til sko-relateret smerte. Med tid begynder skoene at blive blødere og justere til din fods form. I mellemtiden kan du følge disse forholdsregler.\n1. Brug en bandage\nJa, det virker som en hurtig løsning enhver kunne bruge. Men det betyder ikke, den ikke er brugbar. Det er meget effektivt at klistre et plaster eller en bandage på din hæl, for det er nemlig der, nye sko gør ondt mest ofte.\nBrug en bandage, der er stor nok til at dække over hele området, der har kontakt med skoen. Ellers vil det begynde at skrælle af, og vil kun beskytte dig mod vabler i et par minutter.\nVi anbefaler også: Kom af med bakterier og døde hudceller på fødderne\nDette er et meget let og brugbart trick. I dit hjem, tag dine sko på med dine tykkeste sokker for at bruge al pladsen, som skoen har. Derefter så tag en hårtørrer og blæs på de dele, hvor skoen føles strammest. Den varme luft vil gøre dem blødere og strække dem ud. Om nødvendigt, gentag dette mange gange.\nDette er endnu en hurtig løsning, er virker. Ved at drysse talkumpulver på området, der gør ondt, vil du reducere gnidningen og forebygge blister. En deodorant (ikke spray) kan også gøre det.\n4. Silikone indlæg\nI skobutikker eller en orthopædisk butik, kan du købe silikone indlæg der klistrer til skoens hæl. Med disse kan du formindske gnidningen imod skoens hårde flade og undgå at dine nye sko gør ondt.\nLæs også: 20 kreative ideer til at organisere dine sko\n5. Et trick med en pose varmt vand\nDet sidste tip er en smule kontroversielt siden mange ikke tror på, at det virker. Men der er andre, der sværger, at det virker. Læg en pose varmt vand ind i dine sko. Du skal selvfølgelig sikre dig, at der ikke er utætheder, så den ikke lækker.\nDerefter skal du sætte dine sko i fryseren natten over. Vandet vil udvide sig inde i skoen og blive større som det fryser. Resultatet er, at dine sko vil udvide sig en lille smule hver gang du gør dette.\nEt enklere trick, der er ligeså effektivt, er, at bruge dine sko indtil du gradvist vænner dig til dem. Brug dem et par timer derhjemme eller på arbejdet, hvis du gerne må medbringe et ekstra par sko der. På denne måde undgår du skader og føle dig mere sikker, når du bruger dem over lange perioder.\nEndnu en løsning er, at få en skomager til at placere en læst inde i dine sko for at udvide dem. Du kan også placere nogle vat-rondeller over området, der har kontakt med din hud og derved undgå, at dine nye sko gør ondt der.\nLæs mere: Sådan forhindrer du ildelugtende sko med 5 hjemmemidler\nDet er måske unødvendigt at sige, men et godt par sko skal passe. Der bør være mindst en centimeters plads mellem din storetå og skoens spids.\nDet er ligeså vigtigt at vælge sko af god kvalitet, fordi de ikke forårsager ligeså meget smerte. De er nemlig polstrede og forede ordentligt. Det er endnu bedre, hvis du lægger en blød sål inde i skoen, der distribuerer vægten ifølge din fods dimensioner.\nDenne sidste del er den vigtigste. Hvis du ikke er sikker på skoens kvalitet eller du lægger mærke til noget, der kunne forårsage smerte, så lad være med at køb dem. Du vil helt sikkert finde andre, så spar dig selv smerten ved de første gange du bruger dem. Når dine nye sko gør ondt, burde det være nok til at overbevise dig om, at du bør tage dig god tid til at finde dit næste par.


Hvordan fjerner Overhedtrew.info | Sådan fjerner\nHvordan fjerner Overhedtrew.info\nHvad er Overhedtrew.info?\nOverhedtrew.info er en mistænkelig WEBADRESSE, der har til formål er at omdirigere dig og vise push-meddelelser i din browsing sessioner. Sådanne omdirigeringer er ofte udnyttet til at tage dig til scam sider, der angiver, at du har en virus eller en forældet program. Disse sider hører til tech support svindlere og truer med at de personlige oplysninger, du deler, når du bruger browseren. Blot et enkelt klik kan indlede en serie af irriterende omdirigeringer, hvor din browser går gennem dusinvis af sider, hvilket er en indikation af en pay-per-klik-ordning.\nLang historie kort, så det Overhedtrew.info redirect kan indhente personlige oplysninger om dig, og du kan desuden redigere forskellige indstillinger på din browser, især hvis du klikker på Tillad knappen fra de push-notifikationer, der er forbundet med denne URL.\nDer er flere måder, som kan have forårsaget Overhedtrew.info redirect. Den mest effektive af disse metoder, som ofte er via tredjeparts-installation opsætninger. Vidste du, at en sådan installatører, der normalt kommer fra medfølgende programmer og freeware? De installatører, der er spækket med ekstra funktioner, beregnet til at skjule installation af ekstra software. Hvad betyder det? Kunne du have installeret en video-converter, eller et andet gratis program, som fik browser-indstillinger ændres og bragte den omdirigere til din browsing sessioner. På grund af denne uønskede adfærd, brugere ofte henvise til sådanne Webadresser, som “redirect virus”. Således Overhedtrew.info kan også kaldes Overhedtrew.info Redirect “Virus”.\nOverhedtrew.info er en web-domæne, der anses for skadelige, da det udløser flere omdirigeringer, der kunne tage dig til sider spredning af malware. De omdirigere viser også push-meddelelser, som vil bede dig om at tillade websted for nogle tilladelse i et påskud for at få fuld adgang til det. Hvis du klikker på den knap, du er mest sandsynligt at få omdirigeret, og har en cookie er faldet fra webstedet til at indsamle oplysninger. Husk på, at nogle af omdirigeringer kan have en malvertising kampagne, der er designet til at sprede malware på tværs af brugere.\nDu bør være forsigtig, hvis du komme på tværs af de Overhedtrew.info redirect “virus”. I tilfælde af at du gør, så prøv ikke at klikke hvor som helst på den nyligt åbnede sider, som du kan udløse en skjult ondsindede download. Resultaterne af en sådan download kan være ekstremt truer med at sikkerheden og fortroligheden af dine personlige computer.\nBemærk også, at der kan være en masse mere omdirigeringer, der stammer fra det pågældende domæne. Selv om din browser, der passerer gennem et domæne, som indlæser bare for et par sekunder, så er det nok til at plante en cookie, malware eller indhente oplysninger om din computer.\nKonklusionen er, redirect, der er forbundet med uønskede reklamer, push notifikationer og andre omdirigeringer, der kan forårsage forskellige problemer for dig. For at forhindre disse sker, ikke vekselvirker med noget, der kommer fra Overhedtrew.info.\nAdvarsel, har flere anti-virus scannere fundet mulige malware i Overhedtrew.info.\nFælles Overhedtrew.info adfærd og nogle andre tekst emplaining som info relateret til adfærd\nOverhedtrew.info viser kommercielle annoncer\nIntegrerer i webbrowser via browserudvidelse Overhedtrew.info\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Overhedtrew.info\nOverhedtrew.info foretages Windows OS-versioner\nFjerne Overhedtrew.info fra Windows\nSlette Overhedtrew.info fra Windows XP:\nSlette Overhedtrew.info fra Windows 8 og 8.1:\nSlette Overhedtrew.info fra din browsere\nOverhedtrew.info Fjernelse fra Internet Explorer\nOpsige Overhedtrew.info fra Chrome\n« Hvordan fjerner Saltjs.01bd.ru\nHvordan fjerner Cezor Files »


Kamptråd: AaB - FC København, 18.11.2016 - Side 7 - Supporterhjørnet - AaB Support Club\nIndlæg af Forza » 18. nov 2016, 21:00\nHolger er et kæmpe fejlkøb. Han er alt for langsom i tanke og handling og er et kæmpe fejlcast. Vi har klart det dårligste midterforsvar i superligaen og angrebet ligger i samme ende. Skræmmende.\nIndlæg af Jesper Schmidt » 18. nov 2016, 21:00\nKunji skrev: Men vi kommer vel tættere på den Søndergaard-fyring. Han kan i øvrigt tage Holgersson, Enevoldsen og Risgård med.\nJeg synes godt der kunne skrives flere på den liste... W'urtz f.eks., hvis vi ser på de nuværende præstationer.\nIndlæg af Martino » 18. nov 2016, 21:01\nAaB 85 95 99 08 skrev: Mål nr. 2 der er Holgerssons fejl. Den mand er simpelthen en joke.\nJeg er ked af at give dig fuldstændig ret.\nIndlæg af white splash » 18. nov 2016, 21:01\nVågn op Gaarde, der skal ske et eller andet nu!!!\nIndlæg af Hanga » 18. nov 2016, 21:01\nLige fra første kamp har jeg været skeptisk omkring Holgersen, men det er godt nok endnu værre end jeg frygtede. Hold fast hvor er han ringe mand! Gaardes absolut dårligste signing.\nIndlæg af Schytte » 18. nov 2016, 21:01\nHahahaha Holger får faktisk penge for at spille fodbold. Jeg vil gerne vide, hvordan den mand har krejlet sig til en karriere som fodboldspiller.\nIndlæg af gravballe » 18. nov 2016, 21:02\n*suk* antallet af fejl af Holgersen bliver ved med at stige. Men hvad skal man forvente af en mand der selv laver store fejl imod serie hold.\nHold kæft for en omgang... Holdet sejler stadig totalt. Jeg har svært ved at se Lars kan få vendt det hold.\nAaB skal have smidt Holgersen ud, og fundet en anden.\nHeldigt mål af børstning dejligt at se han ikke brænder. Det har han haft lidt for vane\nIndlæg af Buzz Killington » 18. nov 2016, 21:03\nDen defensive organisation er jo helt vaek. Der er intet fundament at bygge paa her. FCK har jo vaeret elendige i den her kamp, og er alligevel kommet til to gratis maal.\nedit: og der fik vi et gratis et. Koeligt af Boersten!\nIndlæg af Forza » 18. nov 2016, 21:05\nHold kæft et heldigt mål vi ender med at få så kampen ikke er ovre på papiret.\nMen koldblodigt af Børsting.\nIndlæg af Jesper Schmidt » 18. nov 2016, 21:07\nNår man tænker på at vores hold først og fremmest skal læne sig op ad Würtz, Risgård, Ene, Holgersson og Ahlmann... så er det godt nok svært at få optimismen til at blomstre lige nu...\nIndlæg af MR er den rigtige vinder » 18. nov 2016, 21:10\nsyntes det lignede offside på Falk..\nmen generelt en pine at se på - AaB gør det nemt for FCK ved at overlade alt initiativ til dem og håbe på kontraer. FCK virker bare interesserede i at undgå skader\nAaB-spillere uden selvtillid og med en elendig afventende taktik. Håber vi vender tilbage i 4-4-2 i anden halvleg.\nIndlæg af Jesper Schmidt » 18. nov 2016, 21:12\nMR er den rigtige vinder skrev: syntes det lignede offside på Falk..\nDet ville være rart. Vi spiller vel nærmest 4-6-0 i dag.\nIndlæg af Kokkefar » 18. nov 2016, 21:13\nHar du glemt at LS ikke vil ændre noget i løbet af kampen?\nIndlæg af andreasaab89 » 18. nov 2016, 21:13\nHvordan har gaarde fundet Holger ?\nIndlæg af Funky » 18. nov 2016, 21:15\nSå dårlig var Chanko ikke.\nMen jeg vil bare minde om, at Holgerssons elendigheder til trods (og de er der, det fornægter jeg slet ikke), så er han en af de mest målfarlige AaB'ere dette efterår. I en kamp hvor man er pisket til at jagte et mål vil jeg gerne have ham i modstanderens felt på dødbolde.\nIndlæg af sulakvelidze » 18. nov 2016, 21:23\nVores største chance for at vinde den kamp er at skifte Blaabjerg, Meilinger og Sloth ind uden at tage nogen ud - og så håbe, at ingen opdager det. Så hvis I sidder på stadion og opdager 14 AaB'ere på banen, så holder I kraftedme jeres kæft!!!\nIndlæg af white splash » 18. nov 2016, 21:25\nsulakvelidze skrev: Vores største chance for at vinde den kamp er at skifte Blaabjerg, Meilinger og Sloth ind uden at tage nogen ud - og så håbe, at ingen opdager det. Så hvis I sidder på stadion og opdager 14 AaB'ere på banen, så holder I kraftedme jeres kæft!!!\nVil hellere "nøjes" med 13 spillere og så spille uden Holgersson\nIndlæg af AaB 85 95 99 08 » 18. nov 2016, 21:25\nIndlæg af Kunji » 18. nov 2016, 21:27\nDet er faktisk noget af det, jeg har det værst med. Han virker som et svin på banen. Han har ofte lavet små svinestreger.\nIndlæg af Buzz Killington » 18. nov 2016, 21:28\nAh, godt taget ned, men elendig afslutning mand.


E-Dankort til netbrug - FINANS\nE-Dankort til netbrug\nPengeinstitutterne lancerer nu et såkaldt eDankort til brug ved betaling, når der handles på internet. Den nye betalingsmåde sker via køberens netbank, og eDankortet retter sig dermed mod de godt to millioner danskere, der i dag har en netbank.\n12.09.2003 kl. 15:01\nI praksis vil selve nethandelen foregå som i dag, hvor forbrugeren går ind på netforretningens hjemmeside. Når varen skal betales, klikkes på et eDankort-logo på forretningens hjemmeside. Dermed forbindes kunden med netbanken, hvor betalingen gennemføres.\nDet forventes i pengeinstitutterne, at eDankortet vil blive oplevet som nemt og trygt, fordi man går via den kendte netbank. Dermed er man som kunde også beskyttet af det sikkerhedsniveau, der er i netbanken. Forbrugeren slipper for at fiske sit dankort op af tegnebogen og indtaste kortnummer med mere på netforretningens hjemmeside...


Beskyttelse imod ransomware - Heimdal Security\nHJEMHvorfor HeimdalANTI-RANSOMWARE BESKYTTELSE\nSådan blokerer Heimdal™ Threat Prevention Home ransomware på alle trin:\nJeg tror, vi kan blive enige om, at 1.000.000.000 (milliard) $ er mange penge.\nSærligt når de er tjent ved at afpresse mennesker ved at kryptere dataene på deres computere. Men det er så meget, FBI har skønnet, at ransomwarens udviklere har tjent ved udgangen af 2016.\nRansomware til kryptering er den største cybertrussel for øjeblikket - ingen tvivl om det. Og private brugere rammes hardest - de udgør op til 90% af angribernes mål.\nHovedårsagen til at dette sker?\nFolk stoler på antivirusprogrammer som deres eneste beskyttelseslag, men det er bare ikke nok. Antivirus er ofte ineffektivt, når det drejer sig om at blokere ransomware-angreb.\nDet er derfor, Heimdal passer perfekt ind i dine sikkerhedsvaner:\nDet fungerer proaktivt for at blokere ransomware, inden det har en chance for at kryptere dine data;\nDet drives af omfattende viden om cyberkriminel infrastruktur, såsom servere og websteder, der bruges til at sprede ransomware;\nDet er 100% kompatibelt med alle antivirus/antimalware-programmer (Heimdal scanner din internettrafik, ikke dine filer eller programmers koder).\nSe hvordan Heimdal blokerer en ransomware-inficering i 4 trin.\nHeimdal blokerer de 4 største kilder til ransomware-inficering:\nInficerede link modtaget i e-mail;\nHøjrisikable vedhæftelser til e-mail, der forbinder til skadelige servere for at installere ransomware;\nInficerede websider der leverer krypteringsmalware;\nSkadelige webprogrammer der spreder ransomware (der kan synes bedragende lovlige til at begynde med).\nHeimdal registrerer, hvis malware forsøger at bruge din browser eller apper til at forbinde til skadelige webdestinationer. Denne forbindelse er usynlig, da den oprettes i baggrunden og bruges til at downloade malware til din computer. Heimdal blokerer denne farlige forbindelse, der kan bringe dine data i fare.\nHeimdal blokerer udnyttelseskit, der bruger sikkerhedshuller i forældet software til at inficere din computer med ransomware. Disse kit forbinder til serverne, der er kontrolleret af cyberkriminelle, for at få deres instruktioner. Heimdal blokerer sådanne forbindelser for at standse dataoverførsler og forhindre infektionerne.\nPå dette trin holder Heimdal også din software opdateret: Dette blokerer 85% af webangreb, der har dine apper som mål.\nHeimdal afbryder forbindelsen til den skadelige server, når denne forsøger at lægge ransomwarens krypteringsnøgle på din computer. På samme tid forhindrer Heimdal, at dine fortrolige data bliver indhentet og lækket til den skadelige server.\nHele denne proces foregår automatisk, hver gang der er et malwareangreb, der finder sted. Alt du skal gøre er at installere Heimdal og lade det gøre, hvad det er bedst til.\nHeimdal Anti-Ransomware Protection1234\n"Fremragende program i tankeproces og udførelse."\nJeg har altid været sikkerhedsorienteret, når jeg er på nettet. Tanken om, at nogen kunne udspionere det, jeg gør, har altid bekymret mig. Og det gælder lige fra mine personlige interaktioner til mine online økonomiske handlinger.\nJeg har undersøgt og brugt noget af den mest prestigefyldte software, der er tilgængelig, og jeg har altid følt, at der manglede noget. Jeg faldt over Heimdal Security på et site, der gav det væk gratis, og besluttede at downloade det.\nEfter jeg havde undersøgt det, opdagede jeg, at det udførte de samme job som 4 forskellige sikkerhedsrelaterede programmer, som jeg allerede ejede. De programmer er nu væk, og jeg vender ikke tilbage til dem. Jeg købte Heimdal Security, og jeg har ikke fortrudt. De konstante opdateringer sammen med den informative blog, der holder dig ajour med de aktuelle trusler, er fantastisk.\nHeimdal Security dækker alle dine behov vedrørende internetsikkerhed. Det scanner hele tiden internettet, hvor det leder efter skadelig kode eller sites eller malware og selv ransomware, der kunne invadere din pc.\nJeg er helt solgt og nu på min anden fornyelse, og jeg planlægger at være kunde for livet. Dette program er fantastisk, 5 stjerner.\nBOB PÅ TRUSTPILOT\nOffentliggjort torsdag, juni 19, 2016\nVær sikker, ikke ked af det!\nFå det nu - 69.95$\nNogle af ressourcerne nedenfor er kun tilgængelige på engelsk.\nSådan fungerer Heimdal™\nFind svar på dine ofte stillede spørgsmål\nKontakt os på Facebook eller Twitter\nEller kontakt os direkte på support@heimdalsecurity.com


Gamle sporvogne får nyt liv – minby\nFoto: Sporvejshistorisk Selskab\nSkrevet af Heidi Engelund 02/02/2019, 5:36 PM\nNY BOG. Fortælling om de gamle sporvognes forvandling, kan du nu læse på bogform.\nSPORVOGNE: På solskinsøen Bornholm er der nogle dygtige håndværkere, der har genskabt gamle sporvogne.\nOg den slags arbejde kræver både stor teknisk viden, fingerfærdighed og ikke mindst fantasi. Det kræver især god fantasi at genskabe en gammel sporvogn fra vragdele.\nDu kan følge det krævende arbejde i den seneste bog ’Gamle sporvogne får nyt liv’ fra Sporvejshistorisk Selskab, der er foreningen bag Sporvejsmuseet Skjoldenæsholm.\nDet omfattende arbejde fandt sted tilbage i 2012 på sporvogns-værkstedet i Østermarie, da to gamle københavnske sporvogne skulle renoveres. Det krævede lidt af et detektiv-arbejde krydret med imponerende håndelag at få sat sporvognene tilbage på skinnerne.\nTilbage til 1911 stil\nOpgaven var at føre sporvognene tilbage til fordums herlighed i 1911 og de nærmest følgende år. I bogen du muligheden for at få et unikt indblik i dette arbejde.\nBåde håndværket og sporvejshistorien er komplicerede størrelser, fortæller forfatteren Jesper Reinfeldt, der også er daglig leder af sporvognsværkstedet i Østermarie.\nDu kan se frem til at kigge på gamle driftsbilleder af de to sporvogne nr. 567, der er enm motorvogn, og nr 226, som er en bivogn. Sporvognenes søstervogne har været en vigtig del af grundlaget for restaureringsarbejdet, for der eksisterer langt fra tegninger af alle vognenes detaljer.\nSporvognene stod som fabriksnye i september 2017.\nResten af mysterierne er opklaret ved hjælp af en udviklet fantasi, støttet af fund af spor i det gamle træværk.\nArbejdet i Østermarie fortsætter med nye opgaver, blandt andet to spændende toetages Frederiksberg-sporvogne, som om nogle år kan opleves i drift på det midtsjællandske museum.\nBogen kan købes i boghandleren.\nSå er der musik om søndagen\nEnergistyrelsen flyttet til Vesterbro


1. Jeres film skal forhold sig til temaet "Drik mindre - oplev mere"\n2. Jeres film må maks. vare 45 sekunder\n3. Dit gymnasium skal være tilmeldt konkurrencen og du skal være elev på 1. årgang\n4. Der må være op til fire personer om samme film\n5. Konkurrenceperioden løber fra 30/10 - 7/12 2018\n6. Jeres film skal slutte med skiltet "Drik mindre - oplev mere"\n7. I må kun bruge rettighedsclearet musik\nFormål med at give oplysninger\nAt give dine elever mulighed for at deltage i Lommefilmskonkurrencen ’Drik mindre – oplev mere’, som afholdes af Kræftens Bekæmpelse og TrygFondens ’Fuld af liv’-kampagne i samarbejde med Lommefilm ApS.\nTilmeldte skoleklasser: Navn og mail på lærer, gymnasium, herunder adresse, postnummer, kommune og region\nElever, der uploader videoer: Fornavn, klasse, gymnasium\nDet bruger vi lærernes personlige oplysninger til\nDine oplysninger bruges af os i forbindelse med koordinering af afholdelsen af de i alt 28 skoleworkshops landet over, og i forbindelse med en senere evaluering af forløbet.\nDe oplysninger, du giver os ved tilmelding, behandles fortroligt og bruges kun internt. Oplysningerne slettes et år efter endt konkurrenceperiode.\nDu kan til hver en tid bede os slette dine oplysninger (se kontakt nedenfor).\nDet bruger vi elevernes oplysninger til\nElevernes oplysninger vil fremgå i relation til deres indsendte videoer, så det er tydeligt, hvem afsenderen er. Sådan sikrer vi, at der ikke bliver uploadet anonyme videoer, hvor producenterne bag ikke kan opspores – hvilket er en nødvendighed for konkurrencen. Eleverne bliver gjort opmærksomme på dette, inden de uploader deres videoer.\nSamtykke fra elever\nI forbindelse med konkurrence-workshoppen står Lommefilm ApS for at indhente samtykke fra alle 1.g eleverne på hvert deltagergymnasium, således at eleverne kan indsende film, hvor de selv optræder. Samtykket vil være skriftligt og opbevares i et år efter endt konkurrenceperiode. Såfremt nogle elever ikke vil give deres samtykke til at optræde i en film, kan eleven fortsat bidrage til at producere filmen – blot bag kameraet.\nEleverne vil desuden blive oplyst om, at de ikke må optage fremmede personer til brug i deres film.\nHvad sker der med indsendte videoer?\nKonkurrencevideoer, herunder oplysninger om fornavn, klasse og gymnasium på de elever, der har udviklet den enkelte film, ligger på en offentlig tilgængelig webside (www.lommefilm.dk) i højst et år efter endt konkurrenceperiode. Herefter vil den blive fjernet og slettet fra videoarkivet hos Lommefilm ApS.\nEleverne kan til hver en tid bede om at få deres videoer slettet (se kontakt nedenfor).\nFilmen, der vinder Lommefilmskonkurrencen ’Drik mindre – oplev mere’ 2018, kan anvendes af Kræftens Bekæmpelse og TrygFondens ’Fuld af liv’-kampagne i forbindelse med presse og markedsføring af konkurrencen efterfølgende. Det samme gælder fotos af personerne bag vinderfilmen, som tages i forbindelse med vinder-kåringen. Filmen og pressefotos anvendes kun til dette formål, og personerne bag vinderfilmen kan til enhver tid frabede sig, at de anvendes offentligt. Alt dette informeres eleverne om i samtykkeerklæringen.\nHar du spørgsmål til konkurrencebetingelserne og databehandling, så kontakt projektleder i Kræftens Bekæmpelse, Christina Schiøth, mail: chrjen@cancer.dk, tlf. 35 25 76 31.


Krak A/S | TV 2 Lorry\nKrak A/S blev etableret i 1995 og har adresse i København V. I 2020 viste regnskabet en bruttofortjeneste på DKK 51 mio. Virksomheden er et anpartsselskab i branchen udgivelse af telefonbøger og adresselister.\nKrak A/S ejer andele af følgende virksomheder.\nKrak A/S's medieprofil hos Paqle\nOmsætning 105.458 125.110\nBruttofortjeneste 51.191 51.688\nPrimært resultat -84.169 -39.972\nFinansielle poster netto 68 179\nResultat før skat -104.636 -39.013\nÅrets resultat -102.757 -36.653\nImmaterielle anlægsaktiver 2.374 70.355\nMaterielle anlægsaktiver 420 361\nFinansielle anlægsaktiver 208.000 228.737\nAnlægsaktiver i alt 210.794 299.453\nOmsætningsaktiver 40.613 53.580\nAktiver i alt 251.408 353.033\nEgenkapital 12.922 116.308\nKortfristet gæld 232.918 233.248\nPassiver i alt 251.408 353.033\n- Det er lige før, vi kan lægge det ovenpå et\n-kort og finde gerningsstedet, husker faren, at efterforskeren sagde.\nEventyrer fra Nørrebro vinder Danmarks bedste firmanavn\nstår bag, startede med en åben nominering, hvor danskerne i sin tid nominerede 600 firmanavne.\nNyt navn til Amager Fælled Kvarter vækker vrede\n- Hvad får\ntil at ændre navne på et kort?\nTop 10: Det søgte vi efter på nettet i april\n- Udviklingen i søgningerne på\ner ofte sæsonbetonet, og man må sige, at vi ser et helt bogstaveligt eksempel på dette i forbindelse med den nye Tivoli-sæson.\nSALGET STIGER LANGSOMT I DE DANSKE DETAILBUTIKKER\n- Og på den baggrund kan vi konstatere, at størstedelen af virksomhederne oplever økonomisk fremgang, men den er relativ svær at få øje på, siger administrerende direktør Allan Jakobsen fra\n, der står bag erhvervsdatabasen Proff.dk.\nOm undersøgelsen Undersøgelsen om produktsøgning og produktkøb er gennemført af Radius Kommunikation på vegne af\ni perioden fra den 26. september til 8. oktober 2014.\nFynske virksomheder i den digitale top\n, der udgiver Krak, Proff og De Gule Sider, har lavet en undersøgelse af 613 små og mellemstore virksomheders brug af digitale kanaler.\n-EJER BLIVER MISTÆNKT FOR REGNSKABSFUSK\nDen svenske koncern Eniro, som ejer\nog De Gule Sider, har haft rod i selskabets regnskaber.\nDerfor bliver fejlen rettet, vejviseren genoptrykt og genudsendt første weekend i september, oplyser\nHer er regionens kendte\nblå bog er udgivet på Gads Forlag.\nSe hvad nordjyderne foretrækker at købe på nettet\n- Det peger igen på, at det er en god idé for butikkerne i hele landet at optimere søgbarheden af deres produkter på nettet, siger Stefan Kercza, der er administrerende direktør hos\nIndtjeningen dykker i butikkerne\nDet viser en analyse af 6005 virksomheders regnskaber fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsen lavet af Spar Nord baseret på data fra\nMarkedsdata og Proff.dk.\nVred kunde må beholde protest-side\nKommunikationschef Kristoffer Apollo fra\nsiger til TV MIDTVEST, at han tager afgørelsen til efterretning.


Fyldepennen - Livshistorier - Mit liv med muskelsvind - Kapitel 2\nKunsten at bevare sprødheden\n6 år siden 5 kommentarer Livshistorier\nJeg føler mig tit udenfor\nNogle gange skulle folk prøve at høre sig selv. Høre hvordan de snakker til andre mennesker. Det gælder både til hverdag, og specielt når de møder nye folk, anderledes folk. Det er faktisk helt utroligt, hvordan folk ændrer sprogtone, alt efter hvem de snakker med. Du ved sikkert godt, at der er mange forskellige måder at tale på, og oftest også uden at man tænker over det. Man snakker for eksempel på en helt anden måde til børn, end man gør til voksne. Og det er sådan set også helt fint, for børn skal have tingene på en helt anden måde. Men hvor vil du mene at handicappede ligger henne på denne skala?\nEndnu en af de frustrerende ting ved at have et synligt handicap. Og samtidig også yderst underholdende til tider. Jeg kan godt sige jer, at man møder mange sjove mennesker i sit liv, hvilket også er en god inspirationskilde til forskellige karakterer i mine noveller og lignende.\nSom handicappet bliver man ofte set meget anderledes på, hvilket kan være utrolig hårdt sommetider. Man kommer ofte til, igen, at føle sig som det der rumvæsen, der slet ikke passer ind. Det kan både være nede i byen, på en skole, ja selv sygehuset. Det er utroligt! Jeg må nok indrømme, at det er sygehuset, der chokerer mig mest. De burde da for pokker vide bedre. Men der er selvfølgelig langt fra burde til gør.\nJeg hader inderligt at skulle på sygehuset. Selvfølgelig er der ikke nogen, der synes at det er fedt, men jeg har nogle helt andre grunde. Jeg er efterhånden vant til at komme på sygehuset, og operationer kender jeg alt til, så det er ikke der, jeg har et problem. Jeg har et problem, med den måde jeg bliver talt til på. Det første jeg kommer til at tænke på, er noget der skete for ikke så længe siden. Jeg skulle til en undersøgelse, og da jeg kommer ind i rummet, begynder de straks at tale til mig, som om jeg var et barn. "Kan du køre derhen?" og "Sikke dygtig du er til at køre.". Det er til at blive vanvittig af. Jeg er ikke et barn!\nNoget andet der virkelig også kan irritere mig, er når folk henvender sig til min hjælper i stedet for mig. Det gælder både på sygehuset og den almindelige hverdag. På sygehusene oplever jeg ofte, at de enten snakker til mig, som om jeg er dum, og ellers henvender de sig til min hjælper, som om jeg ikke er der, og jeg ved ærligt talt ikke, hvad der er værst. Mine hjælpere er der for at hjælpe mig med de praktiske ting, og i enkelte tilfælde tale for mig, hvis der for eksempel er for meget larm og andre ikke kan høre, hvad jeg siger. I sådanne tilfælde er det selvfølgelig helt okay, men ellers er det altså mig der taler!\nFor at det ikke skal lyde som om, at alle på sygehusene har en forkert opfattelse, så vil jeg da også lige fremhæve en positiv oplevelse. Så sent som sidste år, skulle jeg opereres for noget der senere viste sig at være modermærke-kræft. Men ja, ved første operation skulle selve modermærket fjernes, så de kunne sende det ind til undersøgelse. Mange gange vil lægerne ikke have at hjælperne kommer med ind på operationsstuen, og slet ikke under selve operationen, men her var der absolut ingen problemer. De var meget åbne og sørgede for at tale direkte til mig. Og da jeg skulle op på operationsbordet, lod de mine hjælpere klare det hele, så vi var sikre på, at det hele blev gjort rigtigt. De gav selvfølgelig gerne en ekstra hånd. Kommunikationen var altså rigtig god.\nDa næste operation kom, var de lige så åbne og venlige. Og selvom den operation ikke helt gik som den skulle, kom vi igennem det alligevel. Jeg skulle have noget lokalbedøvelse, som selvfølgelig valgte at svigte, så i samarbejde med en rigtig dygtig læge, kom vi gennem det hele ved at holde kommunikation i top. Og det var udelukkende mig de talte til. Jeg kan godt sige jer, at det var rart.\nFor mig er der ikke noget værre end at blive behandlet som et barn. Jeg ved godt, at det her heller ikke er noget folk gør med vilje, og at det hele bunder i en meget stor misforståelse, men det ændrer ikke på at det er frustrerende. Jeg mener, at det er fordi folk måske har fået en forkert opfattelse af hvad et handicap egentlig er. De generaliserer. Der findes utrolig mange forskellige handicaps, og har alle forskellige måder de skal takles på. Nogle har brug for ekstra støtte, andre kun en hjælpende hånd, og man kan derfor ikke generalisere det.\nDen største generalisering jeg endnu er stødt på, er at folk med et handicap er mindre intelligente. Og hvad i alverden er det for noget fis? Selvfølgelig er vi intelligente. Som jeg altid plejer at sige, så er der altid noget folk er gode til. Nogle er gode til at tegne, mens andre måske er fantastiske til at bruge en computer. Der findes ikke nogle der er dumme. En elefant er jo heller ikke mindre intelligent, fordi den ikke kan flyve? Jeg siger bare, at folk skal holde op med at behandle os anderledes, bare fordi vi har et handicap. Vi er stadig mennesker som alle andre, og vi fortjener at blive behandlet derefter.\nJeg kan ikke lade være med at tænke på, hvordan jeg selv bliver talt til, når jeg færdes nede i byen. Og jeg skal ærligt indrømme, at jeg nogle dage undgår menneskelig kontakt, simpelthen fordi jeg ikke kan overskue det. Den måde folk taler på, eller når de vælger at tale til mine hjælpere, kan være hårdt nogle gange. Og når man gang på gang skal forklare folk, at jeg altså godt kan snakke for mig selv, og de så svarer: "Selvfølgelig kan pigen det." og ellers fortsætter i samme stil, ja så er det altså ikke sjovt længere.\nSidst jeg oplevede det, var i december sidste år, hvor jeg igen var ude som sælger for Blindes Jul, hvilket i øvrigt er rigtig hyggeligt, og man møder mange søde mennesker. Men ja, jeg var næsten færdig med min rute, og jeg var ved at være træt, så ville egentlig bare gerne hjem, men jeg bed det i mig. Da jeg kom til det sidste hus, var det en dame, jeg tror hun var i 50'erne, der åbnede. Denne dame vil så ikke købe noget, men begynder i stedet at snakke. "Sød pige du har med." er det første hun siger til min hjælper. Min hjælper fortæller så, at hun skal henvende sig til mig. Det gør hun så, og siger: "Det er simpelthen så synd for dig." mens hun bukker sig frem og kommer alt for tæt på. Stop! Hvorfor skal folk absolut kravle halvvejs op på mig, når de skal sige noget? Det er fint nok at de sætter sig på hug, så vi har nogenlunde samme højde, men jeg foretrækker at have en vis afstand. Og lad være med at sige at det er synd for mig. Hvem siger at jeg ikke har det godt?\nDen sjoveste episode jeg har haft, var dengang jeg skulle finde en konfirmationskjole, hvilket i øvrigt var noget af et projekt, da jeg ikke er meget for ting, der er for tøset. Så min kjole skulle bare være enkel, uden for meget "pynt". Så ja, vi gik rundt til nogle forskellige butikker, og i en af dem stødte vi på en ekspedient, der insisterede på at hjælpe. Jeg forklarede hende, hvad jeg søgte, og jeg ved ikke hvorfor, men da hun kom tilbage, havde hun alt det med, som jeg havde sagt, at det ikke skulle være. Jeg havde sagt, at jeg gerne ville have en kjole der gik lige over brystet, og med tynde stropper. I stedet kom hun med noget der næsten gik op til halsen - og den havde ærmer?! - og selvfølgelig en gyselig sløjfe midt i det hele. Alt det jeg hader, samlet i én. Hendes begrundelse: "Du er jo så tynd, og du kunne komme til at fryse.". Da min hjælper så prøvede at forklare det, ændrede hun fuldstændig holdning. Hun fandt straks nogle andre, som var meget mere min stil. Jeg købte dog ikke nogen, for ingen af dem var helt rigtige. Og da vi skulle til at gå, bukker hun sig frem og siger: "I morgen kan du komme og se vores modeshow, og din pædagog er selvfølgelig velkommen." Min hvad? Ikke at der er noget i vejen med pædagoger, men jeg har aldeles ikke brug for en pædagog. Mit hoved fejler stadig ikke noget.\nOs og de andre. Det er vidst nogenlunde sådan det er delt op. Og det er virkelig en skam, for jeg er sikker på, at vi alle kunne have haft det godt sammen, hvis der ikke havde været den der kæmpe mur mellem os. Jeg ved faktisk ikke, hvorfor det overhovedet er sådan. Hvem der opfandt den mur. Uanset hvad, så synes jeg, at vi skal se at få den væltet. Vi skal have fjernet de forbandede fordomme og generaliseringer, og de eneste der kan gøre det, er os alle sammen i fællesskab. Det er ikke noget der bare sker over en nat, og det kræver helt bestemt en indsats. Det nytter ikke noget at læne sig tilbage og vente på at verden kommer til en. Hvis man vil have noget, må man give noget. Sådan er reglerne her i livet.\nJeg vil også hurtigt lige understrege, at det selvfølgelig ikke er alle der er sådan. Der findes også mange søde mennesker, som har lært at se ud over handicappet, og jeg er utrolig glad for at kende nogle af disse fantastiske mennesker. Det er lige præcis dem der viser, at det kan lade sig gøre. Og det er de mennesker, der gør hele rejsen værd at tage.\nMin pointe er, at handicappede er lige så meget mennesker som alle andre, og vi er ikke dumme, bare fordi vi ikke ligner alle andre.\nVi kan godt snakke og ja, vi forstår godt, hvad du siger.\nTeksten er publiceret 13/10-2014 14:32 af Stephanie Fjeldsø Fischer (Deanie) og er kategoriseret under Livshistorier.\nTeksten er på 1707 ord og lix-tallet er 28.