Le Lac Bleu | Villatent | Luksuscamping i smukke Frankrig\nCamping Le Lac Bleu | Frankrig\nLille campingplads i de franske alper ved Lac Bleu-søen\nCamping Le Lac Bleu er en lille campingplads, der ligger ved den samme navn Lac Bleu-søen. Du er her i Drôme, en af de smukkeste regioner i de franske alper. Udsigten over det bølgende landskab og den imponerende bjergkæde af Vercors er smuk! Drôme med sine 4.000 kilometer vandrestier og vandreruter er velegnet til at udforske til fods. Tæt på Le Lac Bleu finder du den middelalderlige landsby Chatillon-en-Diois.\nLe Lac Bleu er en lille campingplads med en perfekt beliggenhed ved svømmesøen. Ved indgangen til campingpladsen finder du receptionen, som også har en lille butik med basale fornødenheder. Der er gratis trådløs internetadgang i receptionen (ikke ved teltene), og du kan også leje cykler og kanoer her. Campingpladsen har en dejlig restaurant med en smuk terrasse, hvor du kan spise eller drikke noget med udsigt over søen. Børn kan hygge sig på legepladsen eller nyde volleyball, bordtennis eller jeu de boules.\nKan du lide spænding og sensation? Derefter kan du klatre, kanosejlads eller kajaksejlads i området. Er du en cyklist? Så sørg for at medbringe din cykel! Campingpladsen ligger i et bjergrigt område, der får din cyklist til at slå hjertet hurtigere.\nVillatents ved Le Lac Bleu\nPå Camping Le Lac Bleu er der to Villatent Nomad (nummer 118 og 132 på kortet), der passer til seks personer. Søen ligger inden for gåafstand, så du behøver ikke at gå langt for at få en forfriskende dukkert. Teltenes placering er angivet på kortet.\nCampingpladsen har en overdækket og opvarmet swimmingpool. Når vejret er godt, åbnes taget! Svømmeshorts er ikke tilladt i poolen, så tag en stram badedragt til mænd. For mere svømningssjov kan du tage en dukkert i søen. Le Lac Bleu skylder sit navn det klare blå vand.\nI højsæsonen er der engelsktalende underholdning på campingpladsen. Der er en børneklub især for børn mellem 5 og 10 år. Animationsteamet tilbyder aktiviteter som håndværk, påklædning, shows og meget mere! Ud over børneklubben arrangeres forskellige konkurrencer og aktiviteter for store og små.\nVillatents på Le Lac Bleu(1)\n2. april til 22. september 2021\n15. april til 26. september 2021\n3. juli til 31. august 2021\n300 € skal betales i receptionen\n€ 0,65 p.p.p.n.\n€ 0,20 miljøbeskatning p.p.p.n.\nBook en Villatent hos Le Lac Bleu


Mænd skjuler deres selvmordstanker - Kristeligt Dagblad\nMænd skjuler deres selvmordstanker\nHvert år er der to til tre gange så mange mænd som kvinder, der tager deres eget liv. Foto: colourbox.com\n11. februar 2012, kl. 2:00\nNy bog sætter fokus på, at langt flere mænd end kvinder bliver overset, når det drejer sig om at få hjælp til psykiske problemer og selvmordstanker\nDa Chris første gang prøvede at tage sit eget liv, tog han bilen og kørte ned ad en stille skovvej. Han ville kulilteforgifte sig selv. Forinden havde han smidt et brev af til politiet om, hvor de kunne finde ham. I bilen ville han sætte en cd på, og det blev hans redning. Fejlagtigt var det nemlig en af børnenes cder, der strømmede ud af højttalerne. At blive mindet om sine børn fik Chris til at skifte retning.\nLÆS OGSÅ: Psykiatriske patienters høje dødelighed skal mindskes\n"Der var et eller andet i den situation, som appellerede til min humor, så jeg stoppede forsøget og besluttede mig for, at jeg ville forsøge med livet igen."\nSådan fortæller Chris i bogen "På kanten af livet mænd, kriser og selvmordstanker", der i dag udkommer på forlaget Siesta.\nChris er en blandt 13 mænd, som i bogen involverer læserne i de alvorlige kriser, depressioner og selvmordstanker, der har ramt dem, men som de af forskellige årsager har haft svært ved at få hjælp til.\nSåledes lød det samlede selvmordstal i Danmark i 2009 på 622 tilfælde. 477 mænd begik selvmord mod 145 kvinder. Og hvert år er der to til tre gange så mange mænd som kvinder, der tager deres eget liv.\nDet er alt for mange, mener psykolog Bente Hjorth Madsen og sundhedsantropolog og journalist Inger Anneberg, der sammen har skrevet bogen.\nDe håber, at de interviewede mænd kan fungere som rollemodeller for andre mænd i krise og få de kriseramte mænd til på et tidligere tidspunkt at søge den nødvendige hjælp. Som oftest er det mænd med både familier og venner, der pludselig ikke længere kan overskue livet og måske synes, at det er for skamfuldt at spørge om hjælp.\n"Vi skal blive bedre til at få øje på de mænd, der går med tanker om at 'stemple ud'. Og de skal blive bedre til at lade andre få indblik i deres tanker," siger forfatterne.\nI historien om Chris udmøntede hans selvmordsforsøg sig i, at han i løbet af få dage gennem psykiatrisk skadestue blev henvist til Center for Selvmordsforebyggelse.\n"Det husker jeg som virkelig vigtigt, at der ikke var ventetid. Jeg tror, det er det samme som ved alkoholbehandling. Hvis folk er på selvmordets rand, så skal der næsten ikke nogen ventetid til, før det går galt. Man er jo halv- eller helpsykotisk, og så nytter det ikke noget at komme på venteliste."


• Køb Spidsmuffe – Danmarks største udvalg online\nEn række internet foretagender udlover nu til dags et hav af forskellige billige fragtmuligheder til spidsmuffe. En af dem der er mest anvendt er for nærværende at få leveret til en pakkeshop, som giver dig fleksibiliteten til at hente de bestilte varer når du har tid. Muligheden er jo særligt problemfri, samt endda endda den billigste fragtmetode.\nDu bør lige så vel prøve at få varerne leveret hjem til dig privat eller ud til din arbejdsplads. Denne bliver oftest et hak mere pebret, men endda ret let gængelig for spidsmuffe online. Den billigste fragtform kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, hvilket betinges af at du opholder dig nær internet firmaets byggemarked, eksempelvis Harald Nyborg, Bauhaus, Jem og Fix eller Silvan.\nAntal dages levering på spidsmuffe er naturligvis virkelig afgørende ifald man mangler varen om få sekunder, og i det øjemed er det rigtig vigtigt at du tjekker det forventede leveringstidspunkt for spidsmuffe. En lang række online forhandlere – for eksempel Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg – tilbyder billig levering på næstkommende hverdag på en hel del varer online, som dog antager at du når at bestille forud for et konkret klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få varerne hen til fragtfirmaet inden pakkemedarbejderne har fri.\nIndtil flere e-firmaer byder på gratis levering på spidsmuffe online, men typisk kun når der shoppes for et bestemt beløb. Ellers kunne du beslutte sig for den mest letkøbte type af levering, som oftest vil være at få kørt bestillingen til et udleveringssted.\nDe største netshops frembyder klik-og-hent hvor man bestiller billig spidsmuffe online og selv henter i byggecenteret. Fx Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4, Jem og Fix, Stark, Bygma og Silvan. De giver blandt andet afhentning af spidsmuffe i disse områder:\nVarde, Korsør, Horsens, Aalborg, Aabenraa, Nyborg, Vordingborg, Herlev, Åbyhøj, Gentofte, Fredericia, Helsingør, Kokkedal, Lystrup, Viborg, Ishøj, Silkeborg, Vallensbæk, Jyllinge, Taastrup, Rødovre, Dragør, Albertslund, København, Svendborg, Næstved, Hobro, Frederiksberg, Brøndby, Nørresundby, Frederiksværk, Rudersdal, Ølstykke, Stenløse, Nærum, Skanderborg, Haderslev, Glostrup, Rønne, Solrød Strand, Sønderborg, Hørsholm, Charlottenlund, Holstebro, Ballerup, Nykøbing Falster, Farum, Vanløse, Køge, Nakskov, Valby, Kolding, Frederikssund, Randers, Lillerød, Hvidovre, Skive, Frederikshavn, Risskov, Hedehusene, Hjørring, Hillerød, Tårnby, Brønderslev, Værløse, Herning, Grenaa, Odense, Virum, Kalundborg, Aarhus, Gladsaxe, Slagelse, Hedensted, Højbjerg, Vejle, Struer, Tilst, Holbæk, Brønshøj, Birkerød, Søborg, Roskilde, Esbjerg, Ringsted, Thisted, Ikast, Greve, Allerød, Lyngby, Brabrand, Odder, Haslev, og Middelfart, .\nAfhentning for spidsmuffe er tilgængeligt i alle dele af landet: Sjælland (Vestsjælland, Hovedstaden, Bornholm, Amager, Lolland, Østsjælland, Midtsjælland, Sydsjælland, Nordsjælland, Falster), Jylland (Nordjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Østjylland, Vestjylland, Sydjylland, Midtjylland) og Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Østfyn, Nordfyn).\nNår der ses på statistikkerne fremstår det markant, at netshoppere tit søger blandt andet spidsmuffe priser og spidsmuffe tilbud. Foruden dette ser man tit online shoppere efterspørge for eksempel køb spidsmuffe, spidsmuffe online og billig spidsmuffe, plus de kendte byggemarkeder som Davidsen, Bauhaus, Silvan, Bygma, 10-4, Harald Nyborg, Jem og Fix, XL-Byg og Stark.\nDet har vist sig at være virkelig simpelt for forbrugerne at sammenligne priser på billige spidsmuffe online i blandt forskellige internet firmaer i Danmark, og til tak har massevis af webbutikker fundet det uundgåeligt at stampe udsalgspriserne på spidsmuffe voldsomt, og endda love gratis levering.\nMen det kan ikke desto mindre blive gavnligt at efterprøve nogle internet forhandlere efter tilbud på spidsmuffe online forinden du placerer ordren, så man er tryg ved at indhente den mest attraktive pris. Kig ikke kun på de udbredte byggecentre som 10-4, Harald Nyborg, Davidsen, XL-Byg, Silvan, Stark, Jem og Fix og Bygma.\nMan må imidlertid huske på, at såfremt en internet butik udlover billige spidsmuffe online på tilbud til en pris der kan virke helt fantastisk fremragende, er det tit være en indikator for en fup online butik. Kortkøb er i hvert fald omfattet af et reglement, der begunstiger kunden overfor bedrageriske online varehuse.\nGenerelt foreslår vi bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du benytte en løsning fra f.eks. ViaBill, ifald du har til hensigt at dække omkostningerne til spidsmuffe i flere bidder. Det tilbydes ofte hos specialiserede netshops, men ikke de gængse byggemarkeder som eksempelvis Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Bygma, XL-Byg, 10-4, Silvan og Bauhaus.\nNår vi kigger i tallene bliver det markant, at mennesker tit efterspørger eksempelvis spidsmuffe priser og billig spidsmuffe. Foruden dette ser man typisk mennesker kigge efter bl.a. spidsmuffe online, køb spidsmuffe og spidsmuffe tilbud.\nTrustpilot resulterer i temmelig fantastiske genveje til at bese flere aktuelle køberes omtaler og på grund af dette er det klogt, at du beser online webshoppens omtaler før du shopper billige spidsmuffe online.\nFacebook byder på ydermere immervæk habile løsninger til at få et kig ind i internet forhandlerens troværdighed. Herinde ses en del forretninger på nettet hvor du kan frembringe en bedømmelse af virksomhedens service, som tillige bør anvendes til at få et indtryk af hvor tilfredse kunderne er.\nFør nogen køber billige spidsmuffe online på en e-butik kan man på en vis måde gøre sig bekendt med indholdet af e-shoppens betingelser, men det er gerne ikke særlig sjovt, i særdeleshed hos de velkendte byggecentre som 10-4, Bygma, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, Stark, Davidsen og XL-Byg.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at bemærke om internet virksomheden er verificeret af e-mærket, grundet at det almindeligvis er en tilkendegivelse af at internet forhandleren forstår gældende dansk lovgivning, udover at forretningen lejlighedsvis revurderes af fagfolk som kender de gældende regulativer.\nDerudover tilbydes du genvej til hjælpende service, såfremt du bliver udsat for udfordringer som følge af din ordre på spidsmuffe. For øvrigt kan det anbefales at kunden er vaks omkring de mest betydningsfulde retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med købet af spidsmuffe online, f.eks. den ombytningspolitik shoppen har.\nI den relation er det virkelig afgørende, at man stadigvæk gemmer ens kvitteringsmail, så man når som helst kan påvise sit køb af spidsmuffe, uagtet om man har handlet hos Silvan, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, 10-4, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg eller Stark.


Puljen skulle i første omgang hjælpe boligorganisationerne med at indhente målrettet rådgivning om styrket klimamæssig bæredygtighed i konkrete projekter i almene boligafdelinger, der skal renoveres i de kommende år. Dernæst skulle puljen også hjælpe med realiseringsstøtte til nogle af renoveringsprojekterne, hvor de justerede projekter ellers havde svært ved at blive realiseret eller havde særlig stor eksempelværdi for den almene sektor.\nPuljen til at styrke den klimamæssige bæredygtighed i almene boligorganisationers renoveringsprojekter var en del af Sammen om bæredygtigt byggeri-indsatsen, som vi lancerede i forbindelse med COVID-19-krisen.\nPuljen understøttede den klimamæssige bæredygtighed i almene boligorganisationers renoveringsprojekter, og havde til formål at fremme den grønne omstilling i byggeriet. Vi ønskede at give almene boligorganisationer mulighed for at sætte udvalgte renoveringsprojekter under lup med henblik på at se, om projekterne kunne gennemføres endnu mere bæredygtigt end hidtil planlagt.\nBæredygtighed skal i denne sammenhæng forstås klimamæssigt, dvs. der var fokus på reduktion af drivhusgasser gennem energiløsninger, materialevalg, genanvendelse af byggematerialer mv. Målet om en lavere drivhusgasudledning gælder for hele byggeriets levetid, hvorfor der både kan ledes efter reduktioner i bygge- og driftsfasen.\nPuljen til afprøvning af den frivillige bæredygtighedsklasse er en del af Realdanias samlede COVID-19-indsats på 175 mio. kr., der udover hjælp til projekter, som er udfordret af coronakrisen, også har fokus på en bæredygtig udvikling i byggeriet i kølvandet på coronakrisen.\nHvilke typer projekter kunne få støtte?\nRenoveringsprojekter der var finansieret og i byggepipeline var igangsætning i 2020 eller 2021. Projekterne skulle være i en fase, så entrepriseudbuddet forventes gennemført senest i 2021.\nRenoveringsprojektet skulle enten være støttet af Landsbyggefonden eller være ustøttet, eller både have støttede og ustøttede dele.\nRenoveringsprojektet skulle have et omfang svarende til et entrepriseudbud på mindst 25 mio. kr.\nRenoveringsprojektet skulle være på et stadie, hvor det stadigvæk praktisk er muligt at styrke den klimamæssige bæredygtighed i projektet, og hvor en målrettet bæredygtighedsanalyse, kunne indpasses tidsplanen uden unødig forsinkelse.


Home › Vision for Roklubben Skjold\nRoklubben Skjold er en roklub med fokus på bredden og plads til alle med lyst og fysik til roning. Vi vil være Østerbros foretrukne roklub, der er aktiv året rundt.\nEn klub, der tilbyder kvalificeret træning – fra lettere motionsroning til temporoning med høj intensitet – i robåd og kajak.\nEt fællesskab, der tør kaste sig ud i noget nyt.\nEn klub med klare strategier for at tiltrække og fastholde nye medlemmer.\nEn klub der bygger på medlemmernes lyst til at være med til at forme klubben.\nEn klub, der tilbyder tidssvarende faciliteter, et bredt udvalg af bådtyper samt et sommerhus i Nivå, der benyttes hele året.\nEn klub med mange sociale arrangementer, herunder stævner, langture i naturskønne omgivelser samt fællesspisning og festlige traditioner.\nEn klub, der kan rumme hele familien med træning fra 12-99 år på alle niveauer til vands og på land.\nEn klub, der har en åben dialog, klar kommunikation og lettilgængelig information i og uden for klubben.\nKlubben bygger på medlemmernes deltagelse i både sport og drift.


Uddannelsesplan Lemtorpskolen - PDF Gratis download\nDownload "Uddannelsesplan Lemtorpskolen"\n1 Uddannelsesplan Lemtorpskolen kvalitetskrav til de konkrete praktikniveauer. Praktikskolens grundoplysninger: Navn: Lemtorpskolen Adresse : Nissumvej 10, 7620 Lemvig Telefon, mail webadresse: Tlf Hjemmeside: Mail: Praktikskolens kultur særkende som uddannelsessted På Lemtorpskolen kan man afvikle praktik på praktikniveau 1, praktikniveau 2 praktikniveau 3. Lemtorpskolen er en to-sporet byskole i med ca. 390 elever i kl., i alt 19 klasser. Skolen har ca. 50 ansatte. Vi er placeret i den østlige del af Lemvig. Vi har tilknyttet en SFO med ca. 100 børn tilmeldt. Medarbejderne på skolen er engagerede, omstillingsparate fleksible. Lemtorpskolen bygger på udvikling, oplevelser, ansvarlighed. Vi arbejder på at skabe de bedste forudsætninger for at udvikle faglig personlig kompetence for alle på skolen. At skolen er præget af oplevelsesrige aktiviteter i alle fag. At børn voksne tager et medansvar for samspillet mellem sig selv andre. Læringscentret består af bibliotekarer, IT læsevejledere. Læringscentret står for samlingerne for såvel bøger som it- baserede undervisningsmidler. Læringscentret er skolens nerve i forhold til sparring udvikling af undervisningen. Skolens vægter det faglige meget højt. Alle elever skal udfordres på deres eget niveau. Alle klasselokaler er pr. 1. november 2015 udstyret med Interaktive SmartBoards. 1\n2 Praktikkens organisering Ansvar for praktikken Skolelederen har det helt overordnede ansvar for praktikken på skolen. På Lemtorpskolen er den praktikansvarlige afdelingsleder Jakob Jalk. Han varetager samarbejdet med læreruddannelsen har det koordinerende ansvar for planlægningen af de studerendes praktik efterfølgende ophold på praktikskolen. Praktikansvarlig på Lemtorpskolen: Jakob Jalk Tlf Mail: Skolen sikrer, at praktiklærerne har linjefagsuddannelse (eller tilsvarende) i de undervisningsfag, som de studerende har praktik i. Samarbejde med de studerende Senest en måned før praktikkens start mødes de studerende med de udvalgte praktiklærere den praktikansvarlige, hvor rammer praktikskema for praktikforløbet aftales gensidige krav forventninger til praktikforløbet afklares. Senest 14 dage før praktikstart præsenterer de studerende på baggrund af drøftelser med praktiklærerne deres planer for praktikforløbet. Praktiklæreren de studerende laver forud for praktiksamarbejdet klare aftaler om praktiksamarbejdet, herunder om skriftlighed i planlægningen, vejledningstimernes afholdelse ansvaret for dagsorden, indsamling af datamateriale under praktikforløbet praktiklærerens rolle i de studerendes undervisning. Under praktikforløbet støtter, modellerer vejleder praktiklæreren de studerende i arbejdet med at opfylde færdighedsmålene på det pågældende praktikniveau. Under eller evt. efter praktikforløbet tilbyder skolen, at de studerende kan deltage i skole-hjem samtaler /eller andre forældrearrangementer med relevans for de studerendes studieforløb. Praktiklæreren er de studerendes centrale samarbejdspartner på praktikskolen, men der ud over kan de studerende forvente, at særligt den praktikansvarlige på skolen, men så det øvrige lærerteam omkring relevante klasser kan spille en aktiv rolle i samarbejdet vejledningen omkring de studerendes praktikforløb. 2\n3 Som praktikant på Lemtorpskolen kan du forvente: At hele skolen tager imod dig som praktikant giver dig mulighed for at deltage i skolens fællesskab skolens samlede virksomhed. At vi så vidt muligt forsøger at tilgodese dine ønsker mht. fag, klasser o.a. At du får de relevante oplysninger informationer i god tid før praktikkens start. At du mødes af engagerede imødekommende praktiklærere, der er fagligt rustede til støtte dig i din læreproces har kendskab til praktikkens kompetenceområder. At du bliver vejledt bedømt på baggrund af praktikkens kompetenceområder. At vi giver plads mulighed for, så vidt det kan lade sig gøre, at du kan deltage i skolens øvrige virksomhed. Som praktikant på Lemtorpskolen forventer vi at du: Forholder dig til skolens eksisterende kultur værdigrundlag. Udviser en anerkendende tilgang til elever, forældre kollegaer. Møder velforberedt, er lydhør, reflekterende arbejder seriøst med din egen læreproces. Er den udfarende kraft i forhold til opstart forløb herunder: o Kontakter praktiklærer i god tid før forløbets start. o fører lb eller anden registrering af observationer spørgsmål i forbindelse med det, du ser oplever på skolen, som kan gøres til genstand for diskussion i praktikgruppe med praktiklærer. Er villig til at fungere som sparringspartner for din gruppe klassens øvrige lærere. Tager ansvar i forbindelse med planlægning, gennemførelse evaluering af undervisningen. 3\n4 Forventninger i forhold til tilstedeværelse på skolen: Med henblik på mødepligt evt. forfald underlægges de lærerstuderende de samme krav som skolens lærere. Tilsvarende forventes der den samme grad af deltagelse i undervisningen, møder, arrangementer øvrige aktiviteter som for skolens lærere. En deltagelse, der sammen med kompetencemålene for praktikniveauerne, svarer til et fuldtidsarbejde. Ved sygdom kontaktes den praktikansvarlige mellem kl på tlf den lærer, der er markeret som *-lærer på praktikskemaet. Det forventes, at de studerende forud for praktikken samarbejdet på skolen, har orienteret sig i de relevante materialer om praktikordningen i læreruddannelsen. Det forventes at den studerendes undervisningsplaner lektionsplaner er skriftliggjort forud for undervisningen/praktiktimerne - at praktiklæreren er bekendt med dem. Praktik i skolens øvrige virksomhed 1. årgang: Fokus lærersamarbejde omkring klassen. Teammøder Kommunikation med forældre i form af fx forældrebreve Andre eventuelle arrangementer, der berører klassens liv 2. årgang: Fokus på samarbejde mellem lærere med henblik på at udvikle undervisningen samt forældresamarbejde. Teammøder Kommunikation med forældre i form af fx forældrebreve Årgangsmøder Fagudvalgsmøder Afdelingsmøder Konferencemøder forud for samtaler forældremøde Forældremøder Forældresamtaler Andre arrangementer, der vedrører eller berører klassens liv 4. årgang: Fokus på skolens samlede øvrige virksomhed. Teammøder Kommunikation med forældre i form af fx forældrebreve Årgangsmøder Fagudvalgsmøder 4\n5 Afdelingsmøder Pædagisk rådsmøde Konferencemøder vedr. samtaler/forældremøde Forældremøder Forældresamtaler Øvrige arrangementer mødeaktiviteter af interesse relevans Studerende deltager i pædagiske dage omlagte uger i det omfang, det er relevant vedkommende. Kvalitetssikring udvikling af praktikken Vejledning: Praktikskolen sikrer gennem udformningen af rammerne for praktik praktiklærernes støtte vejledning under praktikforløbet, at de studerende får mulighed at tilegne sig kompetencer i forhold til de tre praktikniveauer i læreruddannelsen. Særligt vil færdighedsmålene for praktikken være i fokus her. Evaluering: Forud for afslutningen af hvert praktikforløb udleveres et evalueringsskema som afleveres i forbindelse med den mundtlige evaluering. Evalueringsskemaet tager udgangspunkt i kompetencemålene didaktik, klasseledelse relations arbejde. Efter hvert endt praktikforløb indkalder den praktikansvarlige de studerende praktiklærerne til en mundtlig evaluering. Den mundtlige evaluering tager udgangspunkt i de studerendes refleksioner over praktikken med fokus på praktikforløb, indhold vejledning. Resultatet af disse evalueringer formidles til skolens praktiklærere, samt til læreruddannelsens praktikledere. Bedømmelse af praktikken: Praktikskolen vurderer efter hvert praktikforløb om den studerende er bestået eller ikke bestået. Bedømmelsen tager afsæt i kompetencemålene for praktikken. Praktikprøve: Praktikprøven på 1. niveau bedømmes af en praktiklærer en underviser udpeget af læreruddannelsen. Som udgangspunkt for prøven skal den studerende formulere undersøgelsesspørgsmål 5\n6 udarbejde en synopsis på maks. 5 normalsider, der sammen med evt. medbragt datamateriale, elevplaner, forældrebreve mv. illustrerer den studerendes arbejde med udvalgte videns- færdighedsmål inden for praktikkens kompetencemål. Det medbragte materiale er alene grundlag for prøven indgår ikke i bedømmelsen. Synopsen derimod indgår i bedømmelsen. Ved praktikprøven demonstrerer den studerende sin praktiske teoretiske indsigt, viden refleksioner i forhold til kompetencemålene på det aktuelle praktikniveau. Praktikprøven afholdes på Læreruddannelsen i Nørre Nissum så vidt muligt som gruppeprøver med deltagelse af 2 3 studerende. Uddannelsesplan Praktik på niveau 1 Praktik på niveau 2 Praktik på niveau 3 Praktikkens kompetenceområder DIDAKTIK Niveau 1 Færdighedsmål: Den studerende kan planlægge, gennemføre evaluere undervisningssekvenser i samarbejde med medstuderende Kravene (praktiklæreren) Praktiklæreren skal med udgangspunkt i egen praksis støtte den studerende i udformning af undervisningsplaner. Det betyder at læreren skriftligt fremlægger egne års-, forløbs- lektionsplaner med målsætning evalueringsovervejelser. Praktiklæreren viser strategier for iagttagelse af elever bidrager til indkredsning af tegn på elevernes læring som udgangspunkt for målsætning legitimering af kommende undervisningsforløb. Praktiklæreren skal igennem systematisk observation af de studerendes undervisning udpege centrale iagttagelser med henblik på vejledning. Vurderingskriterier den studerende: Skal i samarbejde med praktiklærer medstuderende kunne forberede gennemføre kortere undervisningsforløb. Skal kunne redegøre for tegn på elevernes udbytte af undervisnin- 6\n7 gen i forhold til de formulerede mål. Skal kunne observere, analysere vurdere praksissituationer elevadfærd med henblik på udvikling af undervisningen DIDAKTIK Niveau 2 Færdighedsmål: Den studerende kan planlægge, gennemføre evaluere undervisningsforløb med anvendelse af variation af metoder, undervisningsdifferentiering samt læremidler it i samarbejde med medstuderende Kravene (praktiklæreren) Praktiklæreren skal fremlægge undervisningsplaner, der sikrer den studerendes indblik i valg metode, læremidler brugen af it. Praktiklæreren skal ud fra egen praksis vise eksempler på undervisningsdifferentiering. Praktiklæreren skal give eksempler på hvordan undervisningsforløb evalueres, hvordan elevernes læringsudbytte måles gennem brugen af forskellige evalueringsmetoder(formative) samt test (summative) Praktiklæreren skal ud fra iagttagelser af den studerende lægge op til refleksion over udvikling af egen praksis støtte den studerende i brugen af forskellige dokumentationsmetoder Vurderingskriterier den studerende: Skal i samarbejde med kolleger kunne planlægge, gennemføre evaluere undervisningsforløb med anvendelse af en variation af metoder Skal i samarbejde med kolleger kunne differentiere undervisningen inddrage forskellige former for læremildler it. Skal evaluere undervisningsforløb elevers læringsudbytte ud fra anvendelsen af evalueringsmetoder test. Skal kunne observere egen praksis den enkelte elevs læring med 7\n8 henblik på udvikling af undervisning DIDAKTIK Niveau 3 Færdighedsmål: Den studerende kan planlægge, gennemføre evaluere længerevarende undervisningsforløb under hensyntagen til elev- årsplaner i samarbejde med medstuderende skolens øvrige ressourcepersoner. Den studerende kan evaluere elevers læringsudbytte (hvad kan eleven) undervisningens effekt samt udvikle egen praksis på empirisk grundlag Kravene (praktiklæreren): Praktiklæreren skal ud fra egen praksis vise, hvordan overvejelser om elevernes forskellige forudsætninger har betydning i års- elevplaner. Praktiklæreren skal pege på hvordan med hvilke formål, der samarbejdes med skolens øvrige ressourcepersoner i bestræbelserne på, at inddrage denne specifikke viden om eleverne i planlægningen. Den studerende skal støttes i at vurdere elevernes læringsudbytte dermed undervisningens effekt på baggrund af denne empiri justere egen praksis for at opnå fuldt læringsudbytte. Vurderingskriterier den studerende: Skal i samarbejde med kolleger kunne planlægge, gennemføre evaluere længevarende undervisningsforløb under hensyntagen til elev- årsplaner. Skal kunne evaluere elevers læringsudbytte undervisningens effekt Skal kunne begrunde sin undervisning i forskellige fora, fx i form af kommunikation til elever forældre forud for praktikken Skal kunne udvikle egen praksis andres praksis på et empirisk grundlag KLASSELEDELSE Niveau 1 Færdighedsmål: Den studerende kan lede elevernes deltagelse i undervisningen Kravene (praktiklæreren) 8\n9 Praktiklæreren skal med udgangspunkt i egen praksis demonstrere, hvordan undervisningen i praksis organiseres tilrettelægges i en klasse. Praktiklæreren skal i forbindelse med forberedelse vejledning støtte den studerende i at tilrettelægge en undervisning, som sikrer elevernes læring arbejdsro. Praktiklæreren skal ligeledes sætte fokus på læreren betydning i forhold til - støtte den studerende i at tage ejerskab for undervisningssituationen. Vurderingskriterier den studerende: skal kunne kommunikere med eleverne om trivsel læring Skal kunne skabe kontakt til eleverne kunne drøfte egen andres undervisning med kolleger skal kunne lede elevernes deltagelse i undervisningen KLASSELEDELSE Niveau 2 Færdighedsmål: Den studerende kan udvikle tydelige rammer for læring for klassens sociale liv i samarbejde med eleverne Kravene (praktiklæreren) Praktiklæreren skal ud fra egen praksis vise eksempler på, hvordan rammerne etableres hvordan arbejdet med klassen sociale liv tilrettelægges. Praktiklæreren skal gøre rede for de tanker, der ligger til grund for valg af strategi - herunder hvilken betydning teamsamarbejdet har for udvikling af klassens sociale fællesskab. Praktiklæreren skal vejlede den studerende til begrundet valg af strategi. Praktiklæreren skal vejlede støtte den studerende i at reflektere over egne, personlige ressourcer som indvirker hhv. positivt eller negativt på undervisningssituationen. Vurderingskriterier den studerende: Skal udvikle tydelige rammer for læring for klassens sociale liv i samarbejde med eleverne KLASSELEDELSE Niveau 3 Færdighedsmål: Den studerende kan lede inklusionsprocesser i samarbejde med eleverne Kravene (praktiklæreren): 9\n10 Praktiklæreren skal demonstrere, hvordan inklusion praktiseres, hvilke inklusionsfremmende metoder tages i anvendelse, så der skabes et fleksibelt læringsmiljø. Praktiklæreren skal sætte fokus på lærerrollen; at kunne træde ud af det private jeg ind i det professionelle jeg samt tage det personlige lederskab. Praktiklæreren skal inddrage den studerende i konflikthåndtering løser problemer omkring mobning eller mistrivsel. Vurderingskriterier den studerende: Skal selvstændigt kunne arbejde med udvikling af klassens sociale liv læringsmiljø Skal kunne lede inklusionsprocesser i samarbejde med eleverne RELATIONSARBEJDE Niveau 1 Færdighedsmål: Den studerende kan kommunikere lærings- trivselsfremkaldende med elever kommunikere med forældre om undervisningen skolens formål Kravene (praktiklæreren) Praktiklæreren skal kunne demonstrere, hvordan man som lærer kommunikerer hensigtsmæssigt med elever i undervisningen støtte den studerende i at forbedre sine kommunikative færdigheder. Praktiklæreren skal give den studerende mulighed for at orientere forældrene - primært i relation til den undervisning, den studerende har planlagt vil gennemføre. Vurderingskriterier - den studerende: Skal kunne kommunikere med forældre om undervisningen formål opgaver. Den studerende skal kunne indtage voksenrolle i forhold til eleverne samt kunne formidle klare budskaber om forventninger krav. RELATIONSARBEJDE Niveau 2 Færdighedsmål: Den studerene kan samarbejde dialisk med elever kolleger om justering af undervisningen elevernes aktive deltagelse, kommunikere skriftligt mundtligt med forældre om formål indhold i planlagte undervisningsforløb. Kravene (praktiklæreren): Praktiklæreren skal demonstrere hvordan samarbejdet omkring elevernes aktive deltagelse foregår dels med kolleger dels med eleverne. 10\n11 Praktiklæreren skal demonstrere hvordan der skabes involverende læringsmiljøer, der fremmer eleverne motivation trivsel. Praktiklæreren skal give eksempler på hvordan formidlingen til forældrene foregår samt støtte den studerende i både skriftligt mundtligt at kommunikere hensigtsmæssigt med forældrene om den planlagte undervisnings formål indhold. Vurderingskriterier- den studerende: Skal samarbejde dialisk med elever kolleger om justering af undervisningen elevernes aktive deltagelse Skal kommunikere mundtligt skriftligt med forældre om formål indhold i planlagte undervisningsforløb RELATIONSARBEJDE Niveau 3 Færdighedsmål: Den studerende kan støtte den enkelte elevs aktive deltagelse i undervisningen klassens sociale liv kommunikere med forældre om eleverne skolegang Kravene (praktiklæreren): Praktiklæreren skal demonstrere den anerkendende kommunikation det ligeværdige samarbejde. Praktiklæreren skal vise give eksempler på, hvorledes man leder et godt forældresamarbejde. Praktiklæreren skal skabe rum for - støtte den studerende i at opnå en hensigtsmæssig kommunikation med forældre om eleverne skolegang. Praktiklæreren skal sikre at den studerende får mulighed for helt konkret at deltage i møder/samtaler med forældre. Vurderingskriterier den studerende: Skal kunne støtte den enkelte elevs aktive deltagelse i undervisningen klassens sociale liv Skal kunne kommunikere med forældrene om elevernes skolegang 11\n12 Kort bestemmelse af faget Praktik omhandler den (1) praktisk/pædagiske dimension, der retter sig mod lærerens arbejde med elever (2) den analytiske dimension, der retter sig mod at kunne undersøge egen andres praksis. Praktik sammenbinder læreruddannelsens fag den studerendes arbejde på praktikskolen. Kompetenceområde 1: Didaktik Kompetenceområde 2: Klasseledelse Kompetenceområde 3: Relationsarbejde 12\n13 1.praktikperiode 2. praktikperiode 3.praktikperiode Didaktik Didaktik omhandler målsætning, planlægning, gennemførelse, evaluering udvikling af undervisning. Kompetenceområder Kompetencemål Den studerende kan i samarbejde med kolleger begrundet målsætte, planlægge, gennemføre, evaluere udvikle undervisning. Vidensmål: Den studerende har viden om folkeskolens formål læreplaner, principper for undervisningsplanlægning, undervisningsmetoder organisering af elevaktiviteter under hensyntagen til elevernes forudsætninger, Færdighedsmål: Den studerende kan Vidensmål: Færdighedsmål: Den studerende Den studerende har viden om kan planlægge, gennemføre evaluere undervisningssekvenser i samarbejde med medstuderende, undervisningsmetoder, principper for undervisningsdifferentiering, læremidler it, planlægge, gennemføre evaluere et undervisningsforløb med anvendelse af en variation af metoder, undervisningsdifferentiering samt læremidler it i samarbejde med medstuderende, Vidensmål: Færdighedsmål: Den studerende Den studerende har viden om kan organisations-, under- gennemføre planlægge, visnings-, evaluere samarbejdsformerende under- længerevavisningsforløb under hensyntagen til elev årsplaner i samarbejde med medstuderende skolens øvrige ressourcepersoner, evalueringsformer tegn på elevers målopnåelse på praktikskolen, redegøre for tegn på elevernes udbytte af undervisningen i forhold til formulerede mål, formative summative evalueringsmetoder samt test, evaluere undervisningsforløb elevers læringsudbytte, metoder til formativ summativ evaluering evaluere elevers læringsudbytte undervisningens effekt observations-, dataindsamlings dokumentationsmetoder. analysere undervisningssekvenser med henblik på udvikling af undervisningen. observations-, dataindsamlings- dokumentationsmetoder. observere egen praksis den enkelte elevs læring med henblik på udvikling af undervisningen. observations-, dataindsamlings- dokumentationsmetoder. udvikle egen andres praksis på et empirisk grundlag. Klasseledelse Klasseledelse omhandler organisering udvikling af elevernes faglige sociale læringsmiljø. Den studerende kan lede undervisning samt etablere udvikle klare positive rammer for elevernes læring, klassens sociale fællesskab. klasseledelse, lede elevernes deltagelse i undervisningen klasseledelse, læringsmiljø klassens sociale relationer udvikle tydelige rammer for læring for klassens sociale liv i samarbejde med eleverne læringsmiljø, inklusion, konflikthåndtering mobning. lede inklusionsprocesser i samarbejde med eleverne. 13\n14 Relationsarbejde Relationsarbejde omhandler kontakt relationer til elever, kolleger, forældre skolens ressourcepersoner. Den studerende kan i samarbejde med kolleger, ressourcepersoner forældre begrundet målsætte, planlægge, gennemføre, evaluere udvikle undervisning. kommunikation, elevtrivsel, motivation, læring elevrelationer, skole-hjemsamarbejde, kommunikere lærings- trivselsfremmende med elever, kommunikere med forældre om undervisningen skolens formål opgave, kommunikation, involverende læringsmiljøer, motivation trivsel, Kommunikation, samarbejde dialisk med elever kolleger om justering af undervisningen elevernes aktive deltagelse, kommunikere skriftligt mundtligt med forældre om formål indhold i planlagte undervisningsforløb, anerkendende kommunikation, ligeværdigt samarbejde, inklusionsprocesser Processer, der fremmer godt skolehjemsamarbejde samarbejdsformer ved forældremøder forældresamtaler kontaktgrupper. støtte den enkelte elevs aktive deltagelse i undervisningen klassens sociale liv kommunikere med forældre om elevernes skolegang. 14


»Thorning og Vilhelmsen får en svær 1. maj«\nNyheder Skrevet af BNB | 30.04.13 | 16:02\nBegge partiledere får vanskeligt ved holde de traditionelle taler, hvor rød blok langer ud efter blå, påpeger han.\n»Det, der er Thornings og Vilhelmsens store problem, er, at 1. maj normalt bliver brugt som en trampolin til massive angreb på det borgerlige Danmark. Men den mulighed har de ligesom afskåret sig fra ved at lave stort set alle store forlig med Venstre. Så er det vanskeligt at beskylde Venstre for ikke at ville tage ansvar, og det er svært at skælde dem ud. Deres egne vælgere, der kommer til mødet, er sure på dem, meningsmålingerne er elendige, og dem, de normalt ville skælde ud på, laver det ene forlig med efter det andet. Så Thorning og Vilhelmsen får en svær første 1. maj,« forklarer Hans Engell.\nHan mener, at det især bliver en lang dag for Annette Vilhelmsen, fordi SF kæmper med »katastrofalt« dårlige meningsmålinger. I sidste uge sendte en megafonmåling fra Politiken og TV2 regeringspartiet ned i nærheden af spærregrænsen med 2,8 procent af stemmerne, og selvom Thornings socialdemokrater også må få hovedpine af den ene dårlige meningsmåling efter den anden, så ser det alligevel værst ud for Vilhelmsen, siger Hans Engell.\nHan spår til gengæld Enhedslistens politiske ordfører Johanne Schmidt-Nielsen (Ø) en god kampdag.\n»Johanne får den letteste 1. maj. Hun kan holde en tale, som en stor del af dem, der står i Fælledparken (i København, red.) gerne vil høre. Nemlig at regeringen er for blå, og at den samarbejder for meget med de borgerlige om velfærdsforringelser. Der er ingen tvivl om, at Johanne vil bruge talerstolen til at fortsætte den skarpe kritik af regeringen. Hun vil gøre forringelserne af dagpengene til sit hovedpunkt, og det er spændende, hvor hårdt hun binder sig op i forhold til Enhedslistens krav til regeringen og finansloven,« siger Hans Engell.\nHan slår dog samtidig fast, at arbejdernes internationale kampdag næppe kommer til at gøre den store forskel rent politisk.\n»1. maj er en historisk mærkedag, men det er ikke en dag, hvor man flytter stemmer. Det har fået karakter af folkefest, det er i højere grad Kim Larsen og fadbamser end politiske meldinger, der dominerer.«


1 Lad dette nyhedsbrev cirkulere i virksomheden Administration/bogholderi Salgsafdeling Værksted/reservedele Nr november 2014 (uge 47) Nyt fra AutoBranchen Danmark Landsskatteretten hastebehandler 2 klagesager At der er store problemer med SKATs indsatsområde om overflytning af avancer i autobranchen er kendt af alle i branchen, ligesom den brede offentlighed kender til de bøllemetoder, som visse medarbejdere i SKAT har brugt over for bilforhandlerne. Det nye er, at SKAT tilsyneladende selv er så opmærksom på problemet, at de vil have mere fast grund under fødderne. Derfor vil Skatteankestyrelsen nu tage to af de indklagede afgørelser ud og give dem en hurtigere behandling i Landsskatteretten. Vi forventer, at de to sager vil være nogle, der omfatter en bred vifte af de problemstillinger kontrolaktionen har omfattet. Man kan mene, at det er på høje tid, at branchen AutoBranchen Danmark repræsenterer bilforhandlere, bilværksteder og autolakererier, vi har 900 medlemmer med forretningssteder over hele landet, som til sammen beskæftiger mere end medarbejdere og omsætter for ca. 50 mia. kr. om året. AutoBranchen Danmark er en fusion af Danmarks Automobilforhandlerforening (D A F) og Foreningen af Auto- og Industrilakerere (FAI) pr. 1. januar 2014.\n2 og SKAT får efterprøvet nogle af de principielle forhold, så der kommer mere fast grund under afgørelserne. Men bedre sent end aldrig, siger kontorchef for juridisk afdeling Karoline Thomsen. Når de to sager er afgjort, vil de i et vist omfang kunne være retningsgivende for andre lignende sager. Det er en fordel for de mange forhandlere, der har modtaget en afgørelse fra SKAT, som de ikke er enige i, eller som venter på en afgørelse i Landsskatteretten, og som i dag lever i usikkerhed med truslen om en fremtidig retssag hængende over hovedet. Vi kan kun være enige med SKAT i, at det er en stor belastning for bilforhandlerne at blive mistænkeliggjort og skulle leve med usikkerheden gennem et langt sagsforløb. Også selv om SKAT i sidste ende muligvis ikke er i stand til at løfte sin bevisbyrde. At SKAT har fået øjnene op for det, er en glædelig nyhed, siger Karoline Thomsen. Forbrugerombudsmanden politianmelder importører For tredje gang i år politianmelder Forbrugerombudsmanden en bilimportør for at give utilstrækkelige kreditoplysninger i annoncer. Der er ingen forhandlere, som er blevet politianmeldt, men vi opfordrer medlemmerne til at være opmærksomme på de samme problemstillinger, når de annoncerer. Importørerne er kommet i konflikt med markedsføringslovens 14a, fordi de ikke oplyste om kontantprisen og om deres samarbejde med en eller flere kreditudbydere. Desuden krævede det en meget opmærksom læser at finde ÅOP og de samlede kreditoplysninger, som stod gemt med småt nederst i annoncerne. De lovpligtige kreditoplysninger skal gives i form af et repræsentativt eksempel og stå klart, tydeligt og på en fremtrædende måde i reklamen, så forbrugerne får øje på oplysningerne, når de ser reklamen. Vi har sammen med andre aktører herunder Finans og Leasing, Bilbranchen, og Bilimportørerne indledt en dialog med Forbrugerombudsmanden om forståelse af reglerne. Forbrugerombudsmanden vil snarest udsende en vejledning baseret på et oplæg fra branchen, siger Jens Brendstrup adm. direktør i AutoBranchen Danmark. Regler for markedsføring af lån til forbrugere Når en erhvervsdrivende markedsfører forbrugerkreditter eller kreditkøb og f.eks. angiver renten eller ydelsen, skal reklamen også vise bestemte kreditoplysninger, som fremgår af markedsføringslovens 14 a., særligt: 1. Debitorrenten, fast eller variabel eller begge, tillige med oplysninger om omkostninger, der indgår i forbrugerens samlede omkostninger i forbindelse med kreditten. 2. Det samlede kreditbeløb. 3. De årlige omkostninger i procent (ÅOP), som beregnet efter lov om kreditaftaler. 4. Kreditaftalens løbetid. 5. Ved kredit i form af henstand med betalingen for en specifik vare eller tjenesteydelse, kontantprisen og størrelsen af en eventuel forudbetaling. 6. Det samlede beløb, som skal betales af forbrugeren, og raternes størrelse. Kreditoplysningerne skal gives i form af et repræsentativt eksempel og stå klart, tydeligt og på en fremtrædende måde i reklamen, så forbrugerne får øje på oplysningerne, når de ser reklamen. Desuden skal en kreditformidler i reklamer og i dokumentation henvendt til forbrugere blandt andet oplyse, om vedkommende udelukkende samarbejder med en eller flere kreditgivere. 2\n3 Rødt finanslovsforlig kører galt og glemmer autobranchen Finansloven for 2015 er netop blevet vedtaget mellem Regeringen, SF og Enhedslisten. Desværre er eneste tiltag på transportområdet medfinansiering af en ny letbane i Aalborg. Vi havde set frem til, at en del af puljen til lempelse af afgifter ville blive brugt på registreringsafgiften. Specifikt ville det have været oplagt at tage forhandleravancen ud af beregningen, så SKATs mistænkeliggørelsen af hele autobranchen kunne stoppe, siger Jens Brendstrup adm. direktør i AutoBranchen Danmark. rigtige side af registreringsafgiftsloven. Det har SKAT hidtil afvist med henvisning til, at det ikke er muligt at sige noget præcist om. VI står i den groteske situation, at SKAT afviser at udsende et styresignal men forventer af forhandlerne, at de skal kunne foretage beregningen. Det havde vi håbet og troet på, at årets finanslovaftale kunne rette op på ved at tage forhandleravancen ud af beregningsgrundlaget. Vi havde håbet på mere, men vi er ikke overraskede over resultatet af den røde finanslovsaftale, siger Jens Brendstrup. Med den værdibaserede registreringsafgift bliver forhandlernes avance også pålagt afgift. Det er grundlaget for SKATs indsatsområde om overflytning af avance, hvor hele branchen bliver beskyldt for urent trav i forbindelse med beregning af registreringsafgiften. En fjernelse af registreringsafgiften på forhandleravancen ville højst koste mio. kr. uden indregning af de dynamiske effekter. Til gengæld ville det spare en masse penge hos SKAT og fjerne usikkerheden hos forhandlerne, om SKAT kommer med et efterkrav, udtaler Jens Brendstrup. AutoBranchen Danmark har gennem flere år efterspurgt et styresignal fra SKAT, hvor de klart redegjorde for, hvordan man kan agere og være sikker på at holde sig på den Hjælp os med at gøre AutoBranchen Danmark endnu bedre for medlemmerne Giv os din ærlige mening om, hvad vi gør godt, og hvad vi eventuelt kan gøre bedre. Alle medlemmer af AutoBranchen Danmark modtog den 3. november en invitation til at evaluere medlemskabet. Lige som de tidligere år vil resultaterne spille en stor rolle i det fremtidige arbejde for organisationen. Har du mod forventning ikke modtaget mailen, eller ønsker den tilsendt igen, kan du kontakte Kim Høegh på Vi håber, at du vil benytte muligheden for at få din mening hørt og gøre din indflydelse gældende. Undersøgelsen bliver ligesom sidste år gennemført af Rambøll, så alle besvarelser vil blive håndteret professionelt. Der er svarfrist den 28. november. 3\n4 Ny uddannelse til fremtidens chef i autobranchen Skal du eller en af dine medarbejdere være filialchef, afdelingsleder eller eftermarkedschef i fremtiden? Så er Danmarks nye akademiuddannelse til autobranchen - Autobranchens Akademiuddannelse (AAU) - noget for dig! Business College Syd har sammen med repræsentanter fra autobranchen udviklet en videregående uddannelse, der er målrettet branchens nuværende og kommende ledere. Uddannelsen giver en solid teoretisk baggrund inden for salg, ledelse og erhvervsøkonomi og klæder dig på til chefrollen i fremtidens autobranche. Uddannelsen giver ret til titlen: Academy Profession Degree - med fokus på automotive management. Hans-Jørgen Jørgensen, direktør for Als Motor A/S, Sønderborg samt formand for AutoBranchen Danmark udtaler: AAU en er en unik uddannelse i autobranchen. For det første går den langt dybere ind i de problemstillinger, som vi står over for i dagligdagen. For det andet er der et klart fokus på at få teori og praksis til at spille sammen, og det gør uddannelsen mere anvendelig end sammenlignelige uddannelser. 2 år med arbejde og studie AAU gennemføres på lige under 2 år, hvor deltagerne passer både uddannelse og job samtidig. Uddannelsen indeholder i alt 5 fag og et afsluttende projekt. Hvert fag gennemføres med 2 X 3 dages intensiv undervisning på skolen samt forberedelse hjemme. Dertil kommer en eksamensdag. Autobranchens Akademiuddannelse udbydes i samarbejde med Erhvervsakademi Sydvest. Uddannelsen giver i alt 60 ects point, hvilket svarer til en akademi merkonom. Start til januar 2015 eller april 2015 Tilmelding sker direkte til uddannelsesleder Johnny Nedergaard, Business College Syd, og de første deltagere har allerede skrevet sig på listen. Fristen for tilmelding til det første AAU hold i Danmark er 1. december 2015 Kontakt uddannelsesleder Johnny Nedergaard på bcsyd.dk og læs mere på 4\n5 Skatteministeren svarer uden om spørgsmål om bøllemetoder Onsdag den 12.november var der åbent samråd i Skatteudvalget. Venstres Torsten Schack Petersen forsøgte at få svar fra ministeren på, hvad konsekvensen skal være af de bøllemetoder, som enkelte medarbejdere hos SKAT har brugt over for bilforhandlerne. Et andet konkret spørgsmål var, om ikke den bedste løsning på kontrolaktionerne ville være et styresignal fra SKAT om beregning af registreringsafgiften, så mistænkeliggørelsen og en stor del af kontrollerne helt kunne undgås. Skatteminister Benny Engelbrecht svarede i vanligt politikersprog udenom på det meste. Han ville ikke gå ind i den konkrete sag om trusler med rockere mod en bilforhandler. Vi hæfter os dog ved, at han understregede, at det var uacceptabelt, hvis BTs artikel afspejlede sandheden. Og det ved vi, at den gør, siger adm. direktør Jens Brendstrup, AutoBranchen Danmark. Medlemmerne af Skatteudvalget fik desuden at vide, at SKAT er på vej med en evaluering af kontrolaktionerne blandt de forhandlere, som har været udsat for kontrolbesøgene. Behovet for et styresignal Kontrolaktionerne i SKATs indsatsområde Overflytning af Avancer hviler på den antagelse, at bilforhandlerne prøver at snyde ved at overflytte avance fra salget af den nye bil til det eftermonterede ekstraudstyr eller den brugte bil, som tages i bytte. Problemet er, at det ikke er klart, hvad man må og ikke må. Branchen har siden indsatsområdets start peget på, at loven er uklar, og at det er årsagen, hvis forhandlerne har svært ved at beregne den korrekte registreringsafgift, udtaler Jens Brendstrup Torsten Schack Petersen (V) spurgte, om det ikke var problematisk, når SKAT betragtede enhver form for forhandling af prisen som overflytning af avance. Det er i følge skatteministeren ikke forbudt at give rabat, men der må ikke ske overflytning af avance, ministeren var dog ikke i stand til klart at definere, hvornår der var tale om det ene eller det andet. Alligevel er skatteminister Benny Engelbrecht ikke enig i behovet for et styresignal. Efter hans mening skal afgørelserne på de klagesager, der ligger i Landskatteretten afklare reglerne. Det giver efter AutoBranchen Danmarks opfattelse en dårlig retssikkerhed for autoforhandlerne, at de skal gå i uklarhed så længe, i stedet for at SKAT som myndighed lægger frem, hvad grundlaget er for deres kontrolaktioner. AutoBranchen Danmark Forsikring batter på bundlinjen hos forhandlerne Når du sælger en AutoBranchen Danmark bilforsikring, får din virksomhed ikke blot etableringsprovision på 910 kr. pr. solgt forsikring fra Mondux, du sikrer også, at kunden kommer tilbage til dit værksted, hvis bilen skal repareres efter en forsikringsskade. En solgt AutoBranchen Danmark bilforsikring betyder derfor yderligere indtjening på dit værksted. Fra januar 2014 til og med september er der repareret for over 9 mio. kr. på værksteder hos AutoBranchen Danmarks medlemmer gennem de forsikringer, der er tegnet. Ud over etableringsprovisionen og henvisningen til værkstedet i forbindelse med udbedringen af forsikringsskaden giver Mondux 10 procent mere i arbejdsløn i forhold til Autotaks. Derudover får dit værksted 500 kr. ved opgørelse af en totalskade i Autotaks. Ring til Jørgen Storm på , og hør, hvordan din virksomhed kan sælge AutoBranchen Danmark bilforsikringer. 5\n6 Nu kan du spare penge på elregningen AutoBranchen Danmark har indgået en samarbejdsaftale med Energiauktion.dk, der gør det muligt for medlemmer af AutoBranchen Danmark at få billigere elpriser. Nu er det muligt at spare på elregningen gennem Energiauktion.dk, som fremover vil udføre elauktioner på vegne af AutoBranchen Danmarks medlemmer. På Energiauktion.dk kan virksomheder udbyde deres elforbrug på auktion, hvorefter elleverandørerne i konkurrence med hinanden kommer med et tilbud. På den måde opnår man den lavest mulige elpris på en nem og overskuelig måde. Det er gratis og uforpligtende at oprette sig, gennemføre en auktion og få et tilbud. Det er først, når man vælger at acceptere et bud, at man indgår en kontrakt med en elleverandør, og at man skal betale gebyr til Energiauktion. dk. Som medlem af AutoBranchen Danmark vil man få 25 procent rabat på dette gebyr. Stor succes med Energiauktion.dk Der er allerede bilforhandlere, der har benyttet sig af Energiauktion.dk med stor succes og har sparet flere tusinde kr. på elregningen. Brugerne siger, at Energiauktion.dk er et rigtig smart og overskueligt redskab til at få den bedste og billigste elpris. Samtidig er der flere, der fortæller, at man sparer væsentlig med tid, da man slipper for selv at skulle kontakte de forskellige elleverandører og herefter sammenligne priser. Alt dette gør Energiauktion.dk nemlig for dig. Hvis din virksomhed er interesseret i at spare penge på elregningen, så følg linket til Energiauktion.dk via denne pdf. Herfra tager det kun 5 min. at komme i gang. Overrækkelse af DHL-pokal i Aarhus Årets vinder af DHL-pokalen i Aarhus blev Motor-Depotet A/S, der vandt andet år i træk, så ligesom i København var det også en genganger, der vandt her. Hvert år uddeles der en vandrepokal for hvert løb til den virksomhed, der løber hurtigst blandt de hold, der er tilmeldt via Auto- Branchen Danmark. Det bliver spændende, om det bliver Motor-Depotet A/S i Aarhus eller Arne Stubbe i København eller begge, der vinder en tredje gang og dermed vinder en særlig pokal til fast eje. Hvis din virksomhed vil vælte dem af sejrskamlen, er det måske en godt idé at planlægge træningen allerede nu, hvor der er 9 måneder til næste DHL-dyst. AutoBranchen Danmark ønsker Motor-Depotet A/S stort tillykke med pokalen i år, og vi ser frem til dysten til august næste år. 6\n7 Mærkeforeningsmøde på Fyn AutoBranchen Danmark havde den 4. november indbudt samtlige mærkeforeninger til et møde på Avernæs Kro på Fyn for at skabe et uformelt netværk, der kan videndele og diskutere fælles problemstillinger og udfordringer eksempelvis i forholdet til importørerne. På mødet orienterede kontorchef Karoline Thomsen om status på SKATs kontrolaktioner, adm. direktør Jens Brendstrup gav sit bud på udviklingen med hensyn til registreringsafgiften, og der blev i generelle termer snakket om forholdet til forsikringsselskaberne, inden diskussionen blev givet fri til en generel erfaringsudveksling om, hvad der rører sig hos de enkelte mærker. Diskussionerne kom vidt omkring blandt andet om trends i forhold til enkeltbrandstrukturer og krav fra importørerne og det monopol, som ADP i praksis har i branchen. Desuden blev det diskuteret, hvilken betydning salg til leasing- og udlejningsselskaber har for forhandlerne. Tilbagemeldingerne efter mødet har været meget positive, og det er besluttet at gøre mærkeforeningsmøderne til en tilbagevendende begivenhed ca. 2 gange årligt. Input til hovedbestyrelsesmøde? Mandag den 24. november holder AutoBranchen Danmark møde i hovedbestyrelsen og sektionsbestyrelserne. For at give de enkelte medlemmer større indflydelse på AutoBranchen Danmarks politiske dagsorden, er det besluttet, at medlemmerne får mulighed for at melde forslag ind, som I mener, bestyrelsen skal tage op. Hvis I har nogen ønsker til punkter, der skal diskuteres, beder vi jer skrive til Mads Engberg på senest søndag den 23. november. Kalendernyt 24. november Bestyrelsesmøder 1. december Fyraftensmøde på Bornholm 26. januar Bestyrelsesmøde 19. marts Transportmessen Se flere begivenheder på Ansvarshavende redaktør: Kommunikationschef Lisa Sandager Ramlow Redaktion: Chefkonsulent Mads Engberg, økonom Kim Høegh, kommunikationskonsulent Katja Petersen og kommunikationsmedarbejder Mathias Westermann Layout: Katja Petersen Udkommer: ca. 20 gange pr. år Oplag: 900 elektronisk og 350 trykte eksemplarer\n8 AutoBranchen Danmark Skagensgade Taastrup Tlf Se flere nyheder på autobranchendanmark.dk Hvis din bil selv kunne vælge... Man har ofte hørt sætningen: Hvis du var en bil, hvilken type bil var du så? Hvad nu hvis vi vender sætningen om og spørger: Hvis din bil var et menneske eller en selvstændigt tænkende robot, hvilken type tror du så, den ville være - og hvilken olie ville den vælge? Vi er sikre på, at den ville vælge Valvoline. Det er nemlig en af de bedste olier på markedet og med et bredt udvalg til forskellige typer biler er der også en der passer perfekt til din bils smag. Ring til os på hvis du vil høre mere om vores olier. Vi har olien til alle typer... Distributør: Eurodeal a/s Sintrupvej Brabrand cameleon.dk\nNr. 12 12. august 2015 (uge 33) Nyt fra AutoBranchen Danmark AutoBranchen Danmark henter en af de skarpeste hjerner på skatteområdet Der er tale om en massiv oprustning, når Peter Loft, tidligere departementschef\nNr. 15 7. oktober 2015 (uge 41) Nyt fra AutoBranchen Danmark Lovprogram lover klarere regler for leasingbiler I går åbnede statsministeren Folketinget med sin åbningstale, og regeringen offentliggjorde\nLad dette nyhedsbrev cirkulere i virksomheden Administration/bogholderi Salgsafdeling Værksted/reservedele Nr. 20 18. december 2014 (uge 51) Nyt fra AutoBranchen Danmark Landsretten frifinder brugtbilforhandler\nNr. 1 14. januar 2015 (uge 3) Nyt fra AutoBranchen Danmark Månedens leder: Computerne i vores biler er en mulighed og en udfordring Af Hans-Jørgen Jørgensen, formand Som noget nyt vil jeg i Nyt fra AutoBranchen\nNr. 20 21. december 2015 (uge 51) Nyt fra AutoBranchen Danmark Sidste nyt om registeringsafgiften I dag er L61 og L69 vedtaget af Folketinget, og den eneste ændring, der er i forhold til det originale\nNr. 19 10. december 2015 (uge 50) Nyt fra AutoBranchen Danmark Spørgsmål og svar om registreringsafgift og lønsumsafgift AutoBranchen Danmark har afholdt to medlemsmøder om registreringsafgift, SKATs kontrolaktioner\nLad dette nyhedsbrev cirkulere i virksomheden Administration/bogholderi Salgsafdeling Værksted/reservedele Nr. 16 8. oktober 2014 (uge 41) Nyt fra AutoBranchen Danmark Ny finanslov kan give nedsættelse\nLad dette nyhedsbrev cirkulere i virksomheden Administration/bogholderi Salgsafdeling Værksted/reservedele Nr. 19 3. december 2014 (uge 49) Nyt fra AutoBranchen Danmark Forsikringsselskaberne sætter alt\nNr. 14 23. september 2015 (uge 39) Nyt fra AutoBranchen Danmark Møde med Skatteministeren giver håb Skatteminister Karsten Lauritzen stillede op med stærkeste opstilling, da han inviterede AutoBranchen\nNr. 13 3. september 2015 (uge 36) Nyt fra AutoBranchen Danmark Giver finansloven skattestigning til bilejerne? Finanslovsforhandlingerne står for døren, og Finansminister Claus Hjort Frederiksens kasseeftersyn\nNr. 11 1. juli 2015 (uge 27 Nyt fra AutoBranchen Danmark Et regeringsgrundlag stort set uden autobranchen Der er gode initiativer på området for erhvervsuddannelser i Venstres regeringsgrundlag, men AutoBranchen\nBilbranchen mener: Fortsætter side 2. Arbejdsmiljø side 3 Brancheforhold side 5 Lastbiler side 8 Bilbranchens kalender side 9\nBilbranchen mener: Ny hjemmeside - mere end en salgslakering Bilbranchens nye hjemmeside er ikke blot en hurtig "salgslakering" med uændret indhold. Hjemmesiden indeholder en række nyskabelser, som skal\nNr. 4 25. februar 2015 (uge 9) Nyt fra AutoBranchen Danmark Katastrofalt EU forslag Et nyt EU forslag kan få katastrofale følger for de danske bilforhandlere og betyde et tab for statskassen på mere end\nGode råd om... SKAT avance-kontrol. AutoBranchen Danmark VIDEN TIL FORSKEL\nGode råd om... SKAT avance-kontrol AutoBranchen Danmark VIDEN TIL FORSKEL Indholdsfortegnelse Indledning............................................. 3 Generelle råd om SKAT-kontrol...........................\nLad dette nyhedsbrev cirkulere i virksomheden Administration/bogholderi Salgsafdeling Værksted/reservedele Nr. 5 13. marts 2014 (uge 11) Nyt fra AutoBranchen Danmark Nye ledere klar til fremtidens udfordringer


Tarifering - fastslå varens toldkode — Sinding|Jensen ToldAdvokater\nFastslå varens toldkode\nTarifering betyder, at en vare tildeles en toldkode ved indplacering i toldtariffen. Toldtariffen er en liste over samtlige toldkoder, og omfatter således principielt alle varer.\nToldkoden og dermed tarifering er afgørende for, hvor meget der skal betales i tariferingsmæssig told ved varens indførsel til EU, ligesom toldkoden er afgørende for, om varen kan indføres til en nedsat præferencetoldsats, om varen er pålagt antidumpingtold, eller om varen i øvrigt er underlagt andre tilladelser, fritagelser, toldordninger og restriktioner.\nImportøren har over for SKAT ansvaret for, at varen er tariferet korrekt, også selvom tarifering overlades til en professionel toldagent eller speditør.\nHvis SKAT konstaterer, at virksomheden har betalt for lidt i told som følge af fejltarifering, vil SKAT efteropkræve differencetolden for de varer virksomheden har importeret de seneste 3 år.\nTariferingsfejl kan således medføre uforudsete toldkrav, som ikke er indregnet i varens videresalgspris, hvilket ofte vil være kritisk for virksomhedens rentabilitet.\nHar virksomheden betalt for meget i told, kan der anmodes om tilbagebetaling af den for meget indbetalte told for varer importeret de seneste 3 år.\nSKAT udsteder efter anmodning bindende tariferingsoplysninger, som er bindende for samtlige EU medlemslande i en periode på 6 år. En BTO sikrer virksomheden mod efteropkrævninger som følge af tariferingsfejl.\nBemærk at en BTO udstedt efter 1. maj 2016 alene vil være gældende i en periode på 3 år i henhold til reglerne i det nye toldkodeks (UCC).\nHos Sinding|Jensen Toldadvokater er vi specialister i told, og rådgiver vedrørende alle toldretlige problemstillinger samt hertil hørende retsområder. Vi står altid til rådighed for en uforpligtende snak om told og tarifering samt optimering af virksomhedens toldforhold.


Jeppe Aakjær - Arkiv for Dansk Litteratur\n"Min far og jeg sang "Jens Vejmand", så tårerne sprang. De kolde hårde sten og de stivfrosne fingre var mere, end et barnehjerte kunne bære. At han så heller ikke fik en gravsten, var dog, når man tager hans liv i betragtning, et mindre onde, men retfærdighed var der ikke meget af". Sådan fortæller Mimi Jakobsen i sin erindringsbog, Politik i virkeligheden (1993, s. 109-110), og hendes barndomsminde er næppe enestående. Lige siden Jens første gang dukkede frem bag skærmen i Politikens kronik den 22.6.1905 ( SV 1 185-186), har tårerne flydt både over hans trøstesløse liv og over det hjerteknugende faktum, at han på trods af sin profession ikke engang blev forundt en sten på sin grav!\nPå Aakjærs tid var det almindeligt, at den fattigste del af landbefolkningen blev sat til at slå skærver, dvs. knuse sten, som blev brugt til vejbelægning. Jens Vejmand er en sådan tvangsudskrevet skærveknuser helt nede på bunden af det danske samfund, som "af sin sure Nød / med Hamren maa forvandle / de haarde Sten til Brød" ( SV 1 185). Uanset hvornår man kommer forbi - tidligt eller sent, ved sommertid eller vintertid - er han i fuld sving. Han må slide umenneskeligt hårdt for blot at overleve. Omsider dør han så, midt i sit arbejde. Og selvom han brugte hele sit liv på at hugge sten, må han tragisk nok nøjes med et bræt på sit gravsted: "Der staar paa Kirkegaarden / et gammelt frønnet Bræt; / det hælder slemt til Siden, / og Malingen er slet. / Det er saamænd Jens Vejmands. / Hans Liv var fuldt af Sten, / men paa hans Grav - i Døden, / man gav ham aldrig én" ( SV 1 186).\nAakjærs andet bedst kendte digt er "Havren" ( SV 2 141-143), der første gang stod at læse i Politiken den 3.9.1916. Dets storhed var så iøjnefaldende, at professor Vilhelm Andersen straks skrev til forfatteren: "Det er sjældent, man ser det fuldkomne, for en Gangs Skyld har jeg truffet det her i Deres Digt" (Efterladte Erindringer, s. 166).\nOverraskende nok lægger Aakjær synsvinklen hos havren: Det er igennem den, vi opfatter og forstår verden. I første strofe velsigner den sin ejermand: Da havren blev sået, slog han kryds over den "for at gi' mig Helse med paa Vej" ( SV 2 142), og velsignelsen virkede åbenbart, for gennem juniregnen og julisolen voksede havren sig stor og sund og fik til sidst mere end tyve bjælder på hvert strå. Når der er vindstille, tier den, men når søndenvinden kælent smyger sig om den og puster til dens gule top, kommer dens bjælder i vuggende bevægelser, og til sidst frembringer den overgivent lyde, "som naar gyldne Hamre sammen slaar" ( SV 2 142). For poetisk anlagte mennesker er klangbilledet dog langt mere fuldtonende. Havren blev sået, "mens glade Lærker sang" ( SV 2 142), og på en måde, der unddrager sig enhver rationel forståelse, blev denne glædedrukne sang indoptaget i såsæden, hvorved den senere blev en del af den fuldvoksne havre: "Mens i Dug jeg groede Fod for Fod, / groede Sangen sammen med min Rod; / den, som ydmyg lægger Øret til, / hører Lærkens Triller i mit Spil. // Det kan kolde Hjærner ej forstaa: / Jeg er Lærkesangen paa et Straa, / Livets Rytme døbt i Sommerdræ, / mer end Gumlekost for Øg og Fæ" ( SV 2 142). De, der besidder hjertets ydmyghed, hører i bjældeklangen "Lærkesangen paa et Straa" og bliver således i enkelte lykkefulde stunder af kosmisk karakter ét med "Livets Rytme". Forestillingen om den underskønne lærkesang, der overlever i strået, giver digtet dets helt særegne karakter. Aakjær er velsagtens den eneste danske digter, som kunne være kommet på den tanke!\nMen ikke nok med det. Den gennemsunde havre synger ikke blot, den ringler også, som det hedder med et af Aakjærs mange lydmalende ord. Når aftenklokken i det fjerne ringer solen til ro, sekunderer havren den refleksagtigt: "og naar Aftenklokken ringer Fred, / staar jeg paa min Taa og ringler med. // Jeg skal ringle Barnet til dets Seng, / ringle Taagen op af Sump og Eng, / ringle Freden over Hjemmet ind, / ringle Bønnen frem i fromme Sind" ( SV 2 143). Denne velsignede, sindsberoligende ringlelyd, der forkynder Guds fred over land og by, udgør vor egentlige nationalmelodi. De "kolde Hjærner" ryster selvsagt opgivende på hovedet ved snakken om den bedende havre og fastslår med naturvidenskabelig strenghed: Når blæsten sætter havrens bjælder i bevægelse, opstår der friktionslyde, som for overfølsomme sjæle kan minde om lærkesang, kirkeklokker og meget andet. Det er der ikke noget uforklarligt i!\nNæst efter forældrene fik Niels Jakobsen størst betydning for den unge Aakjærs udvikling. Han havde ham som lærer i sit sidste skoleår på Fly Skole (1879-80), og "hver Dag under den nye Lærers Undervisning blev mig en Oplevelse. Jeg havde kun et Aar tilbage af min Skolegang, da Jakobsen blev Lærer, men dette Aar fik hundredfold mere Værdi for mig end alle de seks foregaaende tilsammen" (Drengeaar og Knøsekaar,s. 9). Med den nye lærer kom også den nye tid med ét slag til den gamle landsby: Inspireret af Grundtvigs og Kolds lovprisning af "det levende Ord" erstattede Jakobsen åndløst terperi og ufordøjet udenadslæren med engageret fortællekunst: "Nej, nu stod Verden ikke til Paaske! Degnen fortalte Æventyr - i Skolen! Ja, ikke nok med det, han fortalte ogsaa Bibelskhistorie, Danmarkshistorie, Geografi! Alt fortalte han. Det hændte, at vi sad i et Skrupgrin, saadan fortalte han" (Drengeaar og Knøsekaar, s. 8). Den opvakte elev blev snart lærerens yndling og begyndte at komme i hans hjem, hvor han lånte bøger af B.S. Ingemann, St.St. Blicher, Carit Etlar og mange andre. Uden Jakobsen ville Aakjærs liv måske have formet sig helt anderledes: "Det er slet ikke godt at vide, hvad min Skæbne vilde være bleven, hvis ikke jeg havde faaet denne dygtige Lærer i mit 12te Aar. I al Stilhed førte han en ny Verden med sig, Sangens, Poesiens, Skønhedens Verden; og jeg aabnede mine unge Sanser og drak af de friske Kilder, som Planterne drikker Sommerregnen efter Ugers Tørke" (Konge, Adel og andre Sallingboer, s. 222).\nNår Aakjær på trods af sin lidenskab for historie alligevel ikke fuldførte sit studium, skyldtes det, at han konstant måtte påtage sig tidskrævende arbejdsopgaver: korrekturlæsning, udarbejdelse af rigsdagsreferater, undervisning m.v. I modsætning til sine ugifte studiekammerater var han nemlig familieforsørger: Han var i 1893 blevet gift med Marie Bregendahl, datter af den rigeste gårdejer derhjemmefra. Ægteskabet var ikke lykkeligt, dels fordi de havde store økonomiske problemer at slås med, og dels fordi deres sind ikke var stemt i samme toneart. De var simpelthen for forskellige: Han kunne leve af kærlighed og kildevand, hun kunne ikke nøjes med en tilværelse på kredit: "Jeg stakkels Fantast! Alle mine glødende Ord og Bønner afvæbnedes med én eneste Glose: Huslejen!" (Før det Dages, s. 159).De blev skilt i 1900.\nSelvom Aakjær kom til at bo i København i adskillige år, affandt han sig aldrig med storbylivet. Det var forfærdeligt, fordi det underminerede alt smukt og godt: "København er saa ond imod ens Idealer; hvad der var i én af Godt og Fint, det forgroves og overdrages med Skimmel i en By som denne. Hvad man saa op imod med Taarer i Øjnene og Glød i Kinderne, det blir herinde saa inderligt lurvet og stygt. Man maa bo paa Landet for at være god og uskyldig" (Før det Dages, s. 149-150).Den bondefødte Aakjær kunne simpelthen ikke falde til i storbyens kogende heksekedel, og de ungdomsår, hvor han mere eller mindre fast boede i København, forblev derfor på alle måder udlændingeår gennemsyret af både fysisk og eksistentiel hjemløshed. Dog begyndte han ved udgangen af 1890'erne at finde fodfæste.\nDen ydre festivitas var ikke at foragte, men den egentlige kerne i Jenlefesterne var trods alt talerne. I første omgang blev de ivrigt diskuteret af festdeltagerne, og i anden omgang gav de tit anledning til en hed avisdebat. Med rituel forudsigelighed tog egnens borgerlige aviser år efter år skarpt afstand fra de "socialistiske Krigshyl", som "Klassehadets Apostel" udstødte fra Jenles talerstol (Skive Venstre-Blad 7.7.1925). Men også i de landsdækkende aviser blev Aakjærs tale ivrigt kommenteret (den blev altid bragt som kronik i Politiken). Han tog kritikken i stiv arm: Som en fuldblods socialist havde han nu én gang sine markante meninger, som han for enhver pris måtte indvi omverden i. De var ikke noget ydre, påklistret, som han kunne tage frem ved passende lejligheder og lade ligge ved andre, nej, de udgjorde den inderste kerne i al hans virken. Lakonisk fastslog han, at "alt mit Liv har været Agitation", at agitationen er "den Muld, hvoraf jeg er groet, den Undergrund, der nærer min Digtnings som mit inderste Væsens Rodtrævler" ( SV 4 forord).\nMan behøver blot at læse en enkelt af Aakjærs taler - "Herremænd" fra 1911 ( SV 4 407-419) - for at forstå, hvorfor han vakte så stort postyr. Talen er ét langt ætsende angreb på herremanden, der "har redet vort Folk som onde Drømme lige fra Historiens Gry" ( SV 4 407): "I de sidste 3-400 Aar har den danske Adel levet paa en topmaalt Meningsløshed; den har krævet og faaet udleveret det meste af den danske Jord for sig uden nogensinde at ha' vendt saa meget som en Spadefuld af den" ( SV 4 409). Herremanden er "Samfundssnylteren i Renkultur" ( SV 4 409), som igennem århundreder har gjort bondens lod urimelig tung. Stavnsbåndets løsning i 1788 og Junigrundloven i 1849 udgjorde to vigtige milepæle på vejen frem mod herremandens endeligt, men med den reaktionære Grundlovsrevision i 1866 genvandt han desværre nogle af sine rettigheder. Den reviderede Grundlov er at sammenligne med\n( SV 4 415).\nDramatisk afrunder han talen med at beskrive et maleri, som han vælger at kalde "Herskabet vender hjem". Sådan som han husker det, er det opdelt i to halvdele, der er tydeligt adskilt af et dige. På den ene side af diget ser man en glad godsejer, der i en herskabelig vogn er på vej hjem til sit gods sammen med nogle damer efter en lang dags fornøjelige sysler: "Der flirtes, der les, der nydes; Hestene traver, Vognen fjedrer under sin Skjønhedsbyrde. Det er Lykken paa fire rullende Hjul" ( SV 4 418). På den anden side af diget ser man en forkuet landarbejder, der er på vej hjem efter "en lang, udmattende Arbejdsdag; han er rygbøjet og krogknæget, hans Dragt er lappet paa Kryds og Tværs" ( SV 4 418). Maleriet gengiver det øjeblik, hvor han "forskræmt" hilser på sit herskab: "Dette Dige [...] sætter Skjel mellem to Verdner; paa den ene Side dem, der nyder uden at arbejde, paa den anden Side dem, som arbejder uden at nyde" ( SV 4 419). Og så henvender Aakjær sig pludselig direkte til sine tilhørere, som for de fleste vedkommende står på samme side af diget som landarbejderen: Måske er den tid ikke så fjern, hvor "I tog Mod til jer og sprang over Diget for at indføre en hel ny Samfundsskik. Det er dette Spring over Diget, som vi alle venter paa; det er dette Spring over Diget, der skal indlede en hel ny Tid, hvor der kanske er lidt færre Herremænd, men til Gjengæld flere lykkelige Hjem" ( SV 4 419). Man forstår så sandelig godt, at de velbjærgede hadede Aakjær af et godt hjerte: Han opfordrede jo direkte de udbyttede - tilværelsens forfordelte - til at invadere deres ukrænkelige territorium!\nHans faglitterære forfatterskab omfatter indsamling og bearbejdning af folkesagn, et digert trebinds værk om Steen Steensen Blicher, taler og foredrag (hvoraf en stor del er samlet i SV 4) og omkring 2000 sider lokalhistoriske afhandlinger (samlet i SV 5 og i 6 bind Studier fra Hjemstavnen). Endvidere skrev han på sine ældre dage fire erindringsbøger, hvoraf det første - Fra min Bitte-Tid (1928)- helt klart må medregnes til hans hovedværker. Kort sagt: Den produktion, den myreflittige Aakjær efterlod sig, er uhyre omfangsrig. På tværs af genrerne skal her redegøres for nogle hovedtemaer i forfatterskabet.\nMissionen og dens Høvding ( SV 4 23-57) udsprang af hans forbitrelse over "den fordummende Magt, som en pervers og livsfjendtlig Religiøsitet kunde have over Menneskesindet" (Før det Dages, s. 175). Den livsfjendtlige religion var Indre Mission, der især takket være den demagogiske førerhøvding, Vilhelm Beck, havde bredt sig som en steppebrand over det ganske land. Aakjærs bog var et flammende indlæg imod missionen - denne inhumane afart af kristendommen, som truede med at forvandle et livsglad folk til en nation af helvedesangste mørkemænd.\nSit generalopgør med kristendommen fortsatte Aakjær i den stærkt selvbiografiske roman Bondens Søn ( SV 6 1-111). Til professor Valdemar Vedel forklarede han, at han havde "forsøgt at forme den [romanen] som en Bondesøns Udviklingshistorie, og især anstrengt mig for at paapege det religiøse Højtryk, under hvilket saa mange smukke Evner forkrøbles" (Bjerre: Breve fra Jeppe Aakjær, s. 197).\nBondesønnen hedder Jens Søndergaard, og man tør nok sige, at hans barndom står i skrækkens tegn. "Er Jens ikke en rar Dreng, saa kommer Bussemanden og tar ham" ( SV 6 14), truer en tjenestepige, og "senere hen erstattedes dette Uhyre af Postillernes Djævel, og der var ikke mange Træk at forandre eller føje til. Det var Bondebarnets og de Vildes Gud, født i Angst og Mørkerædsel, der her stod over ham med blodigt Gab" ( SV 6 15). Jens forstår, "at Gud var en vældig Straffer af Overtrædelser, en Hævner uden Glemsel og en Spejder uden Lige, hvis Øje intet Menneske kunde skjule sig for" ( SV 6 52).\n( SV 6 80).\nGud er slet og ret "en Omskrivning for alt det, Menneskene ikke ved" ( SV 6 79), hvorfor han nødvendigvis må lide en langsom død i takt med, at videnskaben forklarer flere og flere af tilværelsens gåder. Livskunsten består kort sagt i, at "se Livet mandigt i Øjnene og hævde: Der sker ikke andre Mirakler end dem, du selv lar ske" ( SV 6 82). Jens overtager Dons' areligiøse livsopfattelse, og samtidig med at han kaster kristendommens åg af sine skuldre, forsvinder også alle kvælende syndsforestillinger som dug for solen. Hidtil har han skammet sig over sin erotiske betagelse af hjemstavnens bugnende bondepiger, men nu forstår han, at den seksuelle drift er en naturlig del af menneskelivet og derfor aldrig kan være syndig.\nMen selvom Jens fuldstændig underkender den tro, hvorpå hans aner igennem generationer har bygget deres liv, er han fortsat "et Muldets Barn, bundet med uoverrivelige Baand til sine Fædres Jord" ( SV 6 109). Romanen ender da også med, at han - efter et kortvarigt intermezzo i København - vender tilbage til sin hjemegn, hvor han overtager fødegården. Tilsyneladende er han tilbage ved sit udgangspunkt, og dog er alt anderledes. Hans forfædre levede og døde i Djævelens skygge, men "fra de Aandslænker, som de havde baaret, følte han sig løst. Hans Sind husede ikke mere nogen Frygt for hans Slægts onde og straffende Afguder, men bredskuldret og sund skulde han nynnende bære sin Sædekurv hen over den Jord, som de havde pløjet med Djævlen paaskrævs over Plovaasen" ( SV 6 109). Man kan give den fædrene livsform ny gyldighed, såfremt man overvinder den fædrene tro. På denne vision er romanen skrevet. Jens går frygtløst ind i hverdagene uden at længes efter en nådig Gud eller at frygte en ondskabsfuld Satan. Mennesket er alene i universet. Men livet er også godt nok i sig selv, når blot man bruger det til at føre slægten videre på den jord, ens forfædre har levet på i århundreder. Slægtskontinuiteten og bundetheden til jorden erstatter Paradis og Helvede.\n"Der dukker af Disen min Fædrenejord". Med denne intonation starter digtet "Jylland" ( SV 1 111-113), hvormed Aakjær åbner afdelingen af "Hjemstavns-Sange" i Fri Felt (1905). Placeringen er velvalgt: Det var jo netop en lille afkrog af halvøen - Fjends Herred - han som den første påtog sig at indskrive på det litterære Danmarkskort. Han påbegyndte sin generobring af barndomslandet, efter at han med sine to første bøger havde afklaret det religiøse spørgsmål. Først da var han psykologisk sat fri til at koncentrere sig om sin hovedindsats som forfatter: en sansemættet, nøgtern registrerende og dog samtidig poetisk kortlægning af det fædreland, der dukkede op af disen. Det lå i Aakjærs natur, at han ganske uproblematisk var i stand til at betragte landbolivet igennem to forskellige brillesæt: Når han tog det ene på, løb hans sind fuld af en dybfølt glæde over den vestjyske naturs særegne skønhed, og han lovpriste bondens ærlige arbejde i en række digte, som er blevet folkeeje; når han tog det andet på, sprang den forfærdelige sociale nød ham i øjnene, han blev grebet af en retfærdig harme og fordømte den uværdige måde, hvorpå nogle mennesker kynisk udnyttede andre - ovenikøbet med samfundets accept. Umiddelbart virker de to synsvinkler uforenelige, men ved nærmere eftertanke kan man måske sige, at de i virkeligheden komplementerer hinanden: Bondens arbejde i stalden og på marken er i sig selv velsignet, fordi han i modsætning til f.eks. en kontormand indgår i et stofskifte med naturen, det er de ydre omstændigheder (de dårlige jordlodder, den grove udnyttelse), som alligevel forpester alt for mange af hans dage. Men disse omstændigheder kan forandres!\nBondens liv og arbejde, hans sind og hans værk, var i det hele taget et uopslideligt emne for Aakjær. Ja, hele hans forfatterskab kan i virkeligheden opfattes som variationer over dette tema. I kraft af sit erhverv er bonden mere end nogen anden afhængig af mulden og vejret, og derfor viste Aakjær ham altid i hans samspil med naturen. For hedebonden udgjorde den karrige jord tilværelsens uafvendelighed, og da eksistensvilkårene nu én gang var så barske, blev han også selv ualmindelig hårdfør. Stejl, stridbar, påholdende, ordknap. Sådan var hans sind. Og så længe han overhovedet magtede det, fortsatte han med at dyrke sit beskedne jordlod, mens han henlevede sit liv med Gud som den øverste myndighed. Mandigt affandt bonden sig med, hvad livet måtte byde ham. Den sørgmodige resignation var hans varemærke: "Guds Villi taaler ingen Nokken" ( SV 6 295).\nIntetsteds har Aakjær beskrevet bondens arbejde skønnere end i sit lyriske hovedværk, Rugens Sange og andre Digte (1906). Som titlen indikerer falder det i to afdelinger - "Rugens Sange" og "og andre Digte" - hvoraf den første udgør en sammenhængende suite bestående af et forspil og et dusin digte, hvori vi følger vinterrugen, fra den lægges i efteråret, til den høstes om sommeren ( SV 1 218-235).\nForspillet slår stemningen an: "Jeg lægger mig i Læet her ved Storrugens Rod, / jeg lytter, og jeg lytter, til det synger i mit Blod" ( SV 1 218). Rugen står enhver bondefødt nær - dens klokkespil udgør "den kjære danske Lyd, hvorved vi voxed op" ( SV 1 218) - og i de efterfølgende digte fortælles dens historie.\nDet starter alt sammen med, at bonden en efterårsdag går op på sit loft, hvor han henter sæden, som han derefter sår, mens skyen står lav og tung, blæsten jager med løvet, lærken triller og viben klager: "Sæden flyver fra hans Haand og springer højt af Glæde: / atter er den given hen til Jordens Moderskjød [...] / Stort og Smaat - det væves ind i Bondens Alvorstanke; / aldrig er hans Kald saa skjønt, som naar han saar sin Rug" ( SV 1 219).\nNår rugen er sået, strider den sig heltemodigt igennem den barske danske vinter. Uanset vejrliget glemmer den aldrig sin opgave: "Det er, som du vidste: I Lykke og Nød / du strider for Menneskets Brød" ( SV 1 220). Da foråret kommer, udspiller der sig et sandt leben ved rugmarken: Den fattige, gigtplagede Ane Malén tjener surt til dagens brød ved at fjerne sten fra "den Riges Rug" ( SV 1 221), den knibske Anna og hendes "Hjertenskjær", Anders, finder efter nogen tøven sammen ved rugskellet, mens "Rugen ringled vidt og bredt om Kys og Kjærlighed; / hvad det mindste Ax har hørt, den hele Ager ved" ( SV 1 223), og Jens og hans viv går en runde på deres gård, mens de fryder sig over, hvor godt rugen står.\nOmsider falder "Velsignelsens lysende Naade" ( SV 1 225), regnen, hvilket tegner godt for høsten. Den er et af årets absolutte højdepunkter: "Og aldrig stemmes en Sjæl saa glad, / det være sig Mands eller Kvindes, / som naar det dufter af Myntens Blad, / og Negene samles og bindes" ( SV 1 226). Først skal leerne slibes, og så går det ellers løs: "Og nu hvæsser vi vor Le, / og saa mejer vi vort Korn, / og saa favner vi vor Kvinde under Maanens Horn" ( SV 1 227).\nNår rugen er høstet, køres den hjem og bæres ind. Højdepunktet i dens cyklus fra såsæd til menneskeføde indtræder, når den bliver bragt i lade. Og Aakjær har intet glemt: "Nu er det længe siden, / men end det gjemmes i mit Sind, / hvordan i Barndomstiden / den kjære Rug kom ind" ( SV 1 233). Først breder mor "et Klæde / saa ømt som nogen Højtidsdug" ud, så man kan modtage rugen som "en Hædersgjæst", så lægger far vesten "og sér saa indadvendt: / En Skjælven i et ydmygt Sind, / en Bøn til Altets Skaber, / før Avlen bringes ind" ( SV 1 233). Da rugen efter en lang dags hårdt, men lykkeligt arbejde er bragt tørt og sikkert i lade, går alle veltilfredse til ro: "Saa slutter Far i Jesu Navn, / og Hjemmet gaar til Hvile / med Høsten i sin Favn" ( SV 1 235).\nDa Aakjær i høj grad digtede på sine barn- og ungdomsminder fra Fjends, blev hans synsvinkel i sagens natur bagudrettet. Det bondesamfund, han skildrede med så stor indfølelse, var verden af i går. På midten af sin livsbane stoppede han op, flyttede tilbage til sin hjemstavn (omtrent) og begyndte at digte om den. Han måtte søge tilbage til de steder, hvor han første gang tog verden i besiddelse. Hjemdriften er lige så uudryddelig som seksualdriften. Hvis vi i vort livs forår drager ud (som Ole på knolden), må vi nødvendigvis i vort livs efterår valfarte fra "det yderste Hav" til barndommens bæk for at lytte til "Mindernes Suk": "Hvad var vel i Verden det fattige Liv / med al dets fortærende Tant, / om ikke en Plet med en Dal og lidt Siv / vort Hjærte i Skjælvinger bandt! / Om ikke vi drog fra det yderste Hav / for bøjet og rynket at staa / og høre de Kluk, / de Mindernes Suk / fra Bækken, vi kyssed som smaa" ( SV 1 113). Gensynet med barndomslandet er ofte forstemmende. Forventningsfulde valfarter vi hjem til den "muntre Skjæbneflod" ( SV 2 48), vi levede ved og badede i, da vi var børn, blot for at erfare, at alt er forandret. Tunge om hjertet må vi mindesyge konstatere, "at alt er Grus, / din Barndoms Grund, din Moders Hus, / hvor maa dit Hjærte bløde" ( SV 2 46). Livets grundlov er grum og ubarmhjertig: "Det gamle falder, det ny bestaar" ( SV 1 198). På et eller andet tidspunkt går alle menneskers barndomshjem til grunde, "men Mindet slaar / sin Kreds derom alle Dage" ( SV 1 197). Ved synet af et lille barn i en vugge forestiller Aakjær sig, hvordan det engang vokser sig stor og stærk, bliver gift og bosat, kort sagt "bliver Mand som vi andre" ( SV 1 198). Og så vil også denne granvoksne kraftkarl blive aldeles blød om hjertet, når han opsøger det sted, hvor hans nu forsvundne barndomshjem lå: "Saa staar du vel, som vi andre staar, / og tryller Ranker om sunkne Stene / og stirrer ud mod en falden Gaard, / mens Solen synker bag Grene" ( SV 1 199).\nNår alt dette er sagt, skal det dog tilføjes, at for Aakjær var naturen altid en kilde til glæde og forundring. Den dulmede smerten over det tabte. Hans smittende livsglæde kommer allerbedst til udtryk i "Sundt Blod" ( SV 1 240-241), som rummer en hel livslære på vers. I den første strofe deklameres den fundamentale optimisme, hvorpå digtet er skrevet, nærmest demonstrativt: "Jeg bærer med Smil min Byrde, / jeg drager med Sang mit Læs; / jeg er som den vilde Hyrde, / der gjenner sit Kvæg paa Græs" ( SV 1 240). Jeg'et har godt nok sine problemer at slås med, men det bærer og drager dem med smil og sang. Ingen problemer er så knugende, at sindet ikke lettes, når man blot går ud i naturen, der er så overvældende, at jeg'et ej finder "tolkende Ord" og derfor må blæse i sin skalmeje til "Bukkene bræger af Fryd" ( SV 1 240). I digtets 4 første strofer optræder ordet "jeg" hele 7 gange, hvorpå læseren omsider inddrages i det femte og sidste: "Hvor kan I dog gruble og græde, / saa længe Guds Himmel er blaa! / Mit Hjerte skjælver af Glæde, / blot Duggen dynker et Straa" ( SV 1 241). Det er svært at bevare pessimismen, når man står ansigt til ansigt med den skinnende sol, den blå fjord, de sejlende skyer og duggen, der tynger et strå.\nSom agitator opererede han med en række faste modsætningspar: Oppe/nede, lys/mørke og varme/kulde. Overklassen lever et mageligt liv oppe i lyset og varmen, underklassen slider sig halvt ihjel nede i mørket og kulden. Med sine kampsange ville Aakjær bringe de underprivilegerede - daglejere, husmænd, arbejdere, tyende, kvinder - til at forstå, at de kun får deres berettigede plads i solen, såfremt de står sammen og er indstillet på at kæmpe for deres sag: "Vild Fattefolk kuns støtt hinaan, / mod hwad der søn vil gnav wos, / saa skuld I se, hwor vi sku kraan / og aalle mie klav wos. / Men Smofolk ved ett, hwad de kan, / fâr de staar te æ Hammel; / de kund jo løwt æ hiele Land, / saatt de dje Rygge sammel" ( SV 2 2).\nI lejlighedssangene "Kommer I snart" ( SV 1 262-263), "Tyendesang" ( SV 1 263-264) og "Arbejdersang" ( SV 1 134-135) henvender Aakjær sig direkte til hhv. husmænd, tyende og arbejdere. Fælles for dem er, at de skaber samfundets værdier - uden selv at få nævneværdig del i dem. "Vi harved din Ager, vi skar dine Neg, / vi strigled din blommede Hest, / vi lytted bag Stalden til Rotternes Leg, / naar selv du gik pyntet til Fest. / Du drømte paa Bolstre, / vi slumred paa Halm" ( SV 1 264). Sådan tiltaler tyendet ("vi") gårdmændene og godsejerne ("du"), mens arbejderne tålmodigt forklarer den hovne junkerspire, som stolt peger på sit adelsvåben, hvem der egentlig bærer verden på sine skuldre: "- Vi er Børn af dem, der brugte Hakken / ligefra den første Fortids-Old. / Adel, Fyrster steg paa vore Rygge, / og vi bar dem over Ørkners Sand; / fedeligt de sad i Palmers Skygge, / naar vi andre savned Brød og Vand" ( SV 1 134). Udnyttelsen har fundet sted i århundreder, men nu skal det være slut med at spise "Trællens Æde af Hundens Fad" ( SV 1 263). Sammen skal de underprivilegerede sprænge deres "Tusindsaars-Lænke", sammen skal de kæmpe for deres naturgivne ret: "Staa ej bundne jer Bødler bi! / - kommer I snart! - / grib jer Spade og hug jer fri! / I er tusind, hvor de er ti! / - kommer I snart, I Husmænd!" ( SV 1 263). Først når ingen lever af at udnytte andre, kan alle være frie: "Da pløjer vi muntre vort bølgende Land, / naar først vi har friet vor kuede Stand / fra Tusindaars-Trældommens Nat" ( SV 1 264).\nSelve revolutionen, hvor udbytterne og de udbyttede går i struben på hinanden, har Aakjær morsomt beskrevet i digtet "Ko og Hjort" ( SV 1 285-288). En forsulten husmandsko får en dag nok af sit elendige liv på en udmarvet jordlod, hvorfor den tændt af en "Oprørsgnist" søger ind i lensgodsets dejlige skove med deres "grødegrønne Sletter" ( SV 1 286). Her forsøger en standsbevidst hjort at forskrække koen, som "vralter saa tungt og saa trygt, / hun kjender vel til Sult men kun lidet til Frygt" ( SV 1 287). Da junker-hjorten ikke kan skræmme plebejer-koen bort, sætter den "et saadant Ribbensstød" ind, "at Koens Harm og Smerte som Brøl af Struben skød" ( SV 1 287). Et slagsmål tager sin begyndelse, "som næppe før er set; / ej nogen turde gjætte, hvem først sattes Bét" ( SV 1 288). I kraft af sin "voldske, plumpe Bersærke-Boxerkunst" sejrer koen til sidst over den spænstige og gratiøse hjort, som flygter "i hinkende Spring efter talrige Knæk. / Men Koen hun rejste en Brølen saa lang, / at Lehnsskovens Sletter de skogrende klang" ( SV 1 288). Og Aakjær er ikke sen til at udlægge teksten: "Du Husmand derhjemme paa din simestukne Lo, / naar vil du stinde Nakken en Dag som din Ko!" ( SV 1 288).\nEnkelt og hjertegribende skildres rovdriften på de forsvarsløse i novellen "Da Hyrdedrengen skulde i Skoven" ( SV 7 43-55). Året rundt slider hyrdedrengen Per hos den nærige gårdmand Stafen, men endelig får han en dag fri til at tage på en sommerudflugt sammen med sine klassekammerater. Inden det kommer så vidt, har Stafen beklaget sig i en uendelighed over tidernes forfald, og når han overhovedet giver Per fri, er det kun, fordi han ikke vil være til grin i de andre gårdmænds øjne: "Om Kreaturerne bejser ad Helvede til, hvad gjør det, bare Drengen morer sig. Jow, aaejow! Han skal paa Ferietur; han skal i Skoven, naar en anden maa gaa ved Arbejdet" ( SV 7 44). Da den store dag oprinder, er Per tidligt oppe for at være helt sikker på ikke at komme for sent til toget, der skal føre ham ud i den store verden, ud til eventyret. Men ak: I den årle morgenstund tvinger Stafen ham til at genne kreaturerne ud med det resultat, at han netop kommer for sent. Pers hæsblæsende løbetur ned til stationen er skildret, så man sidder med hjertet oppe i halsen. Og da han når frem, få minutter efter at toget er kørt, er det næsten ikke til at bære: "Den grønne Skov med Fjorden omkring, de glade Kammerater, Legen, Dansen, Musikken, den dampende Kaffe og den liflige Hvedekage - alt tykkes han nu det forsvandt bag Røgen af det bortdampende Lokomotiv" ( SV 7 54). Den grædefærdige Jens får en kop kaffe og en kage hos den venlige stationsforstander, og så kan han ellers traske hjem til endnu en grå arbejdsdag. En stor oplevelse blev nægtet ham, blot fordi hans husbond absolut skulle udnytte hans arbejdskraft til den sidste blodsdråbe: "Har de nu ikke Synd af at lade et Barn komme for sildig, der kun én Gang om Aaret har en bitte Glæde!" ( SV 7 53).\nI sin bedste roman, Vredens Børn fra 1904 ( SV 6 439-650), beskriver Aakjær, hvordan gårdmænd fuldstændig skamløst udnytter deres underkuede tjenestedrenge og\n( SV 6 506-507).\nGoj vækker Pers revolutionsinstinkt ( SV 6 508): "Og gjør man dig Fortræd - og det gjør man jo daglig - saa knyt din Næve i Bukserne, til du en Dag bliver stærk nok til at svinge den lige i Planeten af dette maskraadne, gaardmandshovne Penge-Samfund". Per indser, at samfundssystemet må laves om helt fra bunden af, for det er jo grundlæggende uretfærdigt, at nogle få kan berige sig på de manges bekostning. Som socialist har han svært ved at få arbejde som daglejer, og ingen gårdmand kunne drømme om at ansætte ham som karl. Da han ingen muligheder ser for at forbedre sin situation herhjemme,\nFørst i trediveårsalderen indså Aakjær, at hans livs bestemmelse var at kortlægge den jyske bondes arbejde, sind og væsen. Når han kunne gøre det med så stor indlevelse, var det fordi, han beskrev det landbosamfund, de mennesketyper og den natur, han kendte fra sin opvækst i Fjends. I hans sind lå talløse erindringsbrokker - "NU er det længe siden,/men end det gjemmes i mit Sind" ( SV 1 233) - som han gennem en kunstnerisk forarbejdning transformerede til usentimentale mindedigte, hvori han gav den verden, der for længst var gået al kødets gang, poetisk mæle. I sit kulturhistoriske forfatterskab og med sine Blicher-studier overskred han sin egen tidshorisont og pejlede sig ind på bondens eksistensvilkår flere århundreder tilbage.\nAakjær forestod selv udgivelsen af Samlede Værker, som er forsynet med hans værdifulde noter. Alle de ovenstående titler pånær trebindsværket om Blicher er inkluderet i Samlede Værker. Teksterne gengives efter den seneste af Aakjær redigerede udgave. Især de tidligste prosabøger er - med forfatterens egne ord - "gjennemrettet i hver eneste Linje" ( SV 6 651). Samlede Værker er opdelt efter genrer, og inden for hver genre genoptrykker Aakjær sine tekster i en streng kronologisk rækkefølge. Det medfører, at kompositionen i de originale digt- og novellesamlinger er gået tabt (man kan slet ikke se, fra hvilke bøger teksterne stammer). Endvidere har Aakjær udeladt nogle af digtene i Derude fra Kjærene. Til gengæld rummer Samlede Værker noveller, digte og artikler, som ikke findes i Aakjærs tidligere udsendte bøger.


Humlemagasinet: Julens hjerte findes i Harndrup | Middelfart | fyens.dk\nPubliceret 10. december 2017 kl. 16:00\nPeder Pedersen, Humlemasinet, ved bordet, som er dækket med dansk Musselstel. Dækketallerkerne er italienske Murano-tallerkener, som Peder Pedersen kørte helt til Nordsjælland for at købe på en auktion. Foto: Henrik Larsen\nDen årlige juleudstilling hos Humlemagasinet skal være traditionel, og bag alt det velkendte kan man alligevel finde overraskelser.\nHarndrup: Et juletræ pyntet i pinke farver, eller hvad med at nyde synet af et par kæmpe nisser henslængt i en himmelseng fra De Dansk Vestindiske Øer?\nMidt i alt det traditionelle lurer overraskelserne på den årlige juleudstilling på Humlemagasinet i Harndrup. Over 2000 har allerede besøgt udstillingen siden åbningen først i november, og søndag blev besøgstallet yderligere højnet, da den ene bil efter den anden ankom til det privatejede museum, der drives uden offentligt tilskud.\n- Vi skal gerne ligesom sidste år nå op på 4000 besøgende, og det kommer vi også til. Interessen er rigtig stor, fortæller Peder Pedersen, leder af Humlemagasinet.\nPublikum stemmer om hvilket juletræ, de bedst kan lide. Der er 10 i alt. Sidste år fik træet med den klassiske danske pyntning flest stemmer. Foto: Henrik Larsen\nEfter en tur rundt i de hyggelige stuer er man næsten villig til at aflægge ed på, at julens hjerte findes i Harndrup. Stuerne er spækket med alverdens juleting. Største sællert i år er af en eller grund, som Peder Pedersen stadig grubler over, hvide og grønne glasjuletræer i varierende størrelse. Den mest markante nyskabelse midt i det, som skal være, som det plejer at være, er vel nok, at der på de 20 borde, dækket med kaffe- og spisestel, er sat flag op, så man kan orientere sig om, hvorfra stellet kommer.\nPeder Pedersen passion for at samle på stel strækker sig årtier tilbage. Hvad man kan forvisse sig om ved at få kendskab til alle de stel, der ikke er udstillet.\n- I alt har jeg nok godt og vel 130 stel. Ja, det er lidt skørt, siger han og trækker på skuldrene.\nDer er stjålet, hvad der ikke plejer at forekomme, flere udstillede genstande på Humlemagasinet i år. Foto: Henrik Larsen\nDer er skiftet 15 stel ud i forhold til udstillingen sidste år. Skæbnen har villet, at Peder Pedersen aldrig har udstillet et norsk stel. Det har han nu rådet bod på. Olavsrosen hedder det over 100 år gamle spisestel, som endda undervejs i dets historie er blevet benyttet til at servere for dele af den norske kongefamilie.\nDet ene bord er mere indbydende end det andet, og for én gæst også lidt for indbydende. Et glas er stjålet, og Peder Pedersen fortæller, at der, hvad der heldigvis ikke plejer at forekomme, er forsvundet to-tre andre ting rundt på museet.\nMed undtagelse af mandag holder juleudstillingen åbent frem til torsdag den 21. december.