Feriebolig, Risca & Pontymister Station, Risca: Feriehuse m.m. | Vrbo\nRisca & Pontymister Station – find den bedste feriebolig\nSelf Catering Holiday Lodge ligger i 6 hektar skovklædt Hillside i Syd Wales\nFritliggende feriehytte beliggende på en gård lige uden for landsbyen Bassaleg i Gwent. Attraktion i nærheden\n18. århundrede sten sommerhus i den smukke Usk-dalen\nKæledyrsvenlig Clare's Cottage & Dolly's Barn med grønne legitimationsoplysninger - Dolly's Barn Sleeps 2 (1 Bedroom)\nCwm Bach Barn - One Bedroom House, 2 sovepladser\nHvor skal jeg overnatte nær Risca & Pontymister Station, Risca?\nVores annoncer i 2020 tilbyder et stort udvalg af 593 ferieboliger nær Risca & Pontymister Station. Fra 194 Feriehuse til 205 Ferielejligheder – find unikke ferieboliger til et uforglemmeligt ophold med familie og venner nær Risca & Pontymister Station.\nHvilket område er bedst at overnatte i nær Risca & Pontymister Station?\nUanset om du rejser med familie eller venner, får du her en oversigt over de områder med det største udvalg af ferieboliger til en længere ferie eller et weekendophold nær Risca & Pontymister Station:\nRoath: 74 ferieboliger\nAdamsdown: 327 ferieboliger\nButetown: 316 ferieboliger\nPontcanna: 102 ferieboliger\nKan jeg leje Feriehuse nær Risca & Pontymister Station?\nJa, selvfølgelig. Vrbo har 194 Feriehuse nær Risca & Pontymister Station. Blandt andre populære typer af ferieboliger nær Risca & Pontymister Station finder du:\nKan jeg finde en feriebolig med pool nær Risca & Pontymister Station?\nJa, du kan vælge din foretrukne ferielejlighed med pool blandt vores 19 ferielejligheder med pool nær Risca & Pontymister Station. Brug søgefeltet for at se udvalget af ledige ferielejligheder.\nKan jeg booke en feriebolig online nær Risca & Pontymister Station?\nJa, Vrbo tilbyder et udvalg af 593 ferieboliger nær Risca & Pontymister Station, der kan bookes online, hvoraf 470 kan bookes med øjeblikkelig bekræftelse. Så vent ikke alt for længe – søg blandt Vrbos ferieboliger via søgefeltet, så du er klar til din næste rejse nær Risca & Pontymister Station!\nUdforsk destinationer i området omkring Risca & Pontymister Station


Hvad er forskellen mellem en .jks og en .cer-certifikatfil? Er det muligt at konvertere fra det ene til det andet?\nJKS står for Java KeyStore. Det er et lager af certifikater (underskrevne offentlige nøgler) og [private] nøgler. Du kan eksportere et certifikat gemt i en JKS-fil til en separat fil. Du kan bruge "keytool" -værktøjet, der findes i Java-distributioner, til at bevare din JKS-tillid og nøglerepoter. Som andre typer nøgleopslag (f.eks. PKCS12, CMS) er et JKS-opbevaring beskyttet af et kodeord, fordi det kan indeholde private nøgler, som skal beskyttes, fordi de bruges til at dekryptere oplysninger, der er krypteret med offentlige nøgler. [Private] nøgler i opbevaringssteder er også beskyttet af en "nøgle adgangskode", som kan være den samme som nøgle arkivets adgangskode (ikke en god praksis).\nFølgende kommando eksporterer certifikatet, der er tilknyttet aliaset / mærket "mycert" i JKS-filen "mykeys.jks". Outputfilen "mycert.cer" vil kun indeholde certifikatet (dvs. den underskrevne offentlige nøgle).\nkeytool -exportcert -rfc -alias mycert -fil mycert.cer -keystore mykeys.jks -storepass passw0rd\nJKS - Java-nøglelager. Dens java måde at gemme de relevante oplysninger på.\n.CER - Certifikatfil dvs. offentlig ckey.\nDu kan konvertere fra CER til JKS, da du kun konverterer den offentlige nøgle. Både kommandolinjeværktøjer og API giver dig mulighed for at gøre det.\nJeg tror ikke, du kan få adgang til den private nøgle fra JKS-fil selv med adgangskode (med henblik på eksport). Jeg kunne have forkert. For et stykke tid siden løb jeg ind med problemer med konvertering og endte med at bruge P12-format, da jeg var i stand til at bruge den samme P12-fil fra både Java og .NET og endda kan bruge OpenSSL-værktøjer.\nHvis du leder efter en platformuafhængig måde at bruge Asymmetrisk nøgle på, er P12 dit bedste valg. Du kan importere dem til ethvert værktøj / platform uden problemer og bruge native API til at udtrække den offentlige nøgle (.CER).\nEr loftsventilatorblad og helikopterblad de samme i design eller ej? Hvad er forskellen mellem dem i deres design?Hvad er den største forskel mellem en BCA og en BTech?Er der nogen forskel mellem Satanister og Illuminati-troende?Hvad er forskellen mellem jord og sand?Hvad er forskellen mellem -7 og -3?Hvad er forskellen mellem duktile, sprøde og elastomere polymermaterialer?Hvad er forskellen mellem den potentielle kortslutningsstrøm og den potentielle jordfejlsløjfe?


1 KLAGENÆVNET FOR DOMÆNENAVNE J.nr.: Klager: Københavns Dødsbo ApS Sankt Nikolaj Vej 13, st Frederiksberg C. v/advokat Angantyr Laurberg Nielsen Indklagede: 1. Totalrydning ApS Damhusvænget 36 Niverød 2990 Nivå 2. Daniel Ærø Bidstrup Ranunkelvej Køge Parternes påstande: Klagerens påstande Principalt: Indklagede tilpligtes at overdrage registreringen af domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk til klageren. Subsidiært: Registreringen af domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk slettes. Indklagedes påstand Frifindelse. Dokumenter: Der er for klagenævnet fremkommet klageskrift af 6. januar 2016 med 10 bilag (bilag 1-10), og svarskrift af 1. februar 2016 med fem bilag (bilag A-E). Registreringsdato: Domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk er registreret den 27. august Sagsfremstilling: 1\n2 I klageskriftet er bl.a. anført følgende: Klager er en virksomhed, der jf. bilag 1 er stiftet med adresse på Frederiksberg, og som køber, rydder og rengør dødsboer i hele hovedstadsområdet. Klager har siden august 2014 været indehaver af domænenavnene koebenhavndoedsbo.dk se hertil bilag 3 og kbhdoedsbo.dk se hertil bilag 4. Som bilag 5 fremlægges udskrift fra Klagers hjemmeside. Indklagede 1 er jf. sagens bilag 2 stiftet 13. november Indklagede 1 benytter det af sagen omhandlede domænenavn doedsbokoebenhavn.dk (herom nedenfor), men domænenavnet er på nuværende tidspunkt registreret til en Daniel Ærø Bidstrup,- se hertil bilag 6. Som bilag 7 fremlægges udskrifter fra den af Indklagede 1 benyttede hjemmeside doedsbokoebenhavn.dk som omhandlet af denne sag. Første side er fra domænets forside, s. 2 er fra fanebladet om os og side tre er fra fanebladet kontakt. Som det fremgår under om os oplyses det, at Dødsbo København er en afdeling under Totalrydning ApS. Som det fremgår under kontakt henvises der til adressen Agerbovej 6, 1.tv., 2800 Lyngby, der jf. sagens bilag 2 er direktør i Totalrydning ApS, Christian Paul Clarke Spangenbergs privatadresse.. Indklagede 2, Daniel Ærø Bidstrup, ses ikke, jf. sagens bilag 2, at have nogen tilknytning til Indklagede 1. Klager blev for et par måneder siden telefonisk kontaktet af en person, der tilbød Klager at købe et eller flere domænenavne, der kunne hjælpe med at opnå gode søgeresultater ved google-søgninger. Såfremt Klager ikke var interesseret, fik Klager at vide, at tilbuddet ville gå til Klagers konkurrenter. Klager gjorde ikke brug af tilbuddet, og noterede ikke vedkommendes navn, men henset til dennes sags opståen forekommer det rimeligt at antage, at vedkommende er identisk med registranten af den af denne sag omhandlede hjemmeside, Daniel Ærø Bidstrup, Inklagede 2 se hertil bilag 6. Ved en søgning på Daniel Ærø Bidstrups registreringer hos DK Hostmaster fremkommer dels det af sagen omhandlede domænenavn under bruger-id DB8816-DK og desuden de under sagens bilag 8 fremlagte registreringer under bruger-id DB9967-DK også tilhørende Daniel Ærø Bidstrup. Som bilag 9 fremlægges en google-søgning på Københavns dødsbo (med s) som det fremgår, optræder Klagers hjemmeside som det øverste søgeresultat blandt de ikkesponsorerede søgeresultater, ligesom de tre efterfølgende søgeresultater relaterer sig til 2\n3 Klagers virksomhed og hjemmeside. Indklagedes hjemmeside, doedsbokoebenhavn.dk opstræder som hit nr. 9 blandt de ikke-sponsorerede søgeresultater. Som bilag 10 fremlægges en google-søgning på København dødsbo (uden s) som det fremgår, optræder Indklagedes hjemmeside doedsbokoebenhavn.dk som hit 6 blandt de ikkesponsorerede søgeresultater og Klagers hjemmeside figurerer ikke på første side. Ad krænkelsen Den af den af sagen omhandlede domænenavnsregistrering består af Klagers todelte virksomhedsnavn blot med navnene i omvendt rækkefølge. Det gøres gældende, at Klager har opnået en varemærkeret til Københavns Dødsbo i hvert fald i det sjællandske / storkøbenhavnske område gennem brug af dette virksomhedsnavn / kendetegn gennem mere end et år, hvilken ret krænkes af de af sagen omhandlede domænenavnsregistrering. Endvidere gøres det gældende, at Klager i hvert fald har rettigheder forbundet med virksomhedsnavnet Københavns Dødsbo, som er beskyttet efter Markedsføringslovens 1 og 18, hvilke rettigheder krænkes af den af sagen omhandlede domænenavnsregistrering. Herudover gøres det gældende, at registreringen er i strid med god domænenavnsskik jf. Domænelovens 25, stk. 1, da det må lægges til grund, at registranten alene har registreret det pågældende domænenavn med henblik på at tiltrække Klagers mulige kunder til sin (Totalrydning ApS) hjemmeside. Det er en skærpende faktor i bedømmelsen, at registranten / Indklagede 2 jf. sagens bilag 8 ses at have registreret en lang række andre domænenavne, der ses at have til formål at lægge sig tæt op af andre / andre branchers domænenavne. Det er endvidere en skærpende faktor, at Indklagede 1, Totalbyg ApS, jf. sagens bilag 2 ikke har Dødsbo København eller lignende registreret som binavn, hvorfor det af sagen omhandlede domænenavns udvisende af, at der er tale om en afdeling af Totalrydning ApS (se hertil bilag 7) må anses for ukorrekt og kan alene ses som en efterrationalisering foretaget med henblik på at finde en god begrundelse for benyttelsen af det omhandlede domænenavn. Slutteligt skal fremhæves, at domænenavnet omhandlet af sagen er registreret d. 27. august 2015 af Indklagede 2, og at selskabet Indklagede 1 / Totalrydning ApS først er stiftet knap to måneder efter registreringen, nemlig d. 13. november 2015 jf. sagens bilag 2, hvilket bidrager til indtrykket af, at der er tale om snyltning / typosquatting. Det gøres endvidere gældende, at Indklagede ikke har en reel interesse i domænenavnet og at Klager som følge heraf har en langt større interesse i domænenavnet end Indklagede. Som bilag 1 har klager fremlagt udskrift fra Det Centrale Virksomhedsregister vedrørende klager, hvoraf fremgår, at klager er stiftet den 31. oktober\n4 Bilag 2 er udskrift fra Det Centrale Virksomhedsregister vedrørende indklagede 1, hvoraf fremgår at indklagede 1 er stiftet den 13. november Bilag 3 og 4 er udskrifter fra DK Hostmasters whois-database med registreringsoplysninger om domænenavnene kbhdoedsbo.dk og koebenhavnsdoedsbo.dk. Bilag 9 er et skærmprint fra søgemaskinen Google, hvor der er blevet søgt på betegnelsen københavns dødsbo. Bilag 10 er et skærmprint fra søgemaskinen Google, hvor der er blevet søgt på betegnelsen københavn dødsbo. I svarskriftet er bl.a. anført følgende: Totalrydning ApS er stiftet af Christian Spangsberg, men med indtrædelsesret til Daniel Ærø Bidstrup. Daniel er ikke indtrådt som medejer endnu, grundet økonomisk samt administrative årsager. Daniel forventes indsat ved næste generalforsamling. Vi svarer derfor sammen på denne klager, da vi fra start har drevet firmaet sammen. Klager gør opmærksom på, at hans klient er blevet kontaktet vedr. køb af nogle domæner, som ellers ville blive solgt til en konkurrent. Klager nævner, at det tidsmæssigt skulle passe sammen med, at vi har registreret doedsbokoebenhavn.dk. Vi mener ikke, at det på nogen måde kan antages, som klager skriver, at vi på nogen måde har haft noget med denne henvendelse at gøre. Vi har registreret domænet, da det var ledigt. Doedsbokoebenhavn.dk som sagen her omhandler, blev registreret 27. august som klagers bilag 6 viser. På dette tidspunkt havde vi allerede haft registreret domænet Dødsbokøbenhavn.dk i mere end en måned (Bilag B). Da vi gerne vil have domænerne både med og uden Ø for at undgå udfordringer med mails, blev doedsbokoebenhavn.dk registreret senere. Der henvises desuden til at Daniel skulle ligge inden med flere domæner. Da Daniel aldrig har solgt nogle domæner eller udbudt dem til salg, er der ikke belæg for at anklage ham for køb af disse med salg for øje. Totalrydning ApS blev som Klager skriver først registreret efter vi havde registreret domænerne. Dette skyldes, at vi først skulle have alt det administrative på plads, for at kunne oprette Totalrydning ApS. Domænet står derfor i Daniels navn og ikke i Firmaets. Domænet skal selvfølgelig flyttes over i Totalrydning ApS, hurtigst muligt. Vi besluttede at bruge Dødsbokøbenhavn.dk i forbindelse med vores firma, da det giver god mening mht. det søgeterm man vil søge i forbindelse med dødsboer i København. Vi slog Dødsbo København op på cvr. Registret og der kom ingen frem med lign navn (bilag A). Da vi søgte dødsbo københavn på google fandt vi ligeledes ingen med dette navn. Efter at være blevet bekendt med Klagers klients tilstedeværelse, har vi rettet vores hjemmeside, så det er mere tydeligt, at Totalrydning ApS står bag doedsbokoebenhavn.dk (se bilag C-E). Det er korrekt at vi havde skrevet at dødsbo københavn er en underafdeling til Totalrydning Aps, men vi valgte med det samme at ændre dette forhold, da vi blev gjort opmærksom på Klagers klients tilstedeværelse. Vi undersøger på nuværende tidspunkt vores 4\n5 muligheder mht. til registrering af binavnet dødsbokøbenhavn.dk. Indtil videre har vi valgt at imødekomme Klager på dette punkt. Søges der på termen Dødbo København på Google figurerer doedsbokoebenhavn.dk på side 1. Søges der ligeledes på Yahoo ses doedsbokoebenhavn.dk ligeledes helt i top. Søgetermen Dødsbo København forbindes på internettet i høj grad med vores virksomhed. Som bilag A har de indklagede fremlagt udskrift fra Det Centrale Virksomhedsregister, der viser at ved en søgning på betegnelsen dødsbo københavn fremkommer der ingen virksomheder, hvis navne indeholder denne betegnelse. Bilag B er udskrift fra DK Hostmasters whois-database med registreringsoplysninger om domænenavnet dødsbokøbenhavn.dk, der er registreret af indklagede 2. Ved opslag på klagers hjemmeside på domænenavnet koebenhavnsdoedsbo.dk har sekretariatet den 13. marts 2016 taget følgende kopi, jf. bilag 5: Ved opslag på domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk har sekretariatet den 13. marts 2016 taget følgende kopier, der i det væsentlige svarer til bilag 7 og bilag C-E: 5\n7 Sekretariatet har konstateret, at indklagede 2 under bruger-id. DB9967-DK har registreret følgende 16 domænenavne, jf. bilag 8: auto-maegler.dk auto-maegleren.dk auto-mægler.dk automaeglerne.dk automægleren.dk automæglerne.dk bedemandtilbud.dk din-bil-rabat.dk dinbilrabat.dk dino-vino.dk dinovino.dk doedsbotilbud.dk dødsbotilbud.dk subsidia.dk subsiidia.dk totaltilbud.dk Ved en søgning i Google den 13. marts 2016 på dødsbo københavn blev antallet af søgeresultater oplyst til at være ca. 522, når søgningen blev afgrænset til sider på dansk. Af de første 50 søgeresultater fremstod ingen som vedrørende omtale af klager, fire søgeresultater vedrørte indklagede, mens de resterende 46 søgeresultater fremstod uden forbindelse til sagens parter. Parternes anbringender kan sammenfattes således: Klageren har gjort gældende, at klageren har registreret domænenavnene koebenhavndoedsbo.dk og kbhdoedsbo.dk, at de to indklagede ikke har nogen tilknytning til hinanden, at klageren er blevet tilbudt at købe et eller flere domænenavne til søgeordsoptimering, og at det er rimeligt at antage, at det var indklagede 2, der afgav dette tilbud, at der ved en google-søgning på betegnelsen Københavns dødsbo fremkommer klagerens hjemmeside som det første ikke-sponsorerede søgeresultat, 7\n8 at klageren gennem brug af sit virksomhedsnavn i mere end et år har opnået varemærkeret til betegnelsen Københavns Dødsbo, at brugen af domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk krænker klagerens varemærkeret, at klageren i hvert fald efter markedsføringslovens 1 og 18 har rettigheder til virksomhedsnavnet Københavns Dødsbo, og at disse rettigheder krænkes af registreringen af domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk, at registreringen af domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk er i strid med god domænenavnsskik, da det må lægges til grund, at registranten alene har registreret domænenavnet med henblik på at tiltrække klagerens mulige kunder til Totalrydning ApS hjemmeside, at indklagede 2 har registreret en lang række andre domænenavne, der ses at have til formål at lægge sig tæt op ad andre eller andre branchers domænenavne, at indklagede 1 ikke har Dødsbo København eller lignende registreret som binavn, hvorfor angivelsen på indklagede 1 s hjemmeside af, at der er tale om en afdeling af Totalrydning ApS, må anses for ukorrekt, at indklagede 1 er stiftet knap to måneder efter registreringen af domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk, hvilket bidrager til indtrykket af, at der er tale om snyltning eller typosquatting, og at indklagede ikke har en reel interesse i domænenavnet, og at klageren som følge heraf har en langt større interesse i domænenavnet end indklagede. Indklagede har gjort gældende, at indklagede 2 har ret til at indtræde som medejer af indklagede 1, og at indklagede 2 har været med til at driver indklagede 1 siden virksomhedens start, at de indklagede ikke har henvendt sig til klageren med henblik på at sælge domænenavne, at betegnelserne dødsbo københavn, Kbh Dødsbo og københavn Dødsbo er beskrivende for de tjenesteydelser, der udbydes af klageren, og derfor ikke har tilstrækkeligt særpræg til at nyde beskyttelse som forretningskendetegn for klagerens virksomhed, at klageren ikke har indarbejdet betegnelsen Københavns Dødsbo som individualiseringsmiddel, at indklagede 1 har mindst lige så stor interesse i domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk som klageren, da indklagede 1 tilbyder services til alle, som står med et dødsbo i København, at domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk er registreret i god tro, at indklagede 2 aldrig har solgt nogle domænenavne eller udbudt domænenavne, og at der derfor ikke er belæg for at antage, at indklagede 2 har registreret domænenavne med salg for øje, og at betegnelsen Dødsbo København på internettet i høj grad forbindes med indklagede 1. Nævnets bemærkninger: Klagenævnet lægger til grund, at domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk er registreret af indklagede 2 (Daniel Ærø Bidstrup) til brug for indklagede 1 (Totalrydning ApS). Klageren har gjort gældende blandt andet, at de indklagedes brug af doedsbokoebenhavn.dk krænker klagerens kendetegnsret. 8\n9 Betegnelsen Københavns dødsbo er en rent beskrivende betegnelse for en virksomhed, som udbyder tjenesteydelser vedrørende rydning af dødsbo i området omkring København og dermed for klagerens erhvervsaktivitet. Denne betegnelse har derfor ikke tilstrækkeligt særpræg til at kunne nyde beskyttelse som forretningskendetegn for klagerens virksomhed, medmindre der foreligger dokumentation for, at betegnelsen er indarbejdet som individualiseringsmiddel for netop denne virksomhed, jf. (princippet i) varemærkelovens 3 og 13. Det forhold, at betegnelsen Københavns dødsbo indgår i klagerens virksomhedsnavn, ændrer ikke i sig selv herved. Vil klageren påberåbe sig at have opnået kendetegnsret til betegnelsen Københavns dødsbo, må klageren derfor godtgøre at have indarbejdet betegnelsen som individualiseringsmiddel for netop sin virksomhed. Det vil i almindelighed være meget vanskeligt og ofte umuligt at godtgøre, at en betegnelse, som er rent beskrivende for en virksomhed, er blevet indarbejdet som individualiseringsmiddel for netop denne virksomhed. Som sagen er oplyst, finder klagenævnet det ikke godtgjort, at klageren ved indarbejdelse skulle have stiftet en kendetegnsret til betegnelsen Københavns dødsbo. Selv om klageren ikke har eneret til betegnelsen Københavns dødsbo, forudsætter andres anvendelse af domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk, som har en vis lighed hermed, dog overholdelse af god domænenavnsskik, jf. 25, stk. 1, i lov nr. 164 af 26. februar 2014 om internetdomæner (domæneloven). Denne bestemmelse lyder således: 25. Registranter må ikke registrere og anvende domænenavne i strid med god domænenavnsskik Ved at vælge at drive virksomhed under navnet Københavns Dødsbo, som er en sammenstilling af to almindelige ord, løber klageren den risiko, at denne betegnelse eller den omvendte sammenstilling af de to ord, der som nævnt i høj grad er beskrivende for klagerens virksomhed, også anvendes af andre erhvervsdrivende inden for samme eller lignende brancher. Sekretariatets undersøgelser har da også vist, at betegnelsen dødsbo københavn anvendes af mange andre virksomheder, der udbyder tjenesteydelser af samme art som klagerens, samt at betegnelsen på internettet ikke forbindes med klageren. Efter sagens oplysninger har indklagede drevet virksomhed med rydning af dødsbo mv. siden 13. november 2015, og de indklagede registrerede domænenavnet dødsbokøbenhavn.dk den 13. juli 2015 og det omtvistede domænenavn den 27. august Indklagedes registrering af domænenavnet kan i betragtning af domænenavnets beskrivende karakter og de indklagedes erhvervsvirksomhed ikke anses for unaturlig, og nævnet lægger på baggrund heraf til grund, at indklagede har en reel og loyal interesse i registreringen og opretholdelsen af domænenavnet. Klageren har gjort gældende, at det er rimeligt at antage, at det var Daniel Ærø Bidstrup, der tilbød at sælge et eller flere domænenavne til klageren, hvilket bestrides af de indklagede. Som sagen er oplyst, finder klagenævnet ikke grundlag for at antage, at klageren tidligere skulle være blevet tilbudt at købe domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk eller andre domænenavne registreret af Daniel Ærø Bidstrup. 9\n10 Da der ikke i øvrigt foreligger oplysninger, som giver anledning til at antage, at de indklagedes fastholdelse af registreringen af domænenavnet skulle være illoyal eller på anden måde retsstridig i forhold til klageren, og da indklagede endvidere har været først i tid med hensyn til at lade domænenavnet registrere, træffer klagenævnet herefter følgende A F G Ø R E L S E Der kan ikke gives klageren, Københavns Dødsbo ApS, medhold i, at de indklagede, Totalrydning ApS og Daniel Ærø Bidstrup, skal overføre domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk til klageren, eller at domænenavnet doedsbokoebenhavn.dk skal slettes. Dato: 14. april 2016 Jacob Waage (Formand) Knud Wallberg Jens Schovsbo 10\nKLAGENÆVNET FOR DOMÆNENAVNE J.nr.: 2015-0044 Klager: Gitte Møller Svendborgvej 46 5762 Vester Skerninge Indklagede: [A] v/advokat Jan Kiel Lauritsen Parternes påstande: Klagerens påstand Principalt: Indklagede


Ammekjole side 2\nNå, det var så i message, jeg havde købt den\nMen pyt, her er linket til den... der er knapper, fra halsen og ned til båndet, på midten, så der er mulighed for at knappe op. Men ellers var der i hvert fald lige lidt forskellige muligheder, med både knapper og slåom, hvis du ikke er til denne kjole\nManden syntes ikke om den\nMen gik lidt amok på zalando. - 2500 kr fattigere\nJeg gik amok på zalando og klikkede alt hjem jeg tilnærmelsesvis kunne forestille mig var noget, prøvede hele molevitten og sendte alt det retur der ikke var noget. Endte med at købe to kjoler ud af 10-12 stykker der er gratis fragt og retur og det var super nemt!\nDe har ret mange ammekjoler\nNå lige meget. Satser.\nNu 2500 kr fattigere ups\nHi hi jeg købte for 3600 og mener jeg fik ca. 2900 retur så sig til manden det kan være meget værre\njeg kan ikke huske hvor lang tid der gik, men måske en uges tid efter de modtog varerne.\nTjek mammii.dk 😊\nEr så spændt på at se om det passer, og om det er noget, når det kommer.\nDen side kan jeg ikke komme ind på.\nSkriv du med 2 m og i ☺\nHvor lang tid tager det Ca før de sender pengene retur?\nFra du sender pakken retur går der typisk 3-5 uger før pengene igen er på din konto, da der jo lige er forsendelsestid og sådan.\nMen jeg giver hende der nævnte det ret, det er super nemt og en god service.\nJeg bestilte her i graviditeten et par ventebukser og nogle ventetoppe og trøjer derinde, og anede intet om hvordan det var i størrelserne, da det er min første graviditet og jo ikke tøjmærker jeg før har købt. Bukserne passede ikke, og det samme med den ene trøje, men resten gjorde. Sendte det retur der ikke passede, og bestilte så et par andre bukser, som passede (og stadig passer, da al min ekstra vægt sidder på maven og brysterne) perfekt. Og dem gav jeg under 300 kr for.\nDe sætter rigtigt ofte prisen ned i perioder på noget af deres ventetøj og ammetøj, så man kan med fordel gå ind og vælge de ting man kan lide som “favoritter”, og så kommer de på en liste, hvor man kan gå ind og se priserne, og holde øje med når de enkelte ting kommer på tilbud. Jeg har sparet mange 100 kr på mit ventetøj på den måde\nDog er de fleste af de ting jeg har købt på tilbud. Glæder mig så meget til at få det


Cand.mag. i statskundskab og engelsk.\nNu 'førtidsgrøntsag' pga. 17 kroniske sygdomme.\nMine to større og mange mindre udgivelser kan findes via mine to netsteder.\nFreelancer af og til som oversætter eller analytiker, når kræfterne tillader det, og skriver ligeledes analyser og politikforslag til internettet, herunder sågar et forsøg på en helt ny ideologi: Liberalsocialismen.\nIndtil efteråret 2011 tilknyttet Centrum-Venstre Akademiet (Cevea) som Senioranalytiker og stadig aktiv med analyser og forslag (igen når kræfterne tillader, men så er det også uden løn!)\nGift og skilt 1 gang (hver!)\nOversætter, bl.a. for tv (især TV2), i godt 8 år.\nUnderviser i engelsk, især på teknisk gymnasium (HTX) på Frederiksberg.\nBijob som avisbud for at fylde bogen og tømme bugen i ca. 10 år på Frederiksberg.\n"Ældre studerende" (på mit gamle eks.bevis!) på engelsk og statskundskab, KU, 1991-2002.\nMedlem af direktionssekretariatet på større privat eksportvirksomhed i Kbh. i godt 4 år.\nMedlem af ledelser i alskens ungdomspolitiske, uddannelses- og fredsorganisationer i ca. 15 år fra mit 15. år, ulønnet, dellønnet og hellønnet - men aldrig vellønnet! Vis hele min profil\nblev ikke sendt til Bruxelles, og ej heller til Bloksbjerg … At hun\nbør møde vælgerne og stå til ansvar for sin politik er en naturligt,\nmen vil det alligevel stadig give mening at tage skiftet til den oplagte\nkronprinsesse Mette Frederiksen med magtaftaler, der utvivlsomt\nallerede ligger klar i kulissen?\nPå det seneste har der været klare tegn på, at S er ved at justere kursen med en stadig mere tydelig skiftende magtfordeling i ledelsen, et valg i udsigt og en intention om at pudse egen profil af.Thornings\ndagpengeindrømmelser på S-kongressen var et vigtigt led heri og faldt i tre dele:\nfremrykkelsen af dagpengekommissionens rapport, - dels blev det\nmeldt hidtil uset skarpt ud, at det er dagpengereformen, der er noget\ngalt med, - og endelig blev det slået fast, at S og R efter\nvalgudskrivelsen ikke længere er bundet af regeringsgrundlaget, men\nkan melde hver deres nye dagpengeløsninger.\nkaldet det små skridt, nogle sågar "ligegyldigt", og vist\ner der tale om mindre skridt, men skridt er de dog.\nforeslog selv tidligere i år bla. en fremrykning, vel at mærke til\nforåret 2015, samt forskellige valgoplæg fra S og R, men det var\nunder forudsætning af, at S skiftede formand fra Helle T. til Mette\nF., og at Mette F. udskrev valg i foråret, og jeg havde mildt sagt\nhellere set denne udvikling.\nThorning ikke kan rykke kommissionens rapport yderligere frem,\nskyldes det først og fremmest hensynet til de radikale. Under\nThornings ledelse har S skrevet under på regeringsgrundlaget, som\ngælder indtil valgudskrivelse (evt. holdt tidligere pga. ny\naf kommissionen blev aftalt for cirka 1 år siden, og selv om det\ntager tid at finde deltagere mv. samt for kommissionen at arbejde,\nkunne man sagtens rykke rapporten yderligere frem.\nThorning ville ikke kunne lave resten af sine kovendinger, der\nbehøves, hvis dagpenge virkelig skal være et topspørgsmål ved\nvalget, og der er ikke noget EU-job lige nu, samt de radikale vil\nmodsætte sig ændringer - også i S's udspil, før valgudskrivelsen.\nskrev min analyse i anledning af de mere end ophedede diskussioner om\nog forventninger til situationen omkring det tidspunkt, hvor de\nJunckers EU-kabale blev endeligt lagt, konkret i den weekend med de\nskrev jeg bla., at det selv for en S-ledelse med Mette\nFrederiksen som partileder og Henrik\nSass Larsen som hendes højre hånd i en endnu mere fremtrædende\nposition, ville blive svært med troværdigheden i behold at lægge\nalt for hurtig afstand til de mange ulyksalige dele af resultatet i\ndet berømte "Sorte Tårn", og at der måtte findes både\ntid og argumenter samt tid til at lade ændringer så at sige 'sive\nned" til vælgerne.\nskrev også, at selv Mette F. og selv med en kurs-justering næppe\nville kunne vende skuden og vinde valget, men at hun kan opnå et\nmindre nederlag end Helle Thorning.\nskete i de to tidligere blogindlæg ”Træerne\nvokser ikke ind i himlen, heller ikke under Mette F. ” fra\nfredag den 29. august 2014 og i ”Plan\nB ... ” fra søndag den 31. august 2014.\njeg mener afgjort stadig, at selv en Mette F., der trods alt af og\ntil har lyttet til baglandet og justeret nogle af de værste\nkonsekvenser af de rådne SR-kompromisser, må skulle passe på med\nat ændre S-kursen for hurtigt. Bag\nkulisserne er det vist allerede klart for de fleste, at Mette F og\nHenrik Sass taler med større vægt i f.eks. S-folketingsgruppen end\nThorning og Corydon, og det kan forklare de seneste kurs-justeringer.\nmere sikkert tegn herpå ville man få, hvis finansloven endte med\nsolide indrømmelser til venstrefløjen – også den i\nsocialdemokratiet, gerne i retning af midlertidige dagpenge-løsninger\nog andre indrømmelser i tråd med de fem punkter, jeg stillede op i\nmit blog-indlæg den 29. august 2914 (se link senere).\nvil et magtskifte tidligere end valget dels kunne bruges til at\nfremrykke valgdatoen og debatten om et bedre dagpengesystem, og den\nmagtkabale, der lige nu ligger i S-kaffeklub-ledernes Skuffer vil\nkunne træde i kraft uden større ballade, som et usikkert forår\nville kunne bringe, især nu krisen som forventet af undertegnede ser\nud til at bide sig fast og blive langvarig.\nIndtil et "bedre dagpengesystem", som Thorning stillede i udsigt på S-kongressen, kan forhandles og vedtages, må de midlertidige løsninger som minimum forlænges, og diverse huller fyldes\nud, f.eks. samspillet mellem at falde ud fa dagpenge, forsørgerpligt og\nden lave ydelse til såkaldt "uddannelsesparate" under 30. Men det bør være det mindste resultat, hvor venstrefløjen endelig skal presse på genoptjeningskravet (6 mdr frem for 12 mdr), men realistisk bruge det til at få en del fra andre hylder.Så\nlænge Thorning er S-leder, og S-toppen er bundet af regeringsgrundlaget, fremrykkes dagpengekommissionen ikke yderligere, men man kan håbe på, at Mette F tager over, uden at det selvfølgelig kan indgå i forhandlingerne, og uden at det heller vil være en mirakelkur, men velgørende vil det være, at S og R hver for sig vil lægge deres forslag frem op til en valgkamp som to forskellige partier. Grundlæggende er en konjunkturbestemt dagpengeperiode et af de vigtigste\nindslag, f.eks. fire år i dårlige tider og 2 år i gode tider.2.\nDen grønne check, der beskytter små indkomster (lidt) mod de såkaldte grønne afgifters stigning, bør blive til et permanent grønt inflationssikret bundfradrag på kr. 6000 (skatteværdi ca. 2500 kr).3.\nDen grønne omstilling skal dels bredes ud til al slags grøn energi og skal dels tilbage som en væsentligt vigtigere prioritering ud fra sloganet: "Bæredygtige jobs og ikke blot blind vækst".4.\nGensidig forsørgerpligt skal afskaffes eller i første omgang ligestilles mht. skattereglerne, så en partner med forsørgerpligt i det mindste får samleverens personfradrag. Langsigtet må individualprincippet gælde i al lovgivning.5.\nOverførsler skal reguleres ud fra den reelle inflation, målt af Danmarks Statistik for de enkelte socialgruppers forskellige forbrugsmønstre. Ovenstående er skrevet ud fra den forudsætning, at S holder fast i det, der virker som en samlet ledelses plan, nemlig at fremrykke dagpengekommissionen, klargøre at man vil et nyt dagpengesystem og at tage en valgkamp på ikke mindst overordnet debat om indholdet i et sådant nyt system. Og det er skrevet ud fra helt basale politologiske erfaringer om, at\net partis kurs-ændringer skal ske med varsomhed og kunne forklares samt udvise en vis konsistens\nmed den hidtidige linje. Kort og kynisk sagt er formlen: Jo større ændring, jo mere tilsyneladende\nmener jeg også, at hvis S virkelig mener alvorligt, at det\nkommende valg skal have dagpenge som i det mindste et hovedspørgsmål,\nså vil man ikke kunne føre valgkamp i 2015 med Helle\nThorning-Schmidt og Bjarne Corydon som hovedfigurer. Indsendt af\nJa ja da, så blev\nalle politiske kloge-åger vist sat grundigt på plads. Næsten lige\nså meget, som DMI blev af skybruddet, men også kun næsten.\nundertegnede - hvis det ellers er ok at inkludere mig selv i denne\nmere eller mindre fornemme gruppe.\nBevares, nogle er blevet\nmere sat på plads end andre, f.eks. Lars Trier Mogensen, der i\nDeadline på DR2 i går, søndag den 30 august 2014 kl. 22.30,\nerklærede, at S "aldrig" ville give en kommissærpost til\nde radikale, men skidt nu med det: Vi blev stort set alle\noverraskede, og det bekræfter blot Harold MacMillans dictum om, at\n"en uge er meget lang tid i politik" - og her kan en\nweekend åbenbart gøre det.\nAlt det, jeg skrev om\novergangen af magten til en ny S-formand i skikkelse af Mette\nFrederiksen især i blog-indlægget "Træerne\nvokser ikke ind i himlen, heller ikke under Mette F.", står stadig ved magt, herunder at Mette F. i første omgang\nformentlig kun ville kunne begrænse et snarligt valgnederlag - og\nhvis man læser efter, vil man bemærke, at jeg netop tager forbehold\nvedr. datoer og rækkefølgen af faktorerne.\nMen det skal ikke\nforhindre mig i at tage hatten af for Helle Thorning, som jeg føler\nhar bekræftet det indtryk, som jeg har haft længe, nemlig at hun\nnok gør sig væsentligt bedre på de internationalt bonede gulve end\ni dansk politik, hvilket en kommende regering uanset farve bør\nnotere sig. At lade sig køre i\nstilling som stærk mulighed som EU-præsident for så at trække\nsig, da den samlede kabale tydeligvis måtte lægges anderledes, med\ndet modkrav, at DK ved at stille med en stærk kvindelig kommissær\nville få en tung og formentlig økonomisk post, var særdeles smukt\nSamtidig er den såkaldte\n"plan B" næsten bedre end plan A, for nu slipper vi røde\nvælgere og en kommende - og gradvist mere rød - S-top med Mette F.\ni spidsen for at skulle slås med Margrete Vestager. Sådan er det\njo, som en eller anden sagde engang.\nEndda forlyder det, at\nVestagers nye "tunge post", som Thorning ikke ville\nannoncere åbent som en sådan uden en solid aftale om det, kan blive\nnoget med at stramme op over for de banker, der slap for let fra\nansvaret under finanskrisen, samt sikring af et samarbejde om\nskattesatser og effektiv skatteinddragelse.\nDet kommer jo til at\nfremkalde en uvant situation for os på venstrefløjen oven på de\nseneste år, for så vil vi formentlig skulle være enig med Vestager\nfremover! I hvert fald ift. den retning, som hun trækker i, selv om\nstramningen nok næppe vil blive så stram, som vi kunne tænke os,\nmen lidt har jo også ret.\nJeg står ved, at DF i\nstigende grad bør afprøves i handling og konkrete beslutninger på\nsin på meget sociale retorik, især når partiet står til at blive\nmindst dobbelt så stort som de radikale, og når partiet nærmest\npræsenterer sig som Socialdemokratiet Classic.\nMen med en ny radikal\nleder er det en mulighed, at den del af det radikale bagland, som\nlige nu leder noget fortvivlede efter den sociale del af de Radikales\ntraditionelle socialliberale identitet, i løbet af fire år i\nopposition vil kunne trænge igennem med et krav om, at partiet\nstøver den sociale profil af.\nHer er det måske en\nulempe, at Morten Østergaard - ganske som Vestager oprindeligt -\nkommer fra den radikale venstrefløj. Ja, kære læsere, I\nlæste rigtigt: En ulempe. En gammel regel i politik siger nemlig, at\nhvis man vil rykke mod venstre (som da Nixon åbnede over for Kina -\nog delvist Sovjet), skal man komme fra højre og vice-versa. Men vi, der gerne ser et\nmere lige og socialt retfærdigt Danmark med bæredygtige jobs til\nalle, der kan og vil, samt hjælp til alle, der ikke kan pga. sygdom,\nalder o.l., må jo håbe på reglen om "ingen regel uden\nundtagelse" ... Og undtagelsen kunne meget vel komme af en\nbevægelse hos græsrødderne.\nSamt at vi efter det\nsnarlige valg formentlig - formentlig, gentager jeg og minder om\nmeningsmålingerne pt. men også meningsmålingers indbyggede\nsvagheder - får et folketing, hvor de radikale ikke rigtigt kan\nblive tungen på vægtskålen i nogen vigtige sammenhænge.\nMåske ender vi endda med\nen ny SR-akse, der denne gang har lighed, bæredygtige jobs, velfærd\ninkl. eksport af velfærdsløsninger og grøn vækst som det, Danmark\nskal leve af, samt andre gode ægte socialdemokratiske og\nsocialliberale værdier mv. højt oppe på dagsordenen, når\nbåde S og R har tænkt sig om i fire år.\nDer er nemlig intet, der\nfører til politisk omtanke og nyorientering som en periode i gold og\nkold opposition, og da især ikke, når man som parti er vant til\nHer er ti teser, som jeg offentliggjorde kort efter valget i\n2001, om det jeg mente burde være de overordnede principper i Soc.dem.s\nfornyelse. Det er både en glæde og en sorg at se, at de stadig er aktuelle …\nhar altid værnet de svageste, og høstet vigtig støtte hos dem. Men\nSocialdemokratiet har aldrig kun talt de allersvagestes sag, som i\nkapitalismens var pjalteproletariatet, under den sejrede kapitalisme de ufaglærte,\nunder senkapitalismen de arbejdsløse og overførselsmodtagerne, og i dag under videnskapitalismen er de marginaliserede med kvalifikations-, løn-, og\nfrihedsefterslæb, hvad enten de tilhører dem, der nys er kommet til os, den\ngeneration, som blev sprunget over i 80’ernes store økonomiske krise, eller\ndet såkaldte grå guld, der ofte føler sig som støv. Socialdemokratiet må tale\nfor dem alle, gå i offensiven mod hvert overgreb på deres liv, ære og velfærd\nog for deres opkvalificering til at få mulighederne for at få del i\nvidenssamfundet. Men Socialdemokratiet må tale for andre end dem: For de håbefulde,\nder tabes af den tilsyneladende fri arbejdsudfoldelses vogn; for de mange, der\nønsker en plads i solen, men føler, at chefens nevøer stadig sidder i vejen;\nfor de utallige, der opdager, at løfterne om en kreativ hverdag hurtigt afløses\naf nye rutineopgaver, blot på et højere niveau.\n2. Socialdemokratiet har altid haft, og vil altid have, et væsensforskelligt\nmenneskesyn fra højrenationalismen, der kræver særligt stramme krav stillet til\nde etniske mindretal, og hylder danskheden som et politisk projekt, ikke blot\nsom et fornuftigt psykologisk behov for at søge sine rødder og dermed også\nforstå den historiske kamp bag det samfund, vi har i dag. Socialdemokratiet har\nligeledes et væsensforskelligt menneskesyn fra den fremstormende liberalisme,\nder forguder det private initiativ og søger at gøre fællesskabet til noget lig\nsammenholdet i en sangforening. Socialdemokratiet afgrænser sig ligeledes fra\nkonservatismen, med dens skeptiske og negative menneskesyn, fra\nsocialliberalismen med dens kombination af fri konkurrence og forsøget på at\nopnå lige muligheder for deltagelsen heri, samt fra den mere yderliggående venstrefløj,\nmed dens ubetingede optimisme om menneskesindet, blot det får et godt system\nat fungere i lagt ned oven fra, om end afstanden her er mindre.\n3. Socialdemokratiet har altid haft reformer som sit\nvirkemiddel og kan indgå ethvert kompromis, der fremmer dets vælgeres\ninteresse, men det må afvise ethvert kompromis, der skader dem. Visse kompromispartnere\ner mere naturlige at søge end andre, ikke mindst den traditionelle\nsocialliberalisme, konservatismen og venstrefløjen, mens andre kalder en naturlig\nskepsis og agtpågivenhed frem, men ingen er udelukket. Med de naturlige\nkompromispartnere kan der blive tale om strategiske kompromisser, mens der med\nandre kun kan blive tale om taktiske kompromisser.\n4. Det lykkedes den nuværende regering at afpolitisere spørgsmålet\nom bevarelse og udbygning af den danske velfærdsmodel under valgkampen i\nnovember 2001. Socialdemokratiet må som en af sine fornemste opgaver have at\npolitisere dette spørgsmål igen: Hver forringelse må afsløres og kritiseres,\nikke mindst når den sker på baggrund af en solid og stærk økonomi, der ikke\ntilsiger forringelser. Men Socialdemokratiet må ligeledes udvikle sit eget\nalternativ med en fortsat fornyelse af det danske velfærdssamfund, ikke mindst\ni lyset af europæiseringen og globaliseringen. Den tid, hvor to uforsonlige\nparter stod over for hinanden på arbejdsmarkedet, er for længst forbi.\nKollektive aftaler vil fortsat have en værdi som rammer for udviklingen, men\nhvert enkelt individ skal have sin personlige overenskomst på fremtidens\narbejdsmarked. Socialdemokratiets og fagbevægelsens opgave er her blandt andet\nat sikre, at det ikke betyder, at svage individer presses til urimelige\naftaler. Det skal sikres dels gennem minimumsrettigheder i europæisk og\nnational lovgivning, samt i minimumsbestemmelser i de kollektive\noverenskomster. 5. Europæiseringen og globaliseringen af det danske samfund og\ndermed også af dansk politik stiller nye krav til Socialdemokratiet, men giver\ndet også nye muligheder. Socialdemokratiets projekt må være, at alle får en\nrolle at spille i europæiseringen og globaliseringen. Kun på den måde\novervindes den hidtidige modsætning mellem den såkaldte ’elite’ på næsten 50%\naf befolkningen og de øvrige marginaliserede 50%. Det europæiske projekt må forvandles\nfra en hvisken-tisken til et gjaldende kampråb for fornyelse af Danmark, Europa\nog verden. Socialdemokratiet må politisere det planlagte Europæiske Konvent\nmed et krav om et Folkenes Europa. 6. Et Folkenes Europa må bygge på en nøje fastlagt opgavefordeling\nmellem de forskellige politiske niveauer og institutioner, hvor det vigtigste må\nvære et krav om, at et folkevalgt Europaparlament og et ministerråd udpeget af\nde nationale regeringer tilsammen udgør det europæiske besluttende niveau med\ngensidig vetoret, udløst ved kvalificeret flertal. Et Folkenes Europa må\nendvidere bygge på minimumsbeskyttelse på alle afgørende områder og bygge på\nFN’s konventioner herom: de grundlæggende menneskerettigheder, de almene\ndemokratiske rettigheder, økonomiske rettigheder som ejendommens relative ukrænkelighed\nog fuldstændig aftalefrihed mellem lovgivningsmæssigt ligestillede partnere på\narbejdsmarkedet, sociale og kulturelle minimumsrettigheder på et højt niveau,\nbeskyttelse af miljø og arbejdsmiljø i bredeste og bedste forstand. Det sociale\nmål må være at sikre alle et garanteret minimumsleveniveau, oven på hvilket der\nkan bygges forskellige kollektive og individuelle udbygninger. Kun på denne måde\nsikres en fremtid for den danske velfærdsmodel i den europæiske udvikling. 7. Socialdemokratiet må vende sig\nskarpt imod at lægge bestemte samfundsgrupper for had. Når nogen taler for sådanne\nholdninger, er det at række dem blot en lillefinger at bruge den forkerte\nlegemsdel! ”Perkerne”, som man i dag nærmest værdineutralt kalder flygtninge,\nindvandrere og disses børn, er først af alt en ressource og ikke et problem,\nikke mindst når store årgange af ældre snart skal forsørges af små generationer\naf unge danskere. ”Perkerne” er blot det seneste tilskud til et Danmark, der\ngennem historien utallige gange er blevet beriget af indvandring. Hansen og\nJensen har længe været i mindretal i telefonbogen, og det vil tiltage. Hvis vi\nkan få et ”multi-etnisk” samfund af, at indvandrere og deres børn fra lande\nuden for Europa når op over 10%, så har vi faktisk haft det i mange år. Er\ndefinitionen på et multi-etnisk samfund derimod, at andelen af ”gammeldanskere”,\nder har boet i Danmark i 3 generationer eller mere, ikke når under 80%, så får\nvi det sandsynligvis aldrig. Men frem for statistik, må Socialdemokratiet\nbruge indvandringen til politik: Alle skal i arbejde og uddannelse, også\nindvandrerne. At der kan være problemer med nogle gruppers tilpasning, må\nbesvares med en kombination af dialog og justits. At der kan være problemer med\nnogle ’gammeldanskeres’ tilpasning må besvares på samme måde. Integrationen\nskal styrkes overalt, og omvendt skal der gribes hårdt ind over for enhver form\nfor diskrimination. Begge dele vil kræve nye tiltag. Det er den kontrakt,\nSocialdemokratiet må tilbyde nydanskerne.\n8. Fremtidens Danmark vil opleve en stigende mangel på\nkvalificeret arbejdskraft. Socialdemokratiet må formulere en politik, der\ndrastisk øger udbuddet af kvalificeret arbejdskraft. Det kræver en ihærdig\nuddannelsesindsats og en styrkelse af forskningen. Derfor var regeringens\nnedskæringer på dette område så kriminelle. Socialdemokratiet må arbejde for,\nat der bliver plads til alle, der vil … Det gælder det grå guld; de mennesker\nparkeret på overførselsindkomst i dag, som både vel at mærke kan og vil have\net indbringende og udfordrende arbejde; og det gælder de mange nydanskere. Når\nalt er gjort for at opkvalificere disse grupper så hurtigt som muligt, først\nda kan der blive tale om at importere arbejdskraft, hvor der stadig er mangel.\nErhvervslederne må lære at bruge de ressourcer, det danske samfund har i dag,\nikke blot hele tiden skrige på flere.\n9. Skal det blive tillokkende for grupper, som tidligere\nregeringer under indtryk af tidens store problemer parkerede på midlertidige\neller varige og mere eller mindre nådige overførsler, at droppe det lille\nudkomme, de trods alt har nu, og satse på en hård og stadig mere omskiftelig\ntilværelse på arbejdsmarkedet, så skal det kunne betale sig for dem. Lønnen\nskal være tillokkende, men det skal den disponible realløn også. Derfor må\nskattebyrden flyttes fra skat på arbejde til skat på knappe ressourcer.\nRessourcer, der er bundet mere til lokalsamfundet, end fremtidens arbejdskraft\nvil være. Til gengæld må vi gennem EU lægge pres på de lande, der gør en for\nlille indsats på uddannelses-, skatte- og miljøområdet om at opprioritere\ndenne, så vi kan samarbejde og konkurrere på lige vilkår.\nhar tabt et valg, men der er tid til at vinde nye slag. Det er rigtigt, at\ntidligere tiders benhårde klassekamp er forbi, men det er forkert, at\ninteresser og værdier er et fedt. Socialdemokratiet må kæmpe for et levende fællesskab,\nhvor man ikke blot kommunikerer via internettet, men som har en aktiv og vital\ndemokratisk debat. Først når alle er med, såvel til at skabe værdierne som til\nat forme værdierne, har vi et samfund med frihed for alle. Et Danmark for hele\nfolket, hvor den enkeltes frihed er forudsætningen for alles frihed.\nJeg vil godt advare\nmod at sætte forventningerne til en S-formand Mette Frederiksen for\nhøjt, uanset om HTS nu scorer det EU-job eller ej. Den overvejende\nsandsynlighed er, at Mette F. vil skulle være leder af en\nforhåbentlig mere kritisk og konstruktiv opposition de kommende fire\nårs tid. Enten vil HTS gå glip af\net EU-job og vil skulle fortsætte i DK og tabe valget stort for så\nikke at have anden mulighed end at gå af som S-formand, eller også\nvil Mette F. tage over "i utide" og tabe valget noget\nmindre stort, hvilket faktisk bør give lidt øget optimisme og håb\nom et comeback. Naturligvis skal Mette F.\ni princippet være klar til at tage magten og gå efter en valgsejr\nfra dag 1, men bag kulisserne er det nok mere sundt og langsigtet\nikke at se fakta gennem alt for lysegrønne (eller lyserøde)\nbriller. En egentlig valgsejr om\nallerede under et år er yderst tvivlsom, og Mette F. kan tåle et -\nikke for stort - nederlag, fordi HTS trods alt har været\nstatsminister og primær løftebryder i den afgørende periode.\nSamtidig vil det\nnaturligvis ikke være muligt pludselig at kalde det\nregeringsprojekt, man selv har spillet en afgørende om end\nformildende rolle i, for en stor historisk fejltagelse.\nDet vil være både\nutroværdigt og faktisk - tør jeg sige det - ukorrekt. Man har fulgt\nen alt for midterorienteret kurs dog ikke uden visse fornuftige\ntiltag, og det indtryk skal der langsomt rettes op på. Og det\ncentrale ord er her langsomt.\nMen for SF og EL er det bare at finde sælge sig dyrt ift. den kommende finanslov. Uanset\nhvilken leder regeringen har, har den en meget stor interesse i et\nforlig til venstre side denne gang.\nvil foreslå fem mindre punkter at markere en fornyelse af linjen på,\nog disse kan fornuftigvis markeres på en (ordinær eller\nekstraordinær) kongres, idet de angivne datoer tager udgangspunkt i,\nat Thorning får det EU-job, da rettidig omhu også er en dyd i\nDagpengekommissionen skal 'bedes om' at fremrykke afleveringen af sin\nslutrapport til først i 2015, og op til det kommende valg bør S og\nR hver for sig lægge deres forslag frem op til en valgkamp som to\nforskellige partier. Grundlæggende er en konjunkturbestemt\ndagpengeperiode et af de vigtigste indslag, f.eks. fire år i dårlige\ntider og 2 år i gode tider. 2.\nDen grønne check, der beskytter små indkomster (lidt) mod de\nsåkaldte grønne afgifters stigning, bør blive til et permanent\ngrønt inflationssikret bundfradrag på kr. 6000 (skatteværdi ca.\nDen grønne omstilling skal dels bredes ud til al slags grøn energi\nog skal dels tilbage som en væsentligt vigtigere prioritering ud fra\nsloganet: "Bæredygtige jobs og ikke blot blind vækst".\nGensidig forsørgerpligt skal afskaffes eller i første omgang\nligestilles mht. skattereglerne, så en partner med forsørgerpligt i\ndet mindste får samleverens personfradrag. Langsigtet må\nindividualprincippet gælde i al lovgivning.\nOverførsler skal reguleres ud fra den reelle inflation, målt af\nDanmarks Statistik for de enkelte socialgruppers forskellige\nforbrugsmønstre. Og så er det altså\nafgørende, at man denne gang gør det, jeg slog til lyd for i mit\n"nytårs-Notat til Centrum-Venstre op til valgåret 2011",\nnemlig helt enkelt at uddanne befolkningen i forskellen på privat\nhusholdningsøkonomi og national samt sågar global økonomi.\nDet behøver ikke blive\nså langhåret, som visse spindoktorer, der lider af kronisk\nundervurdering af vælgerne, straks vil påstå.\nDe fleste borgere forstår\ngodt, når man taler andet end privatøkonomi, vil den enes udgift\nsædvanligvis være en andens indtægt, altså at en makroøkonomi er\nDe fleste borgere vil\nogså forholdsvis let forstå, at det er "tudetosset"- som\nvenstrefløjens dronninger til stadighed siger, at staten ikke bruger\nsin samlede kreditværdighed til at låne penge og sætte\ninvesteringer i fremtiden i gang, når lånemarkedet globalt er så\nunderdrejet, at renten er nær nul, ja faktisk under nul.\nOg rigtigt mange borgere\nkan udmærket lære af erfaringerne fra de seneste godt fire års\nsparepolitik, hvis resultat nu er blevet, at EU er gået helt i stå,\nså selv den danske eksport, der var vort lyspunkt midt i manglen på\net effektivt forbrug, nu også er begyndt at falde.\nModsætningen til USA,\nhvor massive statslige økonomiske saltvandsindsprøjtninger har fået\ngang i økonomien igen er oplagt, også selv om det en tid holdt\nhårdt i USA pga. krisens dybde.\nOg så kan rigtigt mange\nborgere faktisk godt lide, at man taler til dem som voksne,\nintelligente mennesker og ikke som elever, der endnu ikke er klar til\nDerudover bør Mette F.\nbruge oppositionsperioden til at opstille et program for et\nsocialdemokratisk Danmark version 2.0 (som det vist hedder nu om\nEn del af det projekt vil\nvære at begynde at undersøge muligheden for at skifte R ud med DF\nsom et af støttepartierne for en S-regering, noget jeg allerede\nforeslog for fire år siden, herunder aktivere et nyt "alternativt\nflertal"- denne gang et socialpolitisk et - til afbødning af en\nLøkke-regeringens værste excesser. Derudover er det et stort\nspørgsmål, hvilken kurs en V-regering mere præcist vil (kunne)\nføre. Lige nu siger Løkke så\nlidt som muligt, og det er skam klogt af ham, men den går jo ikke\nsom statsminister. Og her har Løkke mindst\nto problemer at skulle takle: 1. En del borgerlige vil\nforvente en endnu mere klar blå kurs, især efter SR-regeringens\nmange blå elementer. 2. Løkke skal samle et\nbroget flertal, der rækker fra LA over R+K og til DF og dertil\nVenstre, der heller ikke synes for sikker på den nøjagtige kurs. Alt andet lige bør det\ngive en opposition et vist manøvrerum.\nSiden 2002 har jeg, alias Claus Piculell, alias Nutcracker, alias Skalpellen, alias På Spydets redaktør, bla. skrevet: Siden\n2002 har jeg, alias Claus Piculell, alias Nutcracker, alias\nSkalpellen, alias På Spydets redaktør, bla. skrevet: Siden\n2002 har jeg bla. skrevet: denne\nliste over 1-2 timer i dag (240714)\nteser til SD's fornyelse (2002), Claus\nPiculells syge histore - nu på Helbredskvartalet (2003+2005), 60\nartikler i Flix.dk (2005) bla. interview med Lykketoft og analyser af\nvalgkampene 2005+7 samt "Retten\ntil at være sig selv", og et HCA-lignende eventyr ved\ndennes jubilæum, 500\nindslag i På Spydet (siden 2005), 161\nblogindlæg på Avisen.dk (fra 2007), publiceret\n32 digte + 90 aforismer (1994-2014), Krisetider\ner reformtider! (primo sep. 2008) 14\nstore analyser for Cevea (2008-11), "Don't\nWorry, be Happy! - entry in BBC's “Have your say” on the UK\nelection and coalition negotiations" (maj 2010)\nop og lugt til kaffen! Vagttårnet ser fare for dagpengene ... "\nskal "Rød Stue" egentlig med de Radikale?" (maj 2010)\ner ikke et sted, men en tilstand" (juli 2010)\npå en dagpengereform fra venstrefløjen (2010)\nforeløbige manifest (2010) og på engelsk 2014\ntil Centrum-Venstre op til valgåret 2011 (nytår 2010) Hva'\ndælen er hyperliberalisme? (april 2011)\nbliver de radikale socialliberale igen? (juli 2011)\non the Oslo right-radical terrorist" (juli 2011) "Tal,\nfakta og tanker om førtidspensionister og fleksjobs, herunder Mette\nFrederiksens udspil" (maj 2012)\nråd udefra til rådslagningen på årsmødet i Enhedslisten: Pres\npå for ægte forandring, men pas på ikke at bringe Lars Løkke\ntilbage!" (maj 2012)\nDiary, my Facebook doesn't Understand Me!” (juli 2012) "Skattereform\ni rødt og hvidt" (januar 2013)\nog ned i velfærdsdebatten - fremtidens velfærdsamfund" (februar 2013)\nfor en europæisk velfærdsstat" (februar 2013). "Tid\ntil at vælte blå Bjarne? Nej, tag Bødskov ved lejlighed!"\nskal ikke væk - den skal op! "(april 2013)\nDR's og andre økonomer at tale økonomien i gang?" (april 2013)\nnr. to til nyt centrum-venstre parti: DEMOKRATISK VELFÆRD SOM\nMÆRKESAG" (juni 2013)\nman tøjle kapitalismens excesser uden at bruge EU?" (juni 2013)\nudeblevne systemkritik og krisen – svar til Preben Wilhjelm"\n"Liberal Socialisme" og ikke 'blot' Socialisme ?"\n14 opslag (fra feb 2014)\nnye håb kommer fra USA" (feb 2014)\nhar givet "liberal" et ufortjent dårligt ry!" (marts\nrevisiting Rogoff & Reinhart” (juli 2014 samt før maj\nDo folks out there remember\nwhen a graduate student together with his teachers found serious\nflaws in the results from the famous neoliberal economists Rogoff and\nReinhart about the very negative effect of a public debt over 90% on\ngrowth of GDP?\nhere is the central table summing up all the miscalculations from\n"Does High Public Debt Consistently Stifle Economic Growth? A\nCritique of Reinhart and Rogoff", by Thomas Herndon, Michael Ash\n& Robert Pollin, published April 15, 2013 as working paper 322\nfrom Political Economy Research Institute at the University of\nJeg er ingen stor beundrer af Michael Jackson. Jeg bryder mig endnu mindre om det evindelige ’hype’, der er om ham og andre\n’kendisser’, herunder de såkaldt ’royale’ i Danmark. Og jeg kan slet ikke udstå den virak, der opstår, når en af de kendte måske har overskredet en grænse, og hele verden sidder limet til skærmen, mens deres liv oprulles i et cirkus, som man påstår er en retssal. Alligevel var det med glæde, at jeg kort før midnat hørte, at han var blevet pure frifundet. Af Claus Piculell, publiceret på nu hedengangne Flix.dk 14. juni 2006\nDer er ingen tvivl om, at Michael Jackson er en særling\n- eller en ’freak’, som det sikkert snart hedder på nydansk. I rampelyset fra barneårene, rig før han kunne kneppe, megarig før han måtte\nkneppe – eller stemme, og en ’superstar’, for nu at bruge et godt gammelt dansk ord, før han blev 25. En ung mand, der valgte at bo alene på en gigantisk ’ranch’, som han kaldte Ønskeøen, og hvortil han inviterede børn, især syge børn, og især syge drenge, så de kunne more sig i hans private tivoli og få en tur på karrusellen, inden han tog dem\nmed i gyngen. Og senere, som vi alle ved, tog han enkelte med sig i sengen, men ’kun for at hygge’, som vi andre gjorde før puberteten. Han donerede store beløb til syge børn, både enkeltpersoner og generelt, og på sine turnéer sneg han sig ofte hemmeligt af sted for at besøge børn i nød.\nNogle vil se dette som at købe aflad, andre som ægte engagement. Men ét\ner sikkert og vist: Den mand må siges at leve sit indre barn ud. Måske fordi barnet aldrig fik en chance, da han havde alderen til det?\ndet ’sært’ at sove og ikke blot danse med drenge, når man er voksen? Jo, det er det vel. Men det sker da, at andre voksne ’går i seng’ med børn – ud over de unævnelige tilfælde. Der kan være spejderture med sovepose mod sovepose, eller hjemlig hygge, som når lille Peter putter sig hos mor i tordenvejret, mens far ligner en tordensky ... Jacksons måde at gøre det er en del mere sær, men er den ulovlig? Svaret ved vi nu er nej. Men det gør tilsyneladende ikke megen forskel. Omgivelsernes dom er som regel mere nådesløs end lovens. Og næsten uanset hvad der sker, vil Michael Jackson altid have beskyldningerne og rygterne klæbende til sig.\nRetssikkerheden har længe været under angreb. De fleste, og stort set enhver i medierne, er for længst holdt op med at respektere, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og bolden ruller stadig videre, så nu om dage er man\ni manges øjne også skyldig, selv om man er blevet frikendt!\njeg, der kun nødtvungent har hørt nyhederne fra sagen, har observeret, at Michael Jackson adskillige gange har måttet køre direkte på hospitalet frem for til retslokalet. Formentlig pga. hypertension, som lægerne kalder det, når de ikke vil tale dansk og sige ”truende højt blodtryk”, en tilstand, der kan fremkaldes af et mindre nervesammenbrud eller et tilstundende stort et. Enhver, der så Jackson ankomme til domsafsigelsen, og som tidligere har set billeder, hvor politiet insisterede på at anbringe multimilliardæren, der kom til dem frivilligt, i så stramtsiddende håndjern som muligt, vil have kunnet se,\nhvor meget den sag har tæret på ham. Nu, hvor han er frikendt, trænger den mand til at komme sig i fred og ro, men desværre er pladserne på den\nførste rumfærge allerede optagne ...\ner ikke grænser for de vitser, der er fortalt om Michael Jackson, og nogle er dem tilmed morsomme ... Men jeg har nu altid fundet modsætningerne i Jackson selv mest pudsige. På den ene side siger han i en af sine sange: ”It Don't Matter If You're Black Or White”, og på den anden side synes han at have misforstået sin egen bedste og mest global-socialt bevidste sang, når der siges: ”I'm Starting With The Man In The Mirror”! På den ene side synger han om at række ud og ”put your heart on the line”,\nog på den anden side gemmer han sig bag masker og får børn med hvide rugemødre. På den ene side er han indeni et stort barn, og på den anden side er han en superprofessionel entertainer, der om nogen har indstuderet sine bevægelser og ved, at på scenen tæller ti skridt på taget mindre end ét tag i skridtet!\nslags kan man have sine meninger om – eller lade være. Det vigtige er, at man kun have de meninger for sig selv, ikke på vegne af andre. Man kan træffe sine egne valg, ikke andres. Alle har ret til at leve deres liv, som de vil, så længe de ikke skader andre og bidrager så godt de kan til fællesskabet. Det gælder en fattigrøv som mig og en røvet rig som Jackson. Man kan kun håbe, at Michaels martyrium, hvor selv den amerikanske domstol fik nok af rullende kameraer, får det at fise ind hos endda de mest selvsvingende og altguffende medieliderlige ’wannabees’ og utallige stadig aktive medieluderlige ’has-beens’. Michael\nJackson er som omvandrende selvmodsætning et glimrende symbol på ”Guds eget land” og ”the Land of the Free”, der efterhånden er ved at synke ned i en moderne, mediestyret middelalder med et præstedømme, som selv iranerne ville frygte! Jeg håber, at Jackson har ret, når han i en sine nyere sange, ”They don’t care about us”, siger: Beat me, hate me - you can never break me!\nJeg vil stadig lytte kritisk og kun til musikken, men hvis der er lidt retfærdighed til, får Jackson nu et højst fortjent comeback. Det tror jeg også, at anklagemyndigheden skal håbe på. For tænk, hvis Jackson lagde sag an for ærekrænkelse og – værre endnu - tabt arbejdsfortjeneste ...


Hjemmeplejeteam Allinge søger en social- og sundhedshjælper til fortrinsvis dagvagter - job-i-staten.dk\nHjemmeplejeteam Allinge søger en social- og sundhedshjælper til fortrinsvis dagvagter\nDen 1. april 2019 eller hurtigst muligt, søger vi en social- og sundhedshjælper\nDen 1. april eller hurtigst muligt, søger vi en social- og sundhedshjælper i fortrinsvis dagvagt på 30-34 timer i gennemsnit pr. uge og med weekendarbejde hver anden uge.\nEr du til et spændende og afvekslende job i et team, der er opdelt i mindre hold? Ser du muligheder frem for begrænsninger? Vi er et team, der stille store krav og har forventninger til at du bidrager til høj faglighed. Kan du se dig selv i ovenstående ramme og samtidig tilbyde Hjemmeplejen følgende kompetencer?\nHjemmeplejen, team Allinge, er en del af Center for Ældre.\nAnsættelsessamtaler vil foregå i uge 8 og 9.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte leder af team Allinge, Joanna Mortensen på 5692 7360.


Barry Van Dyke Biografi, personlig liv, karriere, kone, netværd - Aktører\nBarry Van Dyke Biografi, personlig liv, karriere, kone, netværd\nFødselsdato: 31. juli 1951\nBarry Van Dyke er en amerikansk skuespiller og en instruktør, der er bedst kendt som detektiv Steve Sloan i tv-showet 'Diagnose: Murder.' Dyke har også vist sig som Stuart Stafford i 'The Harvey Korman Show.' Barry har i mange år været kendt for sine fantastiske forestillinger på film og adskillige tv-shows. Og åh, bare hvis vi ikke har nævnt dette før, er han søn af den legendariske skuespiller Dick Van Dyke.\nBarry har været en fan favorit i mange år, men han fandt først berømmelse for at være søn af Dick Van Dyke. Barry har endda arbejdet bag kulisserne for sin fars aktiviteter. Han var også heldig nok til at spille med Dick på tre forskellige tv-shows. Bortset fra alt dette, ligesom hans far, har Barry haft en ret karriere i branchen, og han har opfyldt, hvad der var forventet af ham. Lad os nu lære lidt mere at vide om denne skuespiller.\nBilledtekst : Den berømte Hollywood-skuespiller, Barry Van Dyke.\nBarry Van Dyke: Early Life and Education\nBarry Van Dyke blev født den 31. juli 1951 i Atlanta, Georgien. Han blev født som den anden søn af den legendariske amerikanske skuespiller Dick Van Dyke og hans første kone Margie Willett . Barry voksede op i New York og tilbragte 9 fantastiske år i byen, der aldrig sover. Imidlertid flyttede hans familie senere til Los Angeles, og han blev opdraget af sin stedmor Arlene Silver-Van Dyke. Dyke er etnisk hvid og er amerikansk efter nationalitet.\nann coulter nettoværdi 2018\nSer man på sine akademikere afsluttede Dyke sin grunduddannelse i Atlanta selv. Han gik dog med på Pierce Junior College i Los Angeles. Barry er senere uddannet med en bachelorgrad i teaterkunst fra institutionen.\nBarry Van Dyke: Karriere\nDick Van Dyke var en massiv påvirkningsfaktor for Barry, der kom fra en stamme af stjerner. Derefter begyndte han at handle, da han kun var 9. Barry begyndte med at optræde i sin fars tv-show 'The Dick Van Dyke Show'. Han undgik imidlertid TV i nogle år for at fokusere på sine studier.\nBilledtekst : Barry Van Dyke i 6 kanoner.\nBarry var tilbage igen i det store skridt efter handlingen efter uddannelsen. Han fik en mindre rolle for sin fars tv-show fra årene 1971 til 1974. Efter et par år blev Barry castet til film som 'Gemini Man' og 'Stalk the Wild Child' takket være hans fars forbindelse. Det var dog 80'erne, der bragte Dyke en hel del succes. Han begyndte med i film som 'The Love Boat', 'Gun Shy', The Redd Foxx Show 'og' Foxfire Light. ' Ligesom 80'erne var han stadig ved at sikre nogle af de mest fantastiske roller på tv. Han blev rollebesat til filmene som 'Murder', 'Diagnosis of Murder' og 'Murder 101.'\nBarry Van Dyke: Personligt liv\nSer man på hans kærlighedsliv, er den charmerende Barry Van Dyke en gift mand. Han har været i et forhold med sin kone Mary Carey Van Dyke siden 1974. De to er blevet velsignet med fire børn, Carey, Shane, Wes og Taryn. Pr. Kilder mødte Barry først Mary, da han kun var en teenager, der arbejdede i en biograf. De faldt øjeblikkeligt for hinanden og sagde deres løfter 7 år senere.\nDykerne ser ud til at have en tendens til at følge deres forældres arv. Barry fulgte sin fars, og det samme sker med hans børn. Barrys første søn Carney er også skuespiller og optrådte sammen med sin far og bedstefar til filmen 'Diagnose: Murder.' Tilsvarende er Shane forfatter, instruktør og skuespiller i 2010-eventyrfilmen Titanic II. Ligesom disse to har hans to andre børn også gjort bemærkelsesværdige optrædener i forskellige projekter.\nBarry Van Dyke: Ikke værd\nBilledtekst : Dick Van Dyke familiebillede.\nBarry har nu en nettoværdi på 3 millioner dollars nu, når han kommer til sin indtjening. Han har tjent en enorm mængde fra sin skuespillerkarriere og det at være søn af den prisvindende skuespiller har dets fordele. Han har dog været i stand til at skinne af sig selv og beviser konstant sin værdi i branchen. Han begyndte som 9-årig og har været involveret i over 100 tv-shows og film.\nnabila haniss nettoværdi\nhvor meget er calum bedst værd


Målorienteret undervisning - Book et møde med os her!\nSkal dine lærere styrkes i at arbejde med læringsmål i deres undervisning?\nKompetenceudvikling i ‘Målorienteret undervisning’ er for lærere, der vil dygtiggøre sig i at udarbejde læringsmål på lektions-og forløbs niveau samt anvende disse, til at løfte kvaliteten af undervisningen og fremme elevernes læring.\nKompetenceudviklingen findes både som workshop og kursus – og kan oplagt suppleres med undervisersparring, som en metode til kvalificere den målorienterede undervisning i praksis.\nSpørgsmålet er … er ‘Målorienteret undervisning’ noget for dine lærere?\nJA, hvis du kan genkende dine læreres udfordringer herunder …\nKunne det her være dine lærere?\nDe ved, at der er behov for at målrette undervisningen for at leve op til reformens intentioner om, at alle elever skal lære så meget, som de kan\nDe oplever, at en for ensidig styring efter målene i værste fald kan dræne både elever og lærere for energi, hvorved det kan blive vanskeligt at fastholde eleverne i uddannelsen\nDe vil gerne skabe en målorienteret undervisning, men mangler ideer og metoder til, hvordan de kan gøre dette i praksis uden at det går ud over elevernes motivation – men tværtimod styrker den\nHvis du genkender ovenstående udfordringer hos din lærergruppe, så er kompetenceudvikling i ‘Målorienteret undervisning’ det rigtige valg for jer.\nHvad er målorienteret undervisning?\nDer er intet så befriende for fodboldspillet som klare mål i begge ender af banen.\nEleverne kan godt lide at kende målene får undervisningen, især hvis læreren formår at gøre målene forståelige, meningsfulde og energigivende for eleverne.\nI disse år er der på mange skoler blevet fokuseret al for ensidigt på målstyret undervisning. Med de seneste præciseringer fra Undervisningsministeren er der åbnet op for, at undervisningen i højere grad kan være orienteret imod nogle gode energigivende mål og ikke ensidigt styret efter målene.\nMålorientering betyder, at man handler motiveret for at opnå et mål. Det vil sige, at aktiviteten udføres ikke for aktivitetens egen skyld men i stedet fordi den peger frem mod et mål, eksempelvis anerkendelse eller en god karakter.\nI teorien skelnes der mellem to forskellige former for målorientering, hhv. ‘Mastery goal orientation’ og ‘Performance goal orientation’.\n‘Mastery goal orientation’ er kendetegnet ved, at elevens mål primært er fokuseret, på at mestre en given opgave eller udfordring. I denne målorientering er eleven optaget af, at denne føler sig kompetent i forhold til opgaven\n‘Performance goal orientation’ er kendetegnet ved, at elevens mål primært er fokuseret på, at blive opfattet som dygtig (eller undgå den modsatte opfattelse). I denne målorientering er eleven optaget af, hvordan vedkommende bliver opfattet af andre fremfor hvordan vedkommende faktisk klarer en udfordring\nAt arbejde med mål skal, uanset form for målorientering, give mening for både eleverne og læreren.\nLyder det spændende? Så lad os se på hvordan det kan bruges i dine læreres praksis.\nMålorienteret undervisning i praksis\nI målorienteret undervisning:\nEr målene tydelige for både eleverne og læreren\nGiver målene energi til eleverne og læreren\nEr målene forståelige og meningsfulde for eleverne\nKan målene inddeles i overflade-, dybde- og begrebslige mål\nOvervejer læreren nøje (i forbindelse med undervisningens tilrettelæggelse) vægtningen af de forskellige målniveauer i forhold til den konkrete klasse\nEr eleverne og læreren orienterede imod målene uden, at målene styrer undervisningen\nLæreren gennemføre undervisningen, så eleverne løbende kan opleve i hvilket omfang, de lever op til målene. Dette kan ske igennem god feedback og formativ evaluering.\nSe herunder, hvis du er nysgerrig på hvordan vi kan kompetenceudvikle dine lærene i målorienteret undervisning.\nSådan kompetenceudvikler vi dine lærere i målorienteret undervisning\nI en uhøjtidelig form og praksisnær ramme, hvor dagen veksler imellem korte teoretiske oplæg, praktiske øvelser og refleksioner i plenum, giver vi lærerne et kompetenceløft inden for målorienteret undervisning – et løft der medvirker til at fastholde og motivere eleverne.\nPå vores skræddersyede workshop / kursus får dine lærere blandt andet:\nViden om, hvad målorienteret undervisning er\nVærktøjer til at opstille tydelige, meningsfulde og energigivende mål for undervisningen under hensyn til elevernes forskellige måder at lære på\nInspiration og konkrete ideer til helt konkrete målorienterede undervisningsforløb\nPåbegyndt konkret planlægning af målorienterede undervisningsforløb inden for et selvvalgt stofområde\nKunne en workshop eller et kursus i målorienteret undervisning være interessant for dine lærere?\nSå lad os kort skitsere hvilke fordele en sådan kompetenceudvikling kan tilføre skolen. Se her:\nFordelene ved at kompetenceudvikle dine lærere i målorienteret undervisning\nDe kommer til at kunne opstille tydelige, meningsfulde og energigivende mål for undervisningen, således at alle elever får muligheder for at lære så meget, som de kan\nDe kommer til at skabe mere motiverende undervisning, som dermed fastholder eleverne og øger deres motivation\nDe får inspiration og konkrete ideer til at skabe en målorienteret undervisning\nHvad siger andre om vores kompetenceudvikling?\nVi har tilsammen, kompetenceudviklet lærere på mere end 150 forskellige skoler – fordelt over hele Danmark.\nDerudover har vi siden 2008, som læringskonsulenter, været tilknyttet Undervisningsministeriet som eksterne specialister.\nHer kan du læse hvad et bredt udsnit af vores mange kunder siger om os – og vores kompetenceudvikling.\nSkal vi styrke dine læreres kompetence i målorienteret undervisning? Så se her:\nVil vide mere om, hvordan vi i fællesskab kan skræddersy et kompetenceudviklingsforløb for dine lærere?\nSå kontakt os for en nærmere (uforpligtende) dialog, omkring ’Målorienteret undervisning’ – for dine lærere.


Faculty of Humanities Curriculum for the Elective Studies in Danish as a Second Language The 2007 Curriculum - PDF\nDownload "Faculty of Humanities Curriculum for the Elective Studies in Danish as a Second Language The 2007 Curriculum"\n1 vskabelon Det Humanistiske Fakultets Uddannelser Studieordning for tilvalgsstudiet på BA-niveau i Dansk som andet- og fremmedsprog 2007-ordningen Under Uddannelsesbekendtgørelsen af 2004 Faculty of Humanities Curriculum for the Elective Studies in Danish as a Second Language The 2007 Curriculum Justeret 2008, 2012 og 2015 Revideret 2016 Studienævnet for Nordiske Studier og Sprogvidenskab Det Humanistiske Fakultet Københavns Universitet The Study Committee for Scandinavian Studies and Linguistics Faculty of Humanities University of Copenhagen\n2 Kapitel 1. Indledning 1.1 Uddannelsesdel, fag og år Tilvalgsstudiet på BA-niveau i Dansk som andet- og fremmedsprog, 2007-ordningen. 1.2 Tilhørsforhold Bachelortilvalget i dansk som andet- og fremmedsprog hører under studienævnet for Nordiske Studier og Sprogvidenskab ved Det Humanistiske Fakultet, Københavns Universitet. 1.3 Ikrafttræden og hjemmel Studieordningen træder i kraft d. 1. september 2007 i henhold til "Bekendtgørelse om bachelor- og kandidatuddannelser ved universiteterne" (nr. 338 af 6. maj 2004). Studerende, der indskrives på et tilvalg i Dansk som andet- og fremmedsprog pr. 1. september 2007 eller senere, skal studere efter denne ordning. 1.4 Varighed og struktur Tilvalgsstudiet i Dansk som andet- og fremmedsprog er normeret til 45 ECTS-point. Dele af tilvalgsstudiet i Dansk som andet- og fremmedsprog kan dog også bruges som enkeltstående tilvalg. 60 ECTS-point svarer til et års fuldtidsstudium. Tilvalgsstudiet er en del af en samlet 3-årig bacheloruddannelse, der er normeret til 180 ECTS-point hvoraf 135 ECTS-point er grundfag. Minimum 30 ECTS-point af tilvalget skal være uden for den studerendes eget grundfag. 1.5 Indskrivning En studerendes indskrivning på en uddannelse bevirker, at vedkommende er omfattet af de rettigheder og pligter, der gælder på den pågældende uddannelse. Det er den studerendes indskrivning, der giver ret til at gå til eksamen på uddannelsen. Den studerende er selv ansvarlig for at være indskrevet korrekt. Indskrivning til tilvalg følger Fakultetets retningslinjer. Det Humanistiske Fakultets bacheloruddannelser er tilrettelagt således, at den studerende har bestået 120 ECTS-point af bachelorgrundfaget, samt eventuel propædeutik, førend BA-tilvalget påbegyndes. Det er en forudsætning, at den studerende har bestået førsteårsprøven inden tilvalget påbegyndes. 2\n3 1.6 Faglig profil Formål og kompetenceprofil En studerende med tilvalg i Dansk som andet- og fremmedsprog kan overordnet analysere, karakterisere og vurdere dansk som andet- eller fremmedsprog talt eller skrevet af såvel voksne som unge analysere, karakterisere og problematisere forskellige typer tekster af relevans for dansk som andet- og fremmedsprog fx undervisningsmidler, styringsdokumenter, debatindlæg m.m. tilrettelægge forskning i emner i relation til dansk som andet- og fremmedsprog, som er såvel metodisk som teoretisk velfunderet anvende sin viden om dansk som andet- og fremmedsprog i egen tekst- og taleproduktion formidle sin faglige viden om området herunder i uddannelse og efteruddannelse af undervisere perspektivere dansk som andet- og fremmedsprog historisk og internationalt indgå i og bidrage til forskning i dansk som andet- og fremmedsprog sætte spørgsmål af relevans for dansk som andet- og fremmedsprog ind i en tværfaglig sammenhæng afhængig af den studerendes grundfag. En studerende med tilvalg i Dansk som andet- og fremmedsprog kan også formidle og argumentere nuanceret anvende informationssøgning og e-læringssystemer. En studerende med tilvalg i Dansk som andet- og fremmedsprog har ikke undervisningskompetence i dansk som andetsprog. For at opnå dette skal den studerende ud over de tre fagelementer i denne studieordning bestå faget Andetsprogspædagogik (15 ECTS) på kandidatuddannelsen Kompetencemål Tilvalg i Dansk som andet- og fremmedsprog har som mål at give den studerende analytisk, historisk, metodisk, teoretisk samt formidlingsmæssig kompetence i forhold til fagets tre kerneområder: Elevsprogsbeskrivelse, Sprogtilegnelse samt Kultur og sprog. Videnskabsteoretiske og metodiske overvejelser skal fremme refleksionen over det, der studeres, og hjælpe med at indsætte studiet af dansk som andet- og fremmedsprog i en humanistisk, videnskabelig og samfundsmæssig sammenhæng. Målene for tilvalgsfagene i Dansk som andet- og fremmedsprog opnås ved, at den studerende trænes i at: arbejde systematisk, selvstændigt og videnskabeligt analysere, karakterisere og vurdere forskellige typer tekster på dansk som andet- og fremmedsprog analysere og diskutere forskellige typer indlærersprog i relation til andetsprogsteoretiske overvejelser analysere, karakterisere og vurdere forskellige typer tekster af relevans for dansk som andet- og fremmedsprog, kulturforståelse og interkulturel kommunikation samt sætte det læste i relation til teoretiske og metodiske overvejelser argumentere med udgangspunkt i teoridannelser inden for faget. 3\n4 Kompetencerne indøves gennem arbejdet med fagets tre kerneområder, som er tilrettelagt med en stadig øget faglig progression i fagets teoretisk-analytiske og metodiske dimensioner. Tilvalgsfaget forbereder den studerende til i kombination med et overbygningskursus i Andetsprogspædagogik at opnå undervisningskompetence i dansk som andetsprog. 1.7 It-kompetence og læsning af tekster på fremmedsprog Den studerende skal kunne anvende almindelige it-værktøjer og læse både primær og sekundær litteratur på engelsk, svensk og norsk. 1.8 Normalsidebegrebet En normalside i forbindelse med tekstopgivelser og aflevering af hjemmeopgaver svarer til 2400 typeenheder inkl. mellemrum. Ved beregning af omfang af hjemmeopgaver indgår noter, men ikke forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste og bilag. Afvigelser fra det krævede omfang af såvel hjemmeopgaver som materiale (ved fri mundtlig prøve med materiale) fører til afvisning af opgaven eller materialet. Materialer, som indgår i opgaver Materiale, som ikke er produceret af eksaminanden: Citater: 1 side svarer til 1 normalside Lydoptagelser: 1 minut svarer til 1 normalside Videooptagelser: 1 minut svarer til 1 normalside Materiale, som er produceret af eksaminanden: Lydoptagelser: 1 minut svarer til 3 normalsider Videooptagelser: 1 minut svarer til 3 normalsider Ortografiske udskrifter af fx indlærersprog: 1 side svarer til 3 normalsider Fonetiske udskrifter af indlærersprog: 1 side svarer til 10 normalsider Powerpointpræsentationer: 1 side med tilhørende talenoter svarer til 1 normalside 1.9 Stave- og formuleringsevne Ved bedømmelsen af skriftlige hjemmeopgaver skal den studerendes stave- og formuleringsevne (som dokumenteret i den forelagte præstation) indgå i helhedsbedømmelsen af den pågældende præstation, idet det faglige indhold dog skal vægtes tungest Dispensation fra studieordningen Studienævnet kan dispensere fra de bestemmelser i studieordningen, der alene er fastsat af studienævnet, hvis der foreligger usædvanlige forhold Prøver Der afholdes syge- og omprøve i overensstemmelse med eksamensbekendtgørelsens regler. 4\n5 Studienævnet fastsætter nærmere regler for syge- og omprøver og kan beslutte, at syge- eller omprøven afholdes som en anden prøveform end den ordinære prøve Øvrige bemærkninger Studerende, der frit sammensætter deres tilvalg, skal selv drage omsorg for, at deres BA-uddannelse lever op til eksamensbekendtgørelsens krav om, at højst 1/3 af uddannelsen (15 ECTS-point af tilvalget) må være bedømt med bestået/ikke-bestået, og at mindst 1/3 (15 ECTS-point af tilvalget) skal være bedømt med ekstern censur Overgangsregler Efter den 31. august 2010 kan der ikke længere aflægges eksaminer på bacheloruddannelser under 1995-bekendtgørelsen, herunder tilvalg. 5\n6 Kapitel 2. Oversigt over og beskrivelse af uddannelsens fagelementer 2.1 Oversigt over uddannelsens fagelementer Tilvalgsstudiet i Dansk som andet- og fremmedsprog består af følgende fagelementer: Elevsprogsbeskrivelse (fagelementkode HDFB10011E) Learner Language Analysis Antal ECTS-point: 15. Prøveform: Bunden hjemmeopgave. Censurform: Ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. Andetsprogstilegnelse (fagelementkode HDFB10022E) Second Language Acquisition Antal ECTS-point: 15. Prøveform: Fri mundtlig prøve med materiale Censurform: Ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. Kultur og sprog (fagelementkode HDFB10032E) Culture and Language Antal ECTS-point: 15. Prøveform: Fri hjemmeopgave Censurform: Ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. 2.2 Rækkefølge af afviklingen af fagelementer Der er ingen formelle forudsætningskrav for rækkefølgen af fagelementerne. Det anbefales dog, at kurset i Elevsprogsbeskrivelse gennemføres før eller samtidig med deltagelse i kurserne Andetsprogstilegnelse og Kultur og sprog. 2.3 Indhold og uddybende karakteristik af uddannelsens fagelementer Elevsprogsbeskrivelse (fagelementkode HDFB10011E) 15 ECTS-point Learner Language Analysis Kompetencemål: Efter gennemførelse af kurset har eksaminanden: færdigheder i at anvende relvante sprogvidenskabelige redskaber til at beskrive, karakterisere og vurdere dansk som andet- og fremmedsprog talt eller skrevet af såvel voksne som unge tosprogede eller indlærere. solide kundskaber dels om det danske sprogsystem gennem inddragelse af sprogtypologiske vinkler, dels om dansk sprogbrug i kommunikationsteoretisk belysning færdighed i selvstændigt og systematisk at vurdere konkrete eksempler på dansk talt eller skrevet som andetsprog 6\n7 fagligt grundlag for at anvende grundlæggende lingvistiske, tekstlingvistiske og kommunikationsteoretiske begreber fået forudsætninger for at opnå fagligt udbytte af fagene Andetsprogstilegnelse og Kultur og sprog. Indholdsbeskrivelse: I undervisningen arbejdes der med analyser af eksempler på konkret brug af dansk som andet- og fremmedsprog i skrift og tale. Analyser, karakteristikker og vurderinger foretages på baggrund af en grundig indføring i tekster om dansk sprogbrug, lingvistik, sprogtypologi, tekstlingvistik og kommunikationsteori. Undervisnings- og arbejdsformer: Undervisnings- og arbejdsformerne vil være holdundervisning med aktiv inddragelse af de studerende. Undervisningen omfatter desuden gruppearbejde samt et mindre antal hjemmeopgaver i løbet af semesteret. Faglige mål: Eksaminanden skal kunne: analysere, forklare og vurdere sproglige træk i dansk som andet- og fremmedsprog i tale og skrift. Pensum: Der opgives normalsider, som skal dække såvel flere sproglige niveauer (morfologi, syntaks, leksikon, udtale, tekstlingvistik og pragmatik) som almen sprogtypologi og normspørgsmål. Prøveform: Bunden hjemmeopgave. Syge-/omprøve: Samme som netop ovenfor. Censur: Prøven er med ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. Omfang: normalsider. Der gives 7 dage til besvarelsen. Hjælpemidler: Eksaminanden kan medbringe alle hjælpemidler til prøven. Gruppeprøvebestemmelser: Prøven kan kun aflægges som individuel prøve. Andetsprogstilegnelse (fagelementkode HDFB10022E) 15 ECTS-point Second Language Acquisition Kompetencemål: Efter gennemførelse af kurset har eksaminanden: indsigt i centrale teoretiske tilgange til forskning i dansk som andet- og fremmedsprog indsigt i og forståelse for fagets videnskabsteoretiske historie samt dets sammenhæng med tilgrænsende fagområder fagligt grundlag for selvstændigt og systematisk at kunne vurdere og diskutere tilegnelsesteori og -modeller på kvalificeret akademisk niveau indsigt i empirisk metode grundlag for at vurdere tilegnelsesteoriers anvendelighed, rækkevidde og relevans i forhold til konkrete eksempler på forskellige aspekter (morfologi, syntaks, leksikon, udtale, pragmatik) af dansk talt eller skrevet som andet- og fremmedsprog 7\n8 oparbejdet evne til at analysere sprogsyn, indlærersyn og tilegnelsessyn i faglige tekster og pædagogisk materiale grundlag for at reflektere over tilegnelsesteoriers og -modellers pædagogiske implikationer. Indholdsbeskrivelse: Kurset omfatter indføring i: intersprogsbegrebet den anvendte sprogvidenskabs tværfaglige referencerammer herunder kognitionsvidenskabelige, psykolingvistiske og sociolingvistiske teoridannelser forskellige sprogteorier og sprogsyn i forhold til sprogtilegnelsesmodeller tilegnelse af andet- og fremmedsprog i forhold til førstesprogstilegnelse (modersmålstilegnelse) forholdet mellem første- og andetsprog kommunikation mellem modersmålstalende og andet- og fremmedsprogstalende sociokulturelle og sociolingvistiske aspekter af sprogtilegnelsen. Undervisnings- og arbejdsformer: Undervisnings- og arbejdsformerne vil være holdundervisning med aktiv inddragelse af de studerende. Undervisningen omfatter desuden gruppearbejde samt analyse af konkrete eksempler på dansk talt og skrevet som andet- og fremmedsprog i relation til teoretiske overvejelser. Desuden kan der efter behov stilles et mindre antal skriftlige opgaver i løbet af semesteret. Endelig forventes det, at de studerende selv aktivt opsøger og indsamler eksempler på dansk som andet- og fremmedsprog til brug for kurset og egne projekter i relation til faget. Faglige mål: Eksaminanden skal kunne: redegøre for centrale teorier om andet- og fremmedsprogstilegnelse; analysere konkrete eksempler på brug af dansk talt eller skrevet som andet- og fremmedsprog eller et konkret undervisningsmateriale med udgangspunkt i en teoretisk problemstilling. Pensum: Der opgives normalsider, som skal afspejle områdets bredde. Prøveform: Fri mundtlig prøve med materiale. Eksaminationen indledes med eksaminandens fremlæggelse af det udvalgte problemfelt med udgangspunkt i synopsen. Fremlæggelsen, der har en maksimal varighed på 10 minutter, efterfølges af en dialog mellem eksaminator og eksaminand. Synopsen, og herunder eksaminandens brug af synopsen under eksaminationen, indgår i den samlede bedømmelse. Syge-/omprøve: Samme som netop ovenfor. Censur: Prøven er med ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. Materialet indgår i bedømmelsen med 1/3. Omfang: Den mundtlige eksamination varer 30 minutter inklusive votering. Materialet består af en synopsis, der har et omfang på 1-6 normalsider, jf. Særlige bestemmelser. Hjælpemidler: Materiale, det opgivne pensum samt pc (internetforbindelse er ikke tilladt). 8\n9 Gruppeprøvebestemmelser: Prøven kan kun aflægges som individuel prøve. Særlige bestemmelser: En synopsis består af tre dele: (1) en problemformulering på ½-1 normalside, (2) en citatsamling på maksimalt 4 normalsider og (3) en kort disposition for den mundtlige fremstilling på maksimalt 1 normalside. Hertil kan føjes (4) et bilagsmateriale, hvori de tekster m.m., der analyseres til eksamen, er samlet. Bilagsmaterialets art og omfang aftales med eksaminator inden afleveringen I øvrigt henvises til studienævnets generelle bestemmelser for synopsis, der fremgår af kunet.dk under Eksamen > Prøveformer. Materialet afleveres før eksamen jf. instituttets procedure for dette. Proceduren fremgår af kunet.dk under Eksamen. Kultur og sprog (fagelementkode HDFB10032E) 15 ECTS-point Culture and Language Kompetencemål: Efter gennemførelse af kurset har den studerende: indblik i den historiske og forskningsmæssige udvikling inden for kulturteori færdigheder i at anvende relevante begreber og paradigmer til beskrivelse af forhold mellem sprog, kultur og identitet redskaber til selvstændigt og systematisk at analysere relationer mellem sproglige flertal og mindretal såvel på samfundsplan som i undervisningssituationer redskaber til selvstændigt og systematisk at analysere interkulturel kommunikation og interkulturel kompetence overblik over forestillinger om det nationale (herunder forestillinger om danskhed) i historisk såvel som aktuelt perspektiv. Indholdsbeskrivelse: Kurset omfatter indføring i: generelle og centrale tekster om kulturteori, sprog og identitet kulturteoriernes tværfaglige referencerammer herunder sociologi, psykologi, sociolingvistik, tekstlingvistik m.m. forskellige kulturteoriers syn på centrale begreber som identitet, etnicitet, nationalitet m.m. anvendelse af tekstlingvistiske færdigheder til analyse af konkrete tekster af relevans for fagområdet (fx pædagogisk materiale, styringsdokumenter, debatindlæg, artikler og medieindslag). Undervisnings- og arbejdsformer: Undervisnings- og arbejdsformerne vil typisk være holdundervisning med aktiv inddragelse af de studerende. Det forventes, at de studerende aktivt deltager i opsøgningen af aktuelle tekster, som kan indgå i holdets analyse- og opgavearbejde. Undervisningen omfatter desuden gruppearbejde samt et mindre antal skriftlige opgaver i løbet af semesteret. Faglige mål: Eksaminanden skal kunne: redegøre for centrale teorier om kultur og kommunikation samt om relationer mellem sprog, identitet, kultur og undervisning analysere konkrete eksempler på tekster, som relaterer til fagområdet såsom styringsdokumenter, debatindlæg, interviews, artikler, pædagogisk materiale, herunder diagnosticeringsredskaber (tests mv.) med udgangspunkt i en teoretisk problemstilling. 9\n10 Pensum: Der opgives normalsider, som skal afspejle områdets bredde. Prøveform: Fri hjemmeopgave Emne og problemformulering fastsættes af eksaminand og eksaminator i fællesskab. I hjemmeopgaven indgår en redegørelse for valg af stof og metode. Syge-/omprøve: Fri hjemmeopgave og studierapport. Censur: Prøven er med ekstern censur. Bedømmelsesform: Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen. Omfang: normalsider. Omfang ved syge-/omprøve: normalsider. Studierapport: 5-8 normalsider. Studierapporten skal dokumentere, at den studerende har arbejdet med at tilegne sig de kompetencemål, der gælder for det modul, fagelementet indgår i. Studierapporten indgår i bedømmelsen med ca. 1/3. De to besvarelser afleveres samlet. Gruppeprøvebestemmelser: Prøven kan aflægges individuelt eller som gruppeprøve (maks. 3 studerende) med individuel bedømmelse. Omfang ved 2 eksaminander: normalsider, ved 3 eksaminander: normalsider. Hvis flere studerende skriver sammen, skal hver enkelt deltagers bidrag være en afrundet helhed, der er identificeret og kan bedømmes for sig. Deltagernes fællesbidrag må ikke overstige 50 %. Syge-/omprøven kan kun aflægges individuelt. Godkendelse. Godkendt af studienævnet for Nordiske Studier og Sprogvidenskab, København d. 5. september 2007 Godkendt af dekanen ved Det Humanistiske Fakultet d. 11. oktober Justeret og godkendt af studienævnet for Nordiske Studier og Sprogvidenskab, København d. 23. april Justeret og godkendt af dekanen ved Det Humanistiske Fakultet d. 27. maj Justeret og godkendt af studienævnet for Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab den 15. august Justeret udgave godkendt af dekanen for Det Humanistiske Fakultet den 4. oktober Studieordningen er justeret af Det Humanistiske Fakultet den 2. juli Revideret og godkendt af studienævnet for Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab den 1. juli\n11 Revideret udgave godkendt af dekanen for Det Humanistiske Fakultet den 11. april Ulf Hedetoft Dekan 11


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Sport - AGF henter dansk bomber hjem fra Norge\nPatrick Mortensen vender tilbage til Danmark efter tre og et halvt år i Norge. (Arkivfoto)\nAGF henter dansk bomber hjem fra Norge\nPatrick Mortensen har scoret 47 mål i 121 kampe for Sarpsborg. Nu skifter han til AGF.\n11. januar 2019 kl. 17:49\nPatrick Mortensen har gjort livet svært for mange forsvarsspillere i den bedste norske fodboldrække.\nNu skal han forsøge at gøre det i Superligaen. AGF har nemlig købt den danske angriber i norske Sarpsborg og givet ham en kontrakt, der løber frem til 2023.\nDet skriver AGF på sin hjemmeside.\n- Det er fantastisk, og jeg glæder mig helt vildt til at komme i gang og møde mine nye holdkammerater.\n- Jeg kunne ikke tænke mig et bedre sted at tilbringe mine kommende år end her. Det er en stor klub med en fantastisk opbakning, og jeg har en rigtig fed følelse i dag, siger Patrick Mortensen på AGF's hjemmeside.\nAngriberen skiftede til Sarpsborg fra Lyngby i sommeren 2015. Siden da er det blevet til 47 mål i 121 kampe. I efteråret lavede danskeren 7 mål i 14 Europa League-kampe.\n- Efter et stærkt ønske om at flytte hjem til Danmark og med kun et år tilbage af sin kontrakt med Sarpsborg, var det vanskeligt for os at holde på Patrick, siger sportschef i Sarpsborg Thomas Berntsen på klubbens hjemmeside.\n- Han har været vigtig for os. Det er en spiller, vi var blevet meget glad for, men vi må også respektere spillerens ønske i denne sag.\nMortensen var også farlig foran mål i sin tid i Lyngby. Her blev det til 50 mål i 82 kampe i både Superligaen og 1. division.\nTidligere fredag solgte AGF anfører Pierre Kanstrup til tyrkiske Erzurumspor.\nMichael Christensen kan kalde sig verdensmester i langdistanceløb efter en tiendeplads i Le Mans.


Amfetamin / Speed | Netstof.dk\nVarierer meget, som regel 3-5 timer\nDet har været brugt som lægemiddel siden 1927. Dengang benyttede man det til behandling af astma og forkølelse. Under Anden Verdenskrig gav man soldaterne amfetamin for at gøre dem mere udholdende og koncentrerede i kampsituationer. Lave doser af et amfetaminlignende stof benyttes stadig i behandlingen af hyperaktivitet (ADHD/DAMP) hos børn og voksne og ved søvnsygdommen narkolepsi.\nAmfetamin kan indtages som tabletter eller kapsler. Ved hyppig brug af stoffet indtages det også ved brug af injektionssprøjte eller ved snifning.\nDer findes forskellige slags amfetamin. Blandt andet methylamfetamin eller methamfetamin, der er et meget kraftigt stof.\nWeekend-misbrug er udbredt ved amfetamin: Amfetaminen tages for eksempel over en lang weekend fra torsdag til søndag. Derefter bruger man ofte de næste dage, for eksempel mandag, tirsdag og onsdag, på at komme sig over den efterfølgende nedtur.\nAmfetamin øger aktiviteten i hjernen. Det kan få brugeren til at føle sig mere vågen og energisk. Det betyder, at man kan opnå et energiniveau, der gør én i stand til at gøre ting i timevis. Eksempelvis danse eller “være på” i et selskab.\nVirkningen kommer hurtigt og kan vare i nogle timer. Sniffer man stoffet, indtræder virkningen efter få minutter. Hvis man spiser amfetamin, er virkningen langsommere. Virkningen kommer mellem 20 minutter og tre timer, efter man har spist stoffet. Det kan derfor være svært at regne ud, hvornår man når den fulde virkning.\nRusen varer kortest tid, når stoffet sniffes, og længst, når det spises.\nAmfetamin kan gøre, at man føler sig mere idérig og får større selvtillid, mens man er påvirket. Man kan blive mere snakkesalig og mere social, men ofte også mere ophidset, aggressiv eller fjendtlig. Desuden kan man have svært ved at styre sine bevægelser. Blodtryk, puls og kropstemperatur øges, og man vil ofte svede mere, end man plejer. Man kan spænde i kæben og skærer måske tænder. Eller gentager de samme bevægelser igen og igen.\nEfter rusen kommer en nedtur, hvor brugeren kan føle sig træt, trist og nogle gange paranoid.\nHvis man tager amfetamin ofte, skal der efterhånden mere og mere af stoffet til, for at få den samme virkning (man udvikler tolerans).\nAmfetamin kan gøre én afhængig. Man fortsætter måske med at tage amfetamin, selvom man godt ved, at det påvirker ens liv på en dårlig måde. Det kan være, man begynder at tage amfetamin i både weekenden og på hverdage. Nedturene bliver typisk værre, og man kan få lyst til at tage amfetamin for at holde nedturene på afstand. Nedturene efter en rus kan vare i flere dage, hvor man føler sig sløv, uoplagt og nogle gange deprimeret.\nDet frarådes generelt at drikke alkohol, når man tager amfetamin. Det skyldes, at man kan drikke meget mere under påvirkning af amfetamin. Det kan føre til en akut forgifning med alkohol, efterhånden som amfetaminens virkning aftager.


Bowie: The Man Who Changed the World | Flixfilm\nForside » Nye film og serier » Bowie: The Man Who Changed the World\nInstruktør: Sonia Anderson\nSkuespillere: David Bowie, Angie Bowie, Breege Collins, Mary Finnigan\nBeskrivelse: Få et kig bag om David Bowies utrolige indflydelse på musik, kunst og kultur igennem interviews med nogle af de mennesker, der kendte ham bedst.\nSe Bowie: The Man Who Changed the World på Netflix\nBowie: The Man Who Changed the World havde premiere på Netflix Danmark den 15. maj, 2017 og kan findes på streamingtjenesten med danske undertekster.\nFortæl os hvad du synes om Bowie: The Man Who Changed the World ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nSe en trailer til Bowie: The Man Who Changed the World herunder:\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger og trailer til Bowie: The Man Who Changed the World er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at Bowie: The Man Who Changed the World stadig kan afspilles på Netflix Danmark.\nNye film og serier på Netflix i august


Varenummer (SKU): 3589 Kategori: Nyheder Tag: The Wet Brush\nREF. Leave-in Treatment, 125 ml er stadig en af de mest eftertragtede varer her i webshoppen i vores varekategori Beskadiget hår. Det er ren luksus at få de lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber REF. Leave-in Treatment, 125 ml. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber REF. Leave-in Treatment, 125 ml hos onlineshoppen HairOutlet, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer finder du noget for alle, og der er det oplagte valg REF. Leave-in Treatment, 125 ml. Når du handler online sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nHandler du varer i en dansk webbutik, får du nogle bedre betingelser, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det at sammenlligne priser bliver en leg, på tværs af forskellige webshops. Og du kan faktisk sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. En anden ting du også slipper for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så vælg det, der passer bedst til dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik - det er slut nu, når du handler online køen er der slet ikke, når du handler online, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.