Flexcities - forsyning til Horsens/Hedensted | TVIS\nFlexcities - forsyning til Horsens/Hedensted\nMed støtte fra Region Midtjylland er næste fase af et nyt udviklingsprojekt, ”Flex Cities 2”, igangsat. Formålet er i praksis at udvikle nye, effektive fjernvarmerør, varmepumpeanlæg og styresystemer til opsamling af overskudsvarme fra lokal industri og sammenkoble fjernvarmen fra TVIS-systemet i Trekantområdet med fjernvarmeforsyningerne i Hedensted, Løsning og Horsens.\n-Hvis omstillingen til vedvarende energi skal lykkes, som det er lagt op til i nationale, regionale og kommunale strategier, er ny teknologi og samarbejde nødvendigt. Det gælder ikke mindst på fjernvarmeområdet, som netop er kendetegnet af høj forsyningssikkerhed og tværfagligt samarbejde, men også begrænset teknologisk udvikling, siger driftsleder ved Hedensted Fjernvarme, Torben Alex Nielsen, der er projektansvarlig.\nI 2019 vil grundbeløbet bortfalde, som er et statsligt bidrag til decentrale kraftvarmeværker, Det betyder, at blandt andet Hedensted Fjernvarme måske får væsentlige prisstigninger i deres forsyningsområde.\n-VI er gået ind i det her projekt med åbent sind for at se, hvordan vi effektivt forbereder fremtidens fjernvarme fra alle tilgængelige energikilder, og det kan betale sig for os at se på forskellige leverandører på tværs af kommunegrænser. Det har vi alle fordel af, siger Torben Alex Nielsen.\n”Flex Cities 1”-projektet blev afsluttet i august 2014 og var på mange måder et ideudviklingsprojekt. Sammen med næste fase, Flex Cities 2, får forskellige aktører mulighed for at udvikle og demonstrere innovative løsninger i praksis. I Horsens står de for konvertere gasområder til fjernvarme, hvilket vil øge behovet for forsyningskapacitet.\n- I takt med at vi udbygger produktionskapaciteten i Horsens, giver projektet os muligheden for at samtænke fremtidige løsninger i et langt større perspektiv. Det gælder om at etablere løsninger, der dækker både vore og forbrugernes behov her og nu, og samtidig er så fleksible, at de på længere sigt kan indgå i et større system, hvor synergieffekterne for alvor kan udnyttes, siger Christian Niederbockstruck, direktør ved Fjernvarme Horsens a.m.b.a.\nFlexCities 2 er et bredt samarbejde mellem kommunerne og fjernvarmeværkerne i Hedensted og Horsens. TVIS og flere virksomheder er også tilknyttet, som er potentielle leverandører af overskudsvarme eller leverandører inden for fjernvarmeløsninger. Vidensinstitutioner, konsulentvirksomheder og fjernvarmens tænketank, Grøn Energi, bidrager med rådgivning.\n-Fjernvarme er billigt, effektivt og enkelt for forbrugerne at forholde sig til. Samtidig spiller fjernvarme en nøglerolle i omstillingen af energisystemet til vedvarende energi, fordi fjernvarme er fleksibel i forhold til forskellige teknologier. Fjernvarmesystemet kan lagre produceret energi og udnytte lavværdige energiformer, som ellers ville gå til spilde. Flex Cities-projekterne handler om at undersøge muligheden for et sammenhængende fjernvarmesystem i regionen med fokus på miljø, effektivitet, rentabilitet og teknologisk innovation, slutter Christian Niederbockstruck.\nForsyning fra Trekantområdet\nDa TVIS investerer i at ombygge Skærbækværket i det sydlige Fredericia til biomasse, vil en både forsyningsstabil og billig kilde til vedvarende energi gå i drift senest i 2018. TVIS er for tiden i gang med en større klarlægning af varmeforsyningen i Trekantområdet og har også kigget på muligheder for at udvide forsyningsområdet inden for kommunerne.\n-Jo flere vi er til at tilbagebetale investeringen i at ombygge til biomasse, jo billigere bliver det for alle og med en udvidelse kan vi bedre udnytte produktionskapaciteten fra Skærbækværket, når det er ombygget. Vi skal analysere, hvor god økonomien er ved at investere i en ledning til Hedensted og Horsens, men vi går ind i projektet i en forventning om, at det er til fordel for varmeforbrugerne her i området. Vores seneste beregninger viser, at ombygningen af Skærbækværket til biomasse vil sænke den årlige varmepris for et standardhus i Trekantområdet med omtrent 2000 kr om året, siger Hans Bjørn, direktør ved TVIS.\nI projektet FlexCities 1 blev gennemført scenarieanalyser for brug af overskudsvarme, solvarme og varmepumper og nuværende fliskedler i et sammenhængende fjernvarmeområde i Horsens/Hedensted-området. Analyserne viste, at det er muligt at etablere et sammenhængende fjernvarmeområde med vedvarende energikilder uden selskabsøkonomiske meromkostninger. Resultatet af det samlede FlexCities 2 projekt vil være demonstration af fremtidens fjernvarmesystem baseret på vedvarende energi og overskudsvarme fra TVIS-systemet i Trekantområdet. Projektets resultater stilles til rådighed for og formidles til andre virksomheder, så det kan danne grundlag for fremtidig erhvervsvækst i hele fjernvarmebranchen.\nEnergiforsyning dækket af vedvarende energi forudsætter en øget energieffektivisering i hele energikæden. Projektets fokus vil specielt være rettet mod følgende tre hovedelementer:\n• Innovative transmissionsledninger til fjernvarme.\n• Varmepumper, som anvender forskellige varmekilder til fjernvarme.\n• Styringssystemer til hybride fjernvarmesystemer med forskellige produktions- og forbrugsenheder\n1. Hedensted Fjernvarme (projektansvarlig)\n2. Løsning Fjernvarme\n3. Fjernvarme Horsens\n5. Hedensted Kommune\n6. Horsens Kommune


Kina Stackable Round Classic Style Wine Rack fabrik og leverandører | Let husholdningsartikler\nvaremodel nr .:1032090\nproduktmål: 47x18x12,5 cm\n1 CHIC DESIGN: Dette vin rack er stilfuldt, men alligevel subtilt og giver en elegant, minimal flair til ethvert køkken eller bordplads.\n2.SPACE SAVER OPBEVARING: I stedet for at opbevare flere vinflasker på bordpladen ved at få dem til at stå alene, opbevarer disse dekorative stativer pænt flere flasker med dine yndlingsvine og alkoholholdige drikkevarer, så du kan holde flere flasker udstillet i en relativt lille areal. Denne hylde er en fantastisk måde at spare værdifuld plads på bordpladen.\n3.HORIZONTAL DISPLAY: I modsætning til andre vinrakke eller opbevaringssager, der kun muliggør lodret visning og opbevaring, holder dette stativ vandret hver vinflaske vugget i praktisk vandret position for at forhindre, at kurkerne tørrer ud. Dette holder vinen frisk og smagfuld i længere tid, hvilket giver dig mere pang for din sorteper og beskytter dine vininvesteringer. Det unikke design af dette vinrack vil ikke vælte eller vælte, så du kan stakke en eller to flere stativer oven på hinanden. Hver flaske vin i din samling kan have et prominent sted i dette praktiske, attraktive display.\n4.PARFEKT GAVE TIL VIN-KÆRLIGHEDER: For enhver vinelsker i dit liv er dette vinflaske-display sikkert en gave, de vil elske. Hvert stativ er lavet af robust jernmetal, der er let, men alligevel holdbart. Til enhver lejlighed, fra fødselsdage til jul eller endda som et bryllupsgave, er dette vinrække den perfekte gave til vinentusiaster overalt.\n5.MERE OPBEVARINGSRUM ： Tilføj flere stabelbare vinrakke for yderligere opbevaring og skab den ultimative vinkælder! Indeholder de fleste standard vinflasker og op til 4 flasker på hvert niveau.\nTidligere: rustfrit stål kraftig suppe slev\nNæste: 7 flasker metalhexagon vin rack\nStor metalspind top askebæger


Født efter 52 timers vandafgang | NETBABY.DK\nBetina fødte sin datter efter 52 timer med vandafgang. 6657\nVi var elle vilde, da vi fandt ud af, at vi var gravide. Et ønskebarn, som vi havde prøvet at lave i godt 2½ år. Faktisk havde vi opgivet og overvejet at gå til lægen, men så pludselig var hun der.\nFørst havde jeg termin den 5/3-2003, men datoen blev til scanningen i uge 14 sat en uge tilbage, så min termin nu var 28/2-2003, 5 dage efter min fødselsdag. Sikke en gave at få.\nGraviditeten gik okay, indtil december/januar måned. Under hele graviditeten havde jeg ikke taget andet end 1,2 kg på, så det var dejligt.\nJeg mærkede rimelig hurtigt liv. Jeg mærkede bobler i uge 11 og decideret liv i uge 13. Det føltes som om, en mus løb hen over min mave. Jeg mærkede liv hver 2. dag.\nJeg hørte hjertelyd i uge 11 til min første jordemoderundersøgelse. Det var en reservejordemoder, som var der i stedet for min egen, men hun mente, at jeg var længere fremme end min daværende termin i marts. Hun ville sætte mig til den 4. februar.\nJeg havde gået rundt længe med ondt i hofterne og bækkenområdet og ryggen, så i uge 24 fik jeg konstateret bækkenløsning, hvilket ikke var overraskende, eftersom jeg er hypermobil og med en BMI godt over 27.\nJeg fik at vide, at jeg skulle tage den med ro, ellers ville jeg føde før tid. Det tænkte jeg dog ikke meget over, da jeg godt var klar over, at muligheden var stor for, at jeg fødte før tid, da min mor fik mig 3 uger før tid. Og jeg syntes nu, jeg tog det stille og roligt, da jeg gik hjemme.\nMen ellers gik det stille og roligt. Jeg havde plukkeveer siden 6. måned, så det tog jeg, som det kom.\nMen nytårsaften, da klokken slog 24, var jeg overbevist om, at nu skulle jeg føde. For pokker da nogle stærke og voldsomme plukkeveer, jeg havde. De varede længe og kom regelmæssigt den første 1½ time af det nye år. Og så intet. Syntes det var underligt men tænkte ellers ikke over det.\nSå den 17. december var jeg til jordemoderundersøgelse, og alt var pænt, som det skulle være, dog kunne hun ikke lide, at jeg havde en underlig siven af væske, så jeg blev henvist til fødegangen med det samme. Så hjem og hente farmand og afsted til Næstved.\nJeg blev undersøgt for alt muligt indvendigt og udvendigt. Min livmoderhals var 1½ cm, men ellers var alt, som det skulle være. Men jeg skulle aflastes meget, for ellers ville jeg føde meget før tid.\nSøndag den 27. januar var vi ude hos mine forældre, og så var det pludselig som om, noget ville ud. Stille og roligt, men en meget ulækker følelse. Slimproppen var gået.\nDa vi kom hjem, fik jeg en masse plukkeveer lige efter hinanden, så jeg sms'ede lidt med min veninde, som var 3 uger længere henne end mig. Hun var bekymret og ringede så til fødegangen for at høre ad.\nSå jeg blev ringet op af en jordemoder, som syntes, at vi skulle kigge ind forbi for at blive tjekket. Så vi startede bilen op og kørte de 30 km ind til Næstved.\nJeg blev undersøgt og fik konstateret, at jeg ikke var åben. Men jeg blev indlagt til observation på grund af, jeg havde flimmer for øjnene, lidt højt blodtryk og protein i urinen.\nJeg blev scannet, og baby var fin og stod fast. Jeg var nu i uge 35+2.\nNæste dag foregik i sengen på sygehuset, da jeg skulle være sengeliggende, og jeg måtte kun komme op, når jeg skulle på wc. Ret trælst. Men til stuegang blev jeg dog udskrevet.\nMen jeg skulle så til scanning den 3/2 og fik besked på overhovedet ikke at lave noget. Meget svært for mig, som skal lave noget helst hele tiden, især når jeg ikke må.\nTorsdag den 30. januar var jeg til sidste lægeundersøgelse. Der så det ikke rart ud. Siden mandag havde jeg taget 5 kg på! For højt blodtryk. Så jeg måtte endnu engang på fødegangen.\nHer blev jeg taget imod af min egen jordemoder. Mit blodtryk var ret meget for højt 220/160, 180/130. Jeg fik kørt en strimmel i en time og blev indlagt for mulig fostervandsforgiftning.\nFredag blev jeg scannet. Der blev set efter, om jeg havde for meget fostervand, men det var, som det skulle være, og baby var fin og blev skønnet til 3.100 gram. Børnelægen kunne godt se kønnet men ville intet sige, selvom vi pressede godt på.\nJeg havde vildt mange plukkeveer, som bare gjorde ondt som bare s...\nLørdag havde jeg stadig alt for højt blodtryk og fik kørt en strimmel til, denne gang i 1½ time, fordi de glemte mig imellem et vagtskifte.\nSøndag blev jeg udskrevet med ordene fra en stramtantet ældre sygeplejerske: "Du har en følsom livmoder" (lige det jeg IKKE havde. Vi fandt senere ud af, at hun havde ligget med begge arme oppe ved ørene, så det jeg kunne mærke i lysken, var hendes albuer).\nMen fik så at vide, at der jo var LÆNGE til, jeg skulle føde. Jeg ville sågar nok gå over tid og meget andet. Jeg var jo nærmest hysterisk og skulle slappe af. Hmm, ja klart, det var jo også min egen idé at blive indlagt!\nMen vi tog så hjem til mine forældres bryllupsdag og hyggede os. Så mandag var jeg og den kommende farmand inde i byen. Jeg satte ham af ved posthuset og skulle vende bilen på en bombet p-plads bag Prinsen i Vordingborg.\nDer lød et smæld, som om en elastik sprang. Jeg tænkte lidt over, hvad det mon var, og parkerede henne ved posthuset igen. Så nøs jeg - og splat! Klokken var 12, og vandet var gået. Jeg blev våd.\n"Hjælp", tænkte jeg. Det er bare ikke vandet, der gik der! Der var jo længe til, jeg havde termin, selvom jeg inderst inde gerne ville føde før min fødselsdag. Men alligevel - 3 uger før.\nKæresten kom tilbage, og jeg nøs igen. Splat igen! Jeg fortalte ham, at jeg troede, vandet var gået. Det troede han ikke vildt på, og dog, for vi kørte hjem uden at lave alle de ting, som vi skulle.\nSå idet jeg stod ud af bilen, løb vandet igen. Aldrig har jeg løbet så stærkt hjem og op af trappen og ind på wc. Kæresten ringede til hans mor (og gud ved hvem ellers) og fortalte alt i stedet for at give mig telefonen, så jeg kunne ringe til fødegangen.\nMen han blev færdig, og jeg ringede til fødegangen. Jeg nåede kun at sige mit navn, før der blev sagt: "Nu dig igen, hvad nu?". "Vandet er gået". "Hvorfor tror du det?", fik jeg i hovedet.\nJeg måtte forklare hvordan og hvorledes. Okay, jeg skulle komme ind. Jeg fortalte, at hovedet stod fast, så vi tog selv der ind.\nJeg kørte med gode plukkeveer. Kæresten har ikke kørekort. Da vi ankom på fødegangen, var min egen jordemoder der og tog imod. Jeg blev lagt op på briksen, og hun kunne godt se, jeg havde ret.\nHun punkterede mig, og vandet var pænt, men der var så meget, at jeg gennemvædede hele madrassen og lagen og alt.\nJeg fik kørt en strimmel igen. Jeg havde plukkeveer, og baby havde det godt, men jeg havde ikke åbnet mig.\nJeg blev så indlagt på gynækologisk afdeling, indtil jeg fik veer. De regnede med, jeg ville få dem i løbet af natten. Men intet skete.\nTirsdagen var en LANG og meget følelsesmæssigt trættende dag. Jeg lå i et af fødegangens undersøgelsesrum i 12 timer, og selv efter 2 stikpiller og et hav af undersøgelser var intet sket.\nJeg skulle det samme igennem om onsdagen, hvis ikke jeg havde åbnet mig om morgenen. De 5 jordemødre, der kom og så til mig i løbet af dagen, ja de sagde 5 forskellige ting. Alt lige fra, at jeg bare skulle det samme igennem, indtil jeg åbnede mig, og til at jeg nok skulle tages med kejsersnit næste aften, hvis ikke der var sket noget. Så jeg fik kæmpe tudetur, som kun kunne dulmes af min mor.\nOnsdag den 5/2-2003 om morgenen klokken 8.30 kom jeg ned på fødegangen igen. Jeg havde åbnet mig 1 cm. Jeg var jublende glad. Nu skulle jeg ikke det samme igennem alligevel. Så jeg blev undersøgt og fik kørt en strimmel.\nJeg var bare elle vild. Jeg skulle føde i dag. Jeg blev mor I DAG! Det var bare helt vildt. Da strimlen var kørt, kom jeg ind på fødestuen. Jeg ringede til kæresten og svigerinden og fortalte dem, at nu var det nu.\nJeg tog et brusebad, da jeg desværre ikke måtte komme i karbad på grund af infektionsrisiko, da vandet var gået for 2 døgn siden. Og vand skulle berolige maven. Hvorhenne? Det satte bare gang i veerne. Jeg fik dog at vide, at det var plukkeveer.\nKlokken 12 var jeg åben 2 cm. Jeg fik lagt ve-drop klokken 13.10. Dette satte gang i veerne. Det eneste, der hjalp lidt, var en varmepude i lysken. Jeg havde så ondt, at jeg tudede.\nJordemoderen sagde, at det eneste, der hjalp mod smerterne, ville være en rygmarvsbedøvelse. Lattergas ville slet ikke virke. Jeg var helt med på den, for jeg havde bare ondt. Men den blev lagt forkert 2 gange og virkede ikke. Kun mit venstre ben blev lammet.\nKlokken 15 var der vagtskifte, og jeg valgte at få den jordemoder, som var den første jordemoder, jeg mødte, Bettina Kock. Hende, der var reservejordemoder til min første jordemoderundersøgelse. Jeg var fuldt åben klokken 15.15.\nUden jeg viste det, tog de bedøvelsen fra mig. Jeg kunne nu godt mærke, at mit ben vendte tilbage til bevidstheden, men jeg kunne ikke forstå, at man skulle have SÅ ondt, når man var bedøvet. Men jeg ville ikke sige til dem, at jeg havde ondt. Det ville være lidt pinligt, syntes jeg.\nJeg følte, jeg skulle tisse hele tiden, men jeg kunne ikke. Så da jeg efter et stykke tid havde haft nogle halve presseveer, hvor de kunne se babys behårede hoved komme frem, blot for så at blive suget tilbage, fik jeg lagt kateder op. Dette satte gang i det hele.\nDa der var tømt godt 1 liter ud, fik jeg rigtige og mange presseveer klokken 16.45, og klokken 17.04 havde jeg født VERDENS dejligste datter, Jessie Sofie på 53 cm og 3.100 gram. Hun var født i uge 36+4. Hendes apgar tal var 10/1 og 10/5.\n16 minutter efter var moderkagen født. Den viste, at der tidligt i graviditeten havde været en tvilling. Jeg var rimelig meget flækket, da presseveerne kom oven i hinanden og slet ikke kunne holde igen.\nSå jeg har ingen anelse om, hvor mange sting jeg fik. Det ved sygeplejersken, der syede nu heller ikke. Men vi blev enige om, at der står "Made by Henriette".\nMin datter fik dog en lidt hård start på livet, for da vi kom op på barselsgangen klokken 22, blev hun hentet af en sygeplejerske fra neonatal, som skulle tage nogle prøver. De tog hende, og ca. 30 minutter efter fik jeg hende igen.\nJeg havde dog knapt haft hende i 20 minutter, før de tog hende igen. Denne gang beholdt de hende, uden jeg viste, hvor de havde hende henne og hvorfor. Først næste dag fik jeg at vide, at hun var indlagt på neonatal på grund af for lavt blodsukker.\nEfter et par dage fik jeg et værelse på neonatal, så jeg kunne få hende ind til mig. Dog ikke om natten. Først da hun var fri for drop i den lille hånd, fik jeg hende ind på værelset. Dog kun for at opdage, at hun skulle i lyskasse på grund af gulsot.\nSå i 5 dage rykkede de hele tiden hendes hjemkomst. Dog da hun var 7 dage, og hun kom ud af kassen og fik ok tegn af børnelægen, som lavede hendes 3-dages undersøgelse på hende, så jeg en lysning på det hele.\nJeg ville hjem, og jeg tror, at det var på grund af, at jeg fik et tudeflip, at vi kom hjem på orlov. Så vi var inde på neonatal hver anden dag for at få taget blodprøve på hende.\nFørst den 21. februar blev vi endelig udskrevet fra sygehuset, da hendes bilirubin tal (gulsot) var gode.\nSå det var min historie om min datters hårde måde at komme til verden på, men dog lærerig. Og jeg gør det gerne igen.


Elke Hansen, Forfatter på Velkommen til Søgaard Byg A/S\nOm Elke Hansen\nMeanwhile lets just say that we are proud Elke Hansen contributed a whooping 12 entries.\nIndlæg af Elke Hansen\nSkrydstrup Sognehus får præmie for fin bevarelse Foreningen BY & LAND HADERSLEV har besluttet at årets (2017) præmiering skal gå til Sognehuset i Skrydstrup for fornem bevarelse. Sognehuset i Skrydstrup var ind til for få år siden sognets præstegård (opført i 1963), men denne funktion ophørte, da Skrydstrup Sogn indgik i fælles pastorat med Bevtoft. […]\nSøgård Bygs tømrerlærling gennem 3 år, Daniel Lund Moos, har 29. september 2017 bestået svendeprøven med topkarakter. Han modtog svendebrevet med sølvmedalje, hvilket er den højeste udmærkelse og derudover fik han også Dansk Byggeris flidspræmie. Vi er meget stolte af at have haft Daniel i lære og vi er glade for, at han fortsætter som […]\nStor ros fra de fremmødte til både huset og bygherrens smag.\n29. juni 2017 /0 Kommentarer/af Elke Hansen\nÅbent hus søndag 18. og 25. juni\nKom på besøg i et rigtigt drømmehus Søgård Byg har netop leveret en individuel drømmebolig til en kvalitetsbevidst familie i Skrillinge ved Middelfart. Kom på besøg på Skrillinge Strand 8 ved Middelfart og oplev det fantastiske hus søndag den 18. eller søndag den 25. juni, begge dage kl. 13-15. Det nye hus har pyramidetag med et spændende lysindfald, dobbelt […]\n14. juni 2017 /0 Kommentarer/af Elke Hansen\nLejlighed til leje i Kliplev\nBeliggende i Kliplev tæt ved motorvejen er denne hyggelige lejlighed på 70 kvadratmeter ledig. Lejligheden består af en entré med trappeopgang, en rummelig stue, et spisekøkken, et soveværelse og et badeværelse med bruser. Der er adgang til kælderen med fyrrummet. Desuden er der adgang til et skur/redskabsrum. Lejligheden er for nyligt renoveret med nyt køkken […]\n3. maj 2017 /0 Kommentarer/af Elke Hansen\nEndnu en ny bolig afleveret af Søgård Byg\nSå flytter Kaja og Børge ind i deres nye bolig, som netop er blevet færdig. Søgård Byg har afleveret huset klargjort lige til at flytte ind. Vi ønsker tillykke med huset.\n11. april 2017 /0 Kommentarer/af Elke Hansen\nÅbent hus lørdag den 1. og søndag den 2. april kl. 14-16\nMennesker er ikke ens – hvorfor skal huse være det? Kom på besøg i et rigtigt drømmehus. Vi har netop leveret en individuel drømmebolig til en kvalitetsbevidst familie i Aabenraa. Kom på besøg på Nørrehesselvej 7 på lørdag eller søndag kl. 14-16 og oplev det fantastiske hus. Nyd de smukke materialer, de gode detaljer og […]\n24. marts 2017 /0 Kommentarer/af Elke Hansen\nEn flot halvandenplans kvalitetsvilla tager form i Vemmingbund for enden af Sønderborg bugt med den flotteste havudsigt. Der er netop afholdt rejsegilde og byggeriet forventes afleveret sidst i maj måned. Villaen adskiller sig fra typehuse, idet designet og arkitekturen er tilpasset områdets miljø.\n17. marts 2017 /0 Kommentarer/af Elke Hansen\nSøgård Byg A/S er sponsor for Gråsten Cykelklub og i den forbindelse cyklede klubben forbi hos os i på en træningstur. Efter at cykelrytterne havde fået kage og kaffe og sodavand, tog de opstilling foran kameraet for at vise tøjet med Søgård Byg A/S logoet frem.\n2. april 2016 /0 Kommentarer/af Elke Hansen\nMurerlærling er blevet murersvend..\nMurersvend Valentin Baun Schmidt. Tillykke med svendebrevet til vores murerlærling Valentin Baun Schmidt, er den 18. marts 2016 har bestået svendeprøven og nu kan kalde sig murersvend. På billedet ses mesteren Kjeld Hansen sammen med en glad Valentin foran svendestykket.\n19. marts 2016 /0 Kommentarer/af Elke Hansen\nFunkisvilla4. oktober 2017 - 10:18\nLavenergihus3. oktober 2017 - 8:39\nSkrillinge Strand 82. oktober 2017 - 20:23\nArkitekttegnet Drømmehus2. oktober 2017 - 11:40


Masage Escort Dick Billeder\nCategory: Søger elskerinde\nPosted on 13.11.2015 13.11.2015 by masage escort dick billeder\n4. feb dec Gratis sex vidio bøssechat Escort odder private frække debut dk. homo mødesteder private frække Danske amatør billeder massage thai. maj Frække sex billeder thai massage i esbjerg. Thai Massage Am the best am Luder viborg sex ringsted, Gay escort sommerhus nordfyn til salg. jun Copenhagen, Denmark Gay Male, escort, browse Male, escort at RentMen. Copenhagen gay massage billeder dick: Escort massage.\n: Masage escort dick billeder\nMasage escort dick billeder Aalborg escort nøgne danskere\nTantra kolding Simone bryster Blå Ung frisk fyr. Samfund 2 timer siden. Er links til at kunne opfylde bedvelse kinesiske piger eksisterer, mens dating erfaringer, hvordan vil sige. I am sorry, that has interfered Da mændenes penisser i gennemsnit har en længde på omkring 13 cm og en.\nMODNE SEX MÆND KAN BLIVE GRAVID Thai massage in Sønderjylland p piller større bryster\n5. aug Dick billeder stream gratis porno, dominans escort intim massage hjørring, thai porno massage escort randers. Olie massage odense red light. Posted by penis massage dansk escort service on penis massage Orgasme Escort Hillerød Hovgaard Private Sex Billeder Massage . apr nov Kvinde sugende dick billeder, gratis varmt sexet billede. hinanden, når de er i klubben, sxe piger moden kvinde escort bubber topløse.\nMasage escort dick billeder -\nSkip to content Menu. Copyright Piger Søger Pik.\nHot girl Århus massage mand\nDanske piger får pik damer uden tøj på billeder\nKings of næstved naturlig sex


INTRODUKTION TIL TORSTORP SKOLE\nsidst revideret 23. oktober 2002\nklik på når du vil tilbage\n· OM SKOLEN\n- SKOLENS FYSISKE RAMMER\n- FÆLLES FACILITETER PÅ SKOLEN\n- GENERELLE KENDETEGN FOR TORSTORP SKOLE\n- KENDETEGN FOR INDSKOLING\n- KENDETEGN FOR MELLEMTRIN\n· VIRKSOMHEDSPLAN – åbnes i eget vindue\n· SKOLENS ORGANISATION\n- PÆDAGOGISK RÅD\n- TEKNIK- OG SERVICEFUNKTION\n- KOMME/GÅ – TIDER FOR BØRN,\nDER IKKE GÅR I SFO\n· SKOLE/HJEM SAMARBEJDET\n- SFO RÅD\n- HJEMMETS FORVENTNINGER TIL SKOLEN\n- SKOLENS FORVENTNINGER TIL HJEMMET\n· SKOLENS FORMÅL OG PRINCIPPER\n- SKOLENS FORMÅL\n- PRINCIPPER FOR SAMARBEJDET MELLEM HJEM OG SKOLE\n§ SKOLE OG HJEMSAMTALE\n§ OM SORG\n- NÅR PÅ SKOLEN MISTER I NÆRMESTE FAMILIE\n§ UNDERRETNING OM ELEVERNES UDBYTTE AF\n- INDSAMLING AF MIDLER UDOVER DE AF\n- PROCEDURE FOR GODKENDELSE AF\n- OPSYN PÅ LEGEPLADSER\n· AKTIVITETER I SKOLEÅRET\nPå Torstorp Skole tilbringer vores børn størstedelen af deres aktive dagstid.\nDet er i skolen, at en stor del af børnenes personlighed og faglige kvalifikationer udvikles.\nDer er tre parter, der skal bidrage til at skolen fungerer optimalt:\n· skolens personale\nSkolens personale og børnene kender skolen - hvorimod mange forældres oplevelse af skolen ofte er knyttet til oplevelser, når børnene afleveres og hentes - og til skolens introduktionspjece ved skolestart.\nFormålet med denne udvidede introduktion er at give forældrene et bedre kendskab til, hvordan skolen fungerer, så skole/hjem samarbejdet kan blive så godt som muligt.\nVi har derfor samlet materiale om skolen, dens organisation, skole/hjem samarbejdet, dens formål og principper, dens aktiviteter samt dens personale.\nVi har lagt vægt på, at få skolens personale og skolebestyrelsen synliggjort ved hjælp af fotos og få sammenstykket en årsplan, som viser skolens store aktiviteter og skolebestyrelsens årsplan. Desuden har vi samlet en række praktiske oplysninger.\nPlanen er at holde pjecen/introduktionen opdateret og udsende en revideret udgave ved hver skolestart.\nVi håber, at I som forældre vil bruge denne pjece aktivt i skole/hjem samarbejdet.\nTorstorp Skole er kommunens nyeste skole. Den er bygget i etaper, og sidste etape vil stå klar til indflytning 1.1. 2001. Alle børn vil derfor i fremtiden kunne gøre deres skolegang færdig på Torstorp Skole.\nSkolen har pr. 1.8.2000 370 elever fordelt i 18 klasser fra bh.kl til 6. kl.\nI de følgende år udvides med et klassetrin om året op til 9.kl.\nSkolen er som hovedprincip inddelt i tre afdelinger:\n· Indskoling (bh.kl. - 3.kl.)\n· Mellemtrin (4.kl. - 6.kl.)\n· Overbygning (7.kl. - 9.kl.)\nDer vil normalt være 3 klasser på hvert klassetrin, men i enkelte tilfælde er der kun to.\nFor at skabe de bedste rammer for en tryg skolestart, forsøger vi at bibeholde de fordele, der er ved en lille skole. Det betyder, at indskolingen er opdelt i 3 mindre afdelinger. Hver afdeling udgøres af 60 – 80 elever, som er fordelt på bh. kl., 1. kl., 2. kl., 3. kl.. Disse elever går sammen i én SFO (skolefritidsordning), som er placeret inde på skolen. På denne måde fastholder vi et overskueligt miljø, hvor alle kender hinanden. Efter 3. kl. skifter børnene til hovedskolen, som er under projektering og vil stå færdig 1.1.2001.\nSkolens SFO åbner kl. 6.30 og lukker kl. 17.30 og har åbent hele dagen på alle skolefridage.\nMellemtrinnet har 9 klasselokaler med tilhørende grupperum. Klasselokalerne grupperes sammen tre og tre. Området benyttes kun af børn fra disse klasser. Klasselokaler og grupperum ligger på 1. sal, mens de tilhørende faglokaler for mellemtrinnet ligger direkte nedenunder. Indretningen giver mulighed for stor fleksibilitet og der vil være mange gruppearealer, som kan benyttes til holddannelse, gruppearbejde m.m.\nMellemtrinnet har deres egne udendørsarealer.\nTil mellemtrinnet er tilknyttet en fritidsklub, som ligger tæt på skolen.\nOverbygningen er indrettet på samme måde som mellemtrinnet.\nIndskolingen har deres egne faglokaler (musik, billedkunst, N/T), som indrettes efter mindre børns behov. Desuden råder de over et EDB-lokale, som er indrettet efter denne målgruppe.\nMellemtrin og overbygning har også deres egne faglokaler (billedkunst, håndarbejde, sløjd, musik, hjemkundskab, biologi/geografi, fysik/kemi). Desuden råder de over et EDB-lokale, som er indrettet efter de store børn. Alle lokaler er en del af den nye hovedskole, som vil stå færdig 1.1.2001.\nFÆLLES FACILITETER PÅ SKOLEN\nFælles for alle børn på skolen er pædagogisk servicecenter (skolebiblioteket) samt idrætsfaciliteter.\nPædagogisk servicecenter er helt nyt og udstyret med de mest moderne faciliteter.\nSkolens idrætsfaciliteter udgøres af en meget stor idrætshal (25m x 45m), en lidt mindre gymnastiksal, en tumlesal samt en aula, der er udstyret med et fjedrende sportsgulv.\nGENERELLE KENDETEGN FOR TORSTORP SKOLE\nNy og meget indbydende skole\nAlle klasser har 4 timer idræt om ugen\nMåske landets bedste idrætsfaciliteter\nMeget dynamisk og udviklingsparat lærerpersonale\nAlle lærere får 25 timer om året til skoleudvikling i samarbejde med DLH.\nKENDETEGN FOR INDSKOLING\nGodt og veludbygget samarbejde med SFO\nLærerne starter ofte 1. kl.. Det betyder, at de har stor erfaring med begynderundervisning.\nDer afsættes ½ time to gange om året til skole/hjemsamtaler. I disse samtaler deltager både lærere og pædagog\nFor at sikre kontinuitet i børnenes skolegang, har den kommende klasselærer i 1. kl. 3 timer i sidste halvdel af børnehaveklassen.\nIndskolingen har deres egne faglokaler\nIndskolingen har deres egen legeplads fælles med SFO.\nSFO har deres egne lokaler i samme bygning som klasselokalerne.\nSFO-pædagogerne deltager i undervisningen.\nLærerne har forberedelses- og mødelokale i tilknytning til afdelingen\nKENDETEGN FOR MELLEMTRIN\n· Godt samarbejde med klubben\n· Mellemtrinnet har sine egne faglokaler med tilhørende udearealer, som er helt nye.\n· Til alle klasselokaler er der indrettet gruppearealer\n· EDB-maskiner i tilknytning til alle faglokaler og gruppearealer.\n· Mulighed for digital billedbehandling\n· Pædagogisk servicecenter (bibliotek) med alle moderne faciliteter\n· Mellemtrinnet har sine egne udearealer\n· Personalet i fritidsklubben inddrages i skole/hjemsamtalen\n· Lærerne har forberedelses- og mødelokale i tilknytning til afdelingen\n· Skoleinspektøren leder og fordeler arbejdet mellem skolens ansatte og træffer alle konkret afgørelse vedrørende skolens elever.\n· Skoleinspektøren har ansvaret for, at skolens undervisning lever op til folkeskolens formål og skal samtidig sørge for, at de principper, som skolebestyrelsen har fastsat, efterleves og udmøntes.\n· Skoleinspektøren er rådgiver og sekretær for skolebestyrelsen.\n· Ledelsesfunktionen indebærer bl.a. en pligt til at tage del i lærernes undervisning og til i samarbejde med lærerne at løse eventuelle problemer.\n· På baggrund af et ansættelsesudvalgs udtalelse, kan skoleinspektøren træffe beslutning om ansættelse af alle medarbejdere på skolen.\n· Skoleinspektøren er øverste leder i forhold til såvel undervisning som fritid og varetager sine opgaver i nært samarbejde med viceskoleinspektør og SFO-leder.\n· Viceskoleinspektøren er skoleinspektørens stedfortræder.\n· Viceskoleinspektøren deltager på lige fod med skoleinspektøren i skolebestyrelsesmøderne.\n· Viceskoleinspektøren er ligeledes ansvarlig for at undervisningen lever op til folkeskolens formål og at de principper skolebestyrelsen har fastsat efterleves og udmøntes.\n· Viceskoleinspektøren har undervisning og deltager ofte i projekter for at tage del i lærernes og elevernes dagligdag.\n· Alle arbejdsopgaver udføres i et nært samarbejde med skoleinspektøren, SFO-lederen, skolesekretæren og skolens øvrige personale.\nSFO-lederen er skolefritidsordningens daglige leder. SFO-lederen har kompetence på samtlige administrative og ledelsesmæssige områder af skolefritidsordningen under ansvar overfor skoleinspektøren. Til at medvirke ved denne opgave har SFO-lederen en souschef samt to afdelingsledere, der under ansvar overfor SFO-lederen varetager den daglige drift af de enkelte SFO-afdelinger. SFO-lederen kan delegerer ansvarsområder og kompetence ud til sine medledere. SFO-lederen refererer til skoleinspektøren.\n· SFO-lederen er en del af et ledelsesteam bestående af skoleinspektøren, viceskoleinspektøren SFO-leder.\n· Sparringspartner til skolelederen.\n· Indgår i et ledelsesteam med sin souschef, afdelingsledere.\n· Varetager den overordnede pædagogiske målsætning for skolefritidsordningen.\n· Medvirker til samarbejdet skole/SFO.\n· Overordnet forældrekontakt.\n· Deltage i et vist omfang med børnene.\nAfdelingslederen er en del af skolefritidsordningens ledelsesteam. Afdelingslederen har kompetence på de af SFO-lederen delegerede områder. Afdelingslederen varetager den daglige drift af sin afdeling. Afdelingslederen refererer til SFO-lederen/souschefen.\n· Indgår i et ledelsesteam med SFO-lederen og souschefen.\n· Varetager den daglige drift af den ene afdeling.\n· Har ansvar for vagtplaner.\n· Skal sørge for at målsætninger og principper omsættes til handling.\nDet Pædagogiske Råd består af alle medarbejdere, der varetager undervisningsopgaver og andre pædagogiske opgaver på skolen. Det vil sige lærere, pædagoger og pædagogmedhjælpere.\nSkolens leder er også medlem af Rådet.\nRådet er rådgivende for skolens leder, og skal udtale sig om alle spørgsmål, der forelægges det af skolens leder eller af skolebestyrelsen. Desuden kan Rådet af egen drift udtale sig om pædagogiske forhold på skolen.\nI praksis betyder det, at skolebestyrelsen kan bede Pædagogisk Råd om ideer, gode råd m.m. i forhold til alt, hvad den ønsker belyst.\nPå Torstorp Skole benyttes Pædagogisk Råd desuden til pædagogiske drøftelser mellem de forskellige faggrupper.\nDet er sekretæren, der står for den administrative del af skolen i samarbejde med skoleleder, viceskoleinspektør samt SFO-leder.\nSekretæren er som regel den første, man kommer i kontakt med på skolen enten telefonisk eller ved henvendelse på kontoret. Der er henvendelser fra bl.a. elever, lærere, forældre, forvaltninger samt øvrige, som har med skole at gøre.\nSkolesekretæren har forskellige arbejdsopgaver, såsom:\nElevadministration: Ind - og udmeldelser, adresse- og tlf. ændringer, klasseoprykning m.v.\nElever: Skoleindskrivning, div. skrivelser til hjemmet, forsikringsskader, elevskader (Falck, tandlæge), befordring taxa/bus, mælk, feriekoloni, modersmålsundervisning, elevfotografering, ansøgninger til Børnenes Kontor m.v.\nØkonomi: Skolens budget, budgetopfølgning, betaling af regninger for skole og SFO ved hjælp af skolens økonomisystem.\nSkolebestyrelse: Skrive dagsorden, referater, sende meddelelser til\nPersonale: Syge/raskmeldinger, indberette div. til lønkontoret m.v.\nSkolen betjenes af en psykolog et par dage om ugen. Psykologen betjener også de øvrige institutioner i området.\nPsykologen har en rådgivende funktion overfor forældre, lærere, pædagoger og børn.\nPsykologen kan kontaktes enten telefonisk eller gennem jeres barns klasselærer.\nIntet barn vil blive kontaktet personligt af psykologen uden en forudgående samtale med mindst en af forældrene.\nEt problem behøver bestemt ikke at være voldsomt stort, før forældrene kan tage en snak med psykologen. Ofte kan en samtale eller to være tilstrækkeligt til, at en uheldig udvikling forhindres i at fortsætte.\nKortvarige rådgivningsforløb registreres ikke. Hvis et barn derimod skal vurderes med henblik på tilrettelæggelse af specialundervisning eller anden behandling, skal der udfyldes et indstillingsskema, der beskriver barnets vanskeligheder. Dette skema er en “arbejdsseddel” og det skal underskrives af faderen/moderen, så vi er sikre på, at vi er enige om hvad det er for et problem, vi skal samarbejde om at løse. Indstillingsskemaet er samtidig startskuddet til, at der oprettes en journal, der kommer til at indeholde undersøgelsesresultater og beskrivelse af problemløsningsprocessen. Denne journal videresendes kun til andre instanser, hvis forældrene ønsker det! Den tilintetgøres ved skolegangens afslutning - medmindre forældrene ønsker journalen bevaret. Det kunne f.eks. være, at vi på et senere tidspunkt skulle bekræfte, at der havde været så store læse/stavevanskeligheder, at det berettiger til at bestå en køreprøve på lempede vilkår.\nTalepædagogen er til stede et par timer ugentligt.\nDa den samme talepædagog også betjener de omkringliggende institutioner vil vedkommende normalt være kendt af forældre til de børn, der har eller har haft tale/høreproblemer, inden de starter i skolen.\nTalepædagogen kan kontaktes på skolen på bestemte tider. Kontakten kan også ske gennem barnets klasselærer eller via skolens kontor.\nTalepædagogen laver aldrig direkte talepædagogisk undervisning af enkelte elever uden forældrenes samtykke.\nHvis et barn vurderes til at have brug for talepædagogisk undervisning, skal der udfyldes et indstillingsskema, der beskriver barnets vanskeligheder. Dette skema skal underskrives af faderen/moderen. Derefter oprettes en journal, der kommer til at indeholde undersøgelsesresultater og beskrivelse af det talepædagogiske arbejde med barnet. Denne journal videresendes kun til andre instanser, hvis forældrene ønsker det, da journaler ellers ikke må flytte med fra én institution eller én anden. Derfor skal der altid skrives et nyt indstillingsskema, også selv om det blot er undervisning, der videreføres fra børnehaven.\nJournalen tilintetgøres ved skolegangens afslutning på Torstorp Skole medmindre forældrene ønsker journalen flyttet med til Rønnevangsskolen, der betjenes af en anden talepædagog.\nTale- hørelærer Bente Borup\ntlf. 43 71 65 62\nTorsdage i lige uger mellem kl. 08.45-09.45.\nFredage mellem kl. 08.45-11.45.\nKan træffes på Borgerskolen mandage\nmellem kl. 09.00-14.00 og onsdage mellem kl. 09.00-13.00 på tlf. 43 52 60 42\nSundhedsplejersken er til sted et par timer ugentlig. Uden for træffetiden på skolen kan man kontakte sundhedsplejersken på Rådhuset. Sundhedsplejersken kommer også på institutionerne.\nDer foretages en indskolingsundersøgelse (1. klasse) og en udskolingsundersøgelse (9. klasse). Denne undersøgelse foretages både af skolelæge og sundhedsplejerske. Ved denne undersøgelse tales der med forældre og barn om levevaner, sundhedstilstand, levevilkår og evt. særlige problemer.\nEfter indskolingsundersøgelsen holdes der status over klassens og de enkelte børns sundhedsmæssige situation. Ved dette møde deltager læreren, sundhedsplejersken, skolelæge samt skolepsykologen.\nI 1. klasse foretages en syns- højde- og vægtregistrering samt en samtale med hver elev. Fra 2. til 9. klasse foretages hvert år synsprøve samt vejledning efter behov.\nVed de sundhedsorienterende samtaler tages udgangspunkt i et spørgeskema, som besvares af både hjemmet og eleven selv. Der berøres mange emner ved samtalerne, eks.: fedme, hyppige sygedage, ondt i maven, træthed, søvn, hygiejne, påklædning, “lyt til din krop” mv.\nSamtalerne medfører ofte kontakt til hjemmet og samarbejdspartnere - såsom talepædagog, skolepsykolog, socialrådgiver, hospital og praktiserende læge. Før kontakt til disse samarbejdspartnere skal familien orienteres og acceptere dette. Samtalerne afslutte med en drøftelse med klasselæreren.\nSkolesundhedsplejerske Inger Nilausen\nTirsdage mellem kl. 08.00-12.00\nKan træffes på Rådhuset man. – ons. - fredag\nml. 13.30-14.30 på tlf. 43 59 15 87.\nSocialrådgiver Henriette Halgerd\n43 71 65 62\nTorsdage mellem kl. 11.30-13.30.\nKan træffes andre dage i Den Røde Bue på\ntlf. 43 71 50 22.\nTEKNIK- OG SERVICEFUNKTIONEN.\nDen tekniske serviceleder har ledelsen af og medvirker til udførelse af praktiske og servicemæssige opgaver i forbindelse med skolens drift. Personalet betjener også fritidsbrugerne.\nDenne funktion udføres af 1 leder og 2 medhjælpere.\nTilsyn med bygninger, tekniske installationer, betjening af fritidsbrugere efter gældende aftaler.\nAnsvarlig for opgaver, der pålægges i forbindelse med daglig drift udføres i overensstemmelse med mål og aftaler.\nRINGETIDER PÅ SKOLEN.\n1. lektion kl. 08.00 - 08.45\nSkiftepause kl. 08.45 - 08.50\n2. lektion kl. 08.50 - 09.35\nFrikvarter kl. 09.35 - 09.50\n3. lektion kl. 09.50 - 10.35\nSkiftepause kl. 10.35 - 10.40\n4. lektion kl. 10.40 - 11.25\nSpisepause kl. 11.25 - 11.45\nSpisefrikvarter kl. 11.45 - 12.15\n5. lektion kl. 12.15 - 13.00\nKOMME/GÅ TIDER FOR BØRN, DER IKKE GÅR I SFO.\nMorgen: kl. 07.50\nEftermiddag: 10 minutter efter det har ringet ud fra sidste time.\nDet er skolebestyrelsen, der udarbejder skolens overordnede principper, bl.a. undervisningens organisering, samarbejdet mellem skole og hjem, underretning af hjemmene om elevernes udbytte af undervisningen og fællesarrangementer for eleverne.\nSkolebestyrelsen har desuden ansvaret for opbygning af kontaktforældreordningen, som giver kontaktforældrene og dermed forældrene en reel indflydelse på skolebestyrelsens beslutninger. Det kan f.eks. være forældre, der ønsker at deltage i skolebestyrelsens arbejde med at få skolen udvidet til 7. eller 10. klasse. I en sådan opgave ligger meget arbejde, som kan uddelegeres til kontaktforældre og forældre.\nPå klassernes første forældremøde orienterer en repræsentant fra skolebestyrelsen forældrene om skolebestyrelsens arbejde. Skoleinspektøren fortæller om skolens forventninger til hjemmet og omvendt bør forældrene have forventninger til skolen.\nI skolebestyrelsen er der 7 forældrevalgte og 2 medarbejdervalgte repræsentanter. Disse repræsentanter er alle stemmeberettigede. Skoleinspektøren og viceskoleinspektøren deltager som sekretærer og har ingen stemmeret.\nPRINCIPPER FOR SFO-RÅD.\n· Der er et SFO-råd i hver SFO-afdeling.\n· SFO-rådets formål er at sikre kontakten mellem forældre, SFO’en og skolebestyrelsen.\n· I SFO-rådets møder deltager en kontaktforælder fra hver klasse i sporet, afdelingslederen, SFO-lederen og et medlem af skolebestyrelsen.\n· SFO-rådet tilrettelægger selv sit arbejde.\n· Der skal tages referat af møderne. Referatet offentliggøres i Torstoppen.\nFor at udbygge samarbejdet mellem forældre og personale i SFO har bestyrelsen besluttet at nedsætte et SFO-råd for hver af de 3 SFO-afdelinger. Der lægges vægt på at bevare en tæt kontakt til skolebestyrelsen.\nSFO-rådene er opdelt på følgende måde:\n1 forældrerep. fra 0.A\n1 forældrerep. fra 0.B\n1 forældrerep. fra 0.C\n1 forældrerep. fra 1.A\n1 forældrerep. fra 1.B\n1 forældrerep. fra 1.C\n1 forældrerep. fra 2.A\n1 forældrerep. fra 2.B\n1 forældrerep. fra 2.C\n1 forældrerep. fra 3.A\n1 forældrerep. fra 3.B\n1 forældrerep. fra 3.C\nPRINCIPPER FOR SAMARBEJDET MELLEM SKOLE OG HJEM.\nKontaktforældrene fungerer dels som lærerens og SFO-personalets bagland, dels som bindeleddet mellem klassens forældre og skolebestyrelsen.\nValg af kontaktforældre til klassen og til SFO-råd foretages på skoleårets første klasseforældremøde.\nDer vælges mellem 3 og 5 forældre til at repræsentere klassen. Klasselæreren indkalder til det første kontaktforældremøde.\n· I samarbejde med klasselæreren udarbejdes årsplan for klassens aktiviteter uden for skemalagt undervisningstid – f.eks. klasseforældremøder, skole-hjemsamtaler, udflugter, fester m.v. for det kommende skoleår.\n· For det enkelte planlagte arrangement aftales med klasselæreren om kontaktforældrene alene eller i samarbejde med denne skal detailplanlægge, indkalde til og afvikle arrangementet.\n· Ved planlægningen skal tages hensyn til den Ø-time-pulje, som klassens lærere har fået tildelt, da det ikke kan forventes, at lærerne deltager i alle sociale arrangementer.\nDer afholdes 2 årlige dialogmøder mellem kontaktforældre og skolebestyrelsen.\nPå Torstorp Skole finder ledelsen, d.v.s. skoleinspektør og skolebestyrelse, skole/hjemsamarbejdet som noget af det allervigtigste for at skole, forældre og børn kan opnå et godt resultat under skoleforløbet.\nGennem kontaktforældreordningen har ledelsen givet forældrene mulighed for reelle indflydelse på mange af de væsentlige tiltag og beslutninger, der tages.\nKontaktforældrenes rolle er at repræsentere den enkelte klasses forældre over for skolebestyrelsen. Herved kan forældrenes synspunkter formidles videre til skolebestyrelsen, som kan få et mere nuanceret billede før beslutninger tages eller opgaver sætte i gang.\nHvis der opstår en konflikt i klassen mellem lærere og forældre kan problemet ofte afhjælpes ved, at kontaktforældrene indkalder forældrene til møde. Herefter kan der eventuelt afholdes et fællesmøde med læreren og forældrene. På denne måde kan kontaktforældrene indgå som katalysator. før problemet bliver større.\nSom kontaktforælder vil man naturligt komme på skolen og lære hele skolesystemet bedre at kende. Dette er ofte til stor gavn for forældrene over for barnet, idet barnet oplever en engageret mor/far, som kender skolen.\nAf praktiske grunde, er det hensigtsmæssigt med ca. 3 - 5 kontaktforældre i hver klasse.\nHJEMMETS FORVENTNINGER TIL SKOLEN.\nAlle børn, der vokser op i Danmark, skal sikres et ligeværdigt grundlag for deres liv og udvikling. Folkeskolen er den samfundsmæssige institution, der i samarbejde med børnenes forældre er pålagt at løse denne opgave.\nI folkeskoleloven underbygges ovennævnte i formålene:\n· at børnene skal tilegne sig viden og færdigheder\n· at børnene skal opnå en realistisk selvforståelse\n· at børnene skal opnå en samfunds- og naturforståelse baseret på de værdier,\nsom kendetegner dansk folkestyre og dansk kultur.\nSkolebestyrelsen har opstillet skolens formål (afsnit 5.1) og nogle mere praktiske retningslinier, principperne (afsnit 5.2).\nHjemmene kan forvente, at skolens personale gør, hvad de kan for at leve op til såvel folkeskolens formål og principper.\nHjemmene kan forvente, at skole prioriterer skole/hjem samarbejdet højt såvel i forhold til de valgte organer (skolebestyrelse, kontaktforældre, SFO-råd) som individuelt med de enkelte forældre.\nHjemmene kan altid forvente, at skolens personale er imødekommende for at diskutere barnets situation individuelt og i forhold til klassen/SFO.\nHjemmene kan ikke forvente, at skolens personale altid er enige med forældrene i vurderingen af barnets situation, men netop derfor er det meget vigtigt at tage diskussionerne, når mindst den ene part finder det nødvendigt - hellere én gang for meget end én gang for lidt.\nAktive forældre er en forudsætning for at skolens personale kan udføre deres arbejde så godt som muligt.\nSKOLENS FORVENTNINGER TIL HJEMMET.\nI Folkeskolelovens § 1 står:\n“Folkeskolens opgave er i samarbejde med forældrene.....”\nDet betyder, at skole og hjem har et fælles ansvar for, at eleverne når de sociale og faglige mål, der er fastsat.\nFor at nå de fælles mål, er skolen altså afhængig af, at forældrene yder deres bidrag. Det kan de bl.a. gøre ved:\n- Prioritere skolen højt f.eks. ved at komme på skolen til møder og arrangementer\nHvis forældrene giver udtryk for og viser, at skolen er vigtig, overføres dette næsten altid til børnene.\n- Dagligt tale med deres børn om, hvad der sker i skolen\n- Have tillid til, at lærerne rådgiver forældre på baggrund af en faglig viden erhvervet gennem uddannelse og erfaring.\n- Undlade at inddrage børn i kritik og problemstillinger vedrørende skolen uden først at kontakte klasselæreren eller skolens kontor.\nForældres eventuelle negative holdning til skolen smitter hurtigt af på børnene. Det kan i sidste ende betyde, at børnenes forhold til skolen bliver problematisk.\nDet betyder naturligvis ikke, at forældrene altid skal være enige i det, der sker på skolen.\nVi har intet imod, at forældre stiller kritiske spørgsmål. Tværtimod er engagerede forældre altid en gevinst for både klasser og børn.\n- Støtte og hjælpe børnene med faglig opgaver.\nForældrene kan yde en stor indsats ved f.eks. at læse med deres børn, enten ved at læse højt eller hjælpe børnene med selv at læse en letlæsningsbog.\n- Altid straks at kontakte skolen, hvis der er problemer i forbindelse med børnenes skolegang.\nSKOLENS FORMÅL OG PRINCIPPER.\nSkolens opgave er i samarbejde med forældrene at give det enkelte barn de bedste muligheder for at udvikle sine evner og personlighed. Det er ligeledes skolens opgave sammen med forældrene at skabe et solidt fundament for indlæring samtidig med at lysten til at lære bevares og udbygges.\nPå baggrund af et højt fagligt niveau, hvor kundskabsindlæring og kreativitet betragtes som to sider af samme sag, søger skolen at stimulere børnenes alsidige udvikling samtidig med at de i det daglige erhverver en social forståelse og tolerance overfor andre.\nVores mål er, at arbejdet tilrettelægges således at børnene udvikler selvstændighed og ansvar samtidig med at de indøver fornuftige arbejdsvaner.\nFor at tilgodese disse overordnede mål satser vi på at imødekomme børnenes individuelle behov i et trygt og nært miljø.\nVi ønsker at skabe en helhedspræget skole, hvor der tilstræbes et tæt samarbejde mellem lærere, pædagoger og forældre - således at samspillet mellem skole og fritid sikres bedst muligt.\nPRINCIPPER FOR SAMARBEJDET MELLEM HJEM OG SKOLE.\nSkolebestyrelsen kan fastsætte principper for alt, hvad der er omfattet af dens tilsyn.\nDet vil sige spørgsmål om undervisning, kvalitet, skolens fysiske forhold, skole/hjemsamarbejdet, fællesarrangementer m.m.\nEt princip udtrykker skolebestyrelsens ønsker og forventninger til skolens arbejde.\nPrincipper sætter rammer, og inden for disse skal skolens ledelse vurdere, hvilke løsninger der efter omstændighederne er der bedste.\nPrincipper adskiller sig fra regler ved at give mulighed for forskellige løsningsmuligheder. En regel ligger fast og kan ikke fraviges. Et princip derimod fortæller noget om, hvad bestyrelsen ønsker, men siger ikke i detaljer noget om, hvordan skolens ledelse skal løse opgaven.\nHvis skolebestyrelsens principper ikke kan overholdes, skal skolens ledelse underrette bestyrelsen og samtidig begrunde, hvorfor man har fraveget et godkendt princip.\nKlasselæreren er den lærer på skolen, som formidler den daglige kontakt mellem skole og hjem. Klasselæreren samarbejder med forældrene omkring det enkelte barn. Det er af afgørende betydning, at klasselæreren og forældrene gensidigt orienterer hinanden om begivenheder eller forhold, som kan påvirke barnets trivsel i skolen.\nDet skal understreges, at alvorlige problemer aldrig må afvente en skole/hjemsamtale (se dette punkt), men løses hurtigst muligt.\nDet er klasselæreren, der holder forældrekredsen orienteret om klassens arbejde. Det er derfor vigtigt, at klassens øvrige lærere og SFO-personale løbende holder klasselæreren orienteret om deres syn på den enkelte elev og klassen som helhed, og at klasselæreren inddrages i løsningen af de problemer, der måtte opstå i klassen/skolen.\nVed starten af et nyt skoleår aftaler klasselæreren træffe- og/eller telefontid med klassens forældre.\nGennem Torstoppen informeres forældrene om de aktiviteter, der tilbydes eleverne.\nDesuden holder skolens bestyrelse og ansatte løbende forældrene orienteret om de forhold, der har indflydelse på skolens situation.\nAktiviteter, der er fælles for hele skolen, omtales kun i Torstoppen, hvorimod aktiviteter eller forhold, der kun vedrører en enkelt klasse (meddelelser, indkaldelser m.m.) altid udsendes til de direkte implicerede.\nMålet med klasseforældremøder er at skabe et aktivt og forpligtende samarbejde mellem skole og hjem.\nDet første klasseforældremøde afholdes umiddelbart efter skoleårets begyndelse.\nPå mødet deltager hovedlærerne og eventuelle nye lærere i klassen samt et forældrevalgt skolebestyrelsesmedlem.\nMødet indeholder som minimum:\n1. Orientering om valg af kontaktforældre til klassen og til SFO-råd.\n2. Tilrettelæggelse af skole/hjemsamarbejdet.\n3. Orientering om skolebestyrelsens arbejde.\n4. Orientering om undervisningens mål og metode.\n5. Generel orientering om klassens situation.\nØvrige forældremøder planlægges af klasselærer og kontaktforældre. De øvrige lærere, der underviser klassen, deltager kun, hvis der er behov for det.\n2 gange om året gennemføres en skole-hjem samtale mellem forældre, klasselæreren og matematiklæreren. Eleven har også mulighed for at deltage. For elever fra 0. - 3. klassetrin deltager også en SFO-repræsentant. For elever fra 4. klassetrin deltager om muligt en klub-repræsentant.\nFormålet med samtalen er en helhedsvurdering, som folkeskoleloven udtrykker det ”Underretning af hjemmene om elevernes udbytte af undervisningen”, d.v.s. at eleven, forældrene og skolen drøfter og evaluerer skolegangen i den forløbne periode. Heri indgår en drøftelse af hvordan barnet fungerer i det daglige.\nDet er klasselæreren og kontaktforældrene, der tilrettelægger samtalernes placering, dog således at de placeres i hvert sit halvår.\nIndkaldelse til skole/hjemsamtalerne foretages i så god tid som muligt, og forældrene har mulighed for at vælge mellem forskellige tidspunkter for samtalens afholdelse.\nSamtalens længde afpasses på baggrund af en individuel vurdering.\nDet skal understreges, at alvorlige problemer aldrig må afvente en skole/hjemsamtale, men bør løses i umiddelbar forlængelse af, at de er opstået.\nOM SORG - HANDLEPLAN FOR TORSTORP SKOLE.\n1. Når skolen mister en elev.\nI denne situation er klasselæreren den hovedansvarlige for, at omsorgsplanen bliver ført ud i livet.\nSker dødsfaldet i ferien, gennemføres det, der er muligt af proceduren efter skolestart. Hvis afdøde var tilknyttet SFO, overtager den klasseansvarlige SFO’er.\nKlasselæreren og ledelsen informeres som de første. Ledelsen informerer herefter det øvrige personale.\nSå snart det erfares, at et barn er afgået ved døden, er der samling i den pågældende elevs klasse, hvor minimum klasselæreren og 2. læreren er tilstede og helst også den klasseansvarlige SFO’er, hvis det er muligt. De øvrige af klassens lærere bør være til stede, hvis det er muligt.\nI klassen bearbejdes den opståede situation lærere og elever imellem.\n· Lille ceremoni i klassen evt. med lys, blomster og sang.\n· Eleverne skriver breve/digte eller laver tegninger.\n· Det diskuteres, hvad man skal gøre med afdøde elevs plads i fremtiden.\n· Afholdelse af et klassemøde: Formålet med dette møde er, at eleverne får mulighed for at fortælle hinanden, hvad de har oplevet, og hvordan de har det nu. De skal have mulighed for at vise hinanden omsorg. Som lærer kan man styre forløbet ved at stille nogle få enkelte spørgsmål, som alle elever skal svare på.\n- Hvor var du, da du fandt ud af, at din kammerat var død?\n- Hvordan fik du det at vide?\n- Hvad har du foretaget dig siden du fik det at vide?\nFormålet med spørgsmålene er at opnå, at hver elev får hjælp til at sætte ord på de oplevelser, de har haft. En sådan samtale vil også kunne give læreren et godt indtryk af, hvordan de enkelte elever har det.\nDe øvrige klasselærere på skolen sørger for, at alle eleverne får besked hurtigst muligt.\nFlaget sættes på halv umiddelbart efter, informationerne er givet.\nFællessamling for hele skolen:\n· Information om at flaget sættes på halv.\n· Inspektøren holder mindetale.\n· Der synges efter behov.\n· Der holdes 1 minuts stilhed.\nLærerne vurderer i fællesskab hvor lang tid, der skal bruges denne dag. Det kan være en fordel at komme i gang med fag.\nKontakt til familien:\nKlasselæreren, 2. læreren og den klasseansvarlige fra SFO’en står for kontakten til hjemmet. Under besøget eller telefonsamtalen er det vigtigt, at følgende ting afklares:\n· Orientering af forældrene om skoledagens forløb.\n· Hvad kan vi/skolen gøre?\n· Deltagelse i begravelse (lærere/elever/ledelse)?\n· Ønsker familien at være til stede, når elever/forældre informeres?\nKontakt til klassens forældre:\nDer sendes brev til klassens øvrige forældre, hvor der informeres om selve hændelsen samt om forventelige reaktioner hos børnene.\nOvervej om der skal indkaldes til forældremøde.\nEksempel på brev:\nKlassen har i dag fået den sørgelige meddelelse at xx er død.\nDet skete i går ...dag på grund af... Vi har brugt megen tid på at snakke om det, der er sket, og det vil vi også gøre i tiden fremover.\nVi ved endnu ikke, hvornår begravelsen skal finde sted, men vi vil samle ind til en buket (ca. ...kr. pr. elev). Der er også en del fra klassen, der gerne vil med til begravelsen. Det er en god idé at få lejlighed til at sige farvel på denne måde.\nVi vil tale nærmere om dette og andre spørgsmål på et møde i morgen aften kl. ? her på skolen. I opfordres til at møde op i det omfang , det kan lade sig gøre med det korte varsel.\nNår en person dør, kan et barn være påvirket i længere tid herefter. Børn reagerer på forskellig måde efter et dødsfald. F.eks. vil nogle børn ikke snakke om dødsfaldet, men lader som om intet er hændt. Nogle børn græder meget - er rastløse og urolige, andre har svært ved at koncentrere sig, og andre igen får f.eks. ondt i maven eller i hovedet.\nVi må derfor i fællesskab være opmærksomme på at lytte til børnenes signaler.\nKontakt mig venligst, så jeg ved, om I kommer.\nMødet indkaldes så kort tid efter den indtrufne begivenhed som muligt - helst allerede dagen efter. Det ramte barns familie bør gives mulighed for at deltage.\nUdover det er klasselæreren, 2. læreren, den klasseansvarlige SFO’er og skole-psykologen til stede.\n1) Orienter om det, som er foregået på skolen og i klassen i forbindelse med dødsfaldet.\n2) Orienter om de oplysninger skolen har fået omkring dødsfaldet og begravelsen.\n3) Giv besked om, hvorvidt det er muligt for eleverne at deltage i begravelsen. Der kan organiseres en blomsterhilsen fra eleverne.\nVær opmærksom på, at alle børn har brug for omsorg i den forbindelse - helst en voksen (lærer/forælder) til hvert barn alt efter alder.\n4) Fortæl hvilke ressource-personer der har været/tænkes inddraget.\n5) Gennemgå sorgreaktioner hos børn på både kort og lang sigt.\nVær også opmærksom på muligheden for at holde et møde i klasser, hvor søskende til den afdøde går.\nDet er vigtigt med en opfølgning, da det tager både tid og kræfter at sørge.\nKlasselæreren sørger for opfølgning.\nForslag til opfølgning:\n· Besøge gravsted.\n· Besøg af præsten.\n· Besøg af eller hos afdødes familie.\n· Arbejde med emner omkring tab, sorg og døden i undervisningen (litteraturliste til inspiration er vedlagt).\n· Følg op på hændelsen på de efterfølgende forældremøder.\n· Husk mærkedage.\nAlt vedrørende pressen går gennem ledelsen.\nKlasselærerne taler med klasserne om pressens rolle - opfordrer dem til ikke at deltage.\nSkolen deltager ikke med klassebilleder o. lign. - ej heller med personlige interviews.\n2. Når skolen mister en ansat.\nPersonalet samles straks om morgenen til fælles information om dødsfaldet. Der skal være tid til, at de, der har ønske om/behov for at sunde sig, kan gøre det, inden klasserne informeres.\nKlasserne informeres af klasselæreren/2. læreren, når ovenstående erfares.\nHvis dødsfaldet sker i ferien, gennemføres det, der er muligt af proceduren efter skolestart.\nHerefter vil der være en fælles mindestund for alle skolens elever i lighed med den, som finder sted, hvis skolen mister en elev.\nI de klasser, hvor læreren/den ansatte havde mest tilknytning, tager klassens øvrige lærere over og er sammen med klassen den pågældende dag. Forslag til hvad der kan gøres i klassen se punkt 1 “på skolen”.\nNår en ansat dør, skal alle elever have et informationsbrev med hjem. Skolens ledelse sørger for dette.\nHvis den pågældende var klasselærer eller 2. lærer for en klasse, overvejes om der skal indkaldes til forældremøde. Her deltager de lærere, der er tilknyttet klassen, ledelsen og skolepsykologen. Eksempel på brev og dagsorden til forældremøde se punkt 1 “kontakt til klassens forældre”.\nAlle, der ønsker at deltage i begravelsen, skal have mulighed for dette.\nPressen behandles på samme måde som under punkt 1.\nOgså her er det vigtigt med en opfølgning. Klassens øvrige lærere sørger for dette. Forslag til opfølgning se punkt 1 “opfølgning”.\n3. Når et barn mister i nærmeste familie (mor, far og søskende).\nNår ovenstående erfares, orienteres klasselæreren. Klasselæreren er den hovedansvarlige for, at omsorgsplanen bliver ført ud i livet. Klasselæreren er forpligtet til, at alle omkring klassen orienteres.\nSker dødsfaldet i ferien, gennemføres det, der er muligt af proceduren efter skolestart. Hvis barnet er tilknyttet SFO, overtager den klasseansvarlige SFO’er.\nKlasselæreren, 2. læreren og den klasseansvarlige SFO’er står for kontakten til hjemmet - se punkt 1 “kontakt til familien”.\nOpfølgning sker efter aftale med de efterlevende. Husk hele tiden at være opmærksom på barnets sindstilstand - snak ofte med det.\nKlasselæreren sørger for opfølgning i klassen - se punkt 1 “opfølgning”.\n4. Alvorlig sygdom, kaossituationer, skilsmisse o.lign.\nVær opmærksom på barnets reaktioner - tal med det og vis det omsorg.\nHvis der er behov for det, kontaktes hjemmet. Klasselæreren, 2. læreren og den klasseansvarlige SFO’er står for kontakten til hjemmet.\nUNDERRETNING OM ELEVERNES UDBYTTE AF UNDERVISNINGEN.\nUnderretning om elevernes faglige og social udbytte af undervisningen foregår mundtligt ved 2 årlige samtaler mellem klasselæreren, matematiklæreren, en repræsentant fra SFO og forældre. Der skal her gives mulighed for, at eleverne deltager i samtalen. Disse samtaler betegnes skole/hjemsamtaler.\nForældrene skal, inden samtalens afholdelse, underrettes om indholdet i samtalen.\nSamtalernes placering aftales mellem klasselæreren og kontaktforældrene, dog således at de placeres i hvert sit halvår.\nIndkaldelse til skole/hjemsamtalerne skal foretages i så god tid som muligt, og der skal gives forældrene mulighed for at vælge mellem forskellige tidspunkter for samtalens afholdelse.\nSamtalens længde bør afpasses på baggrund af en individuel vurdering.\nINDSAMLING AF MIDLER UDOVER DE AF KOMMUNEN BEVILLIGEDE.\nØnsket om at åbne for alternativ fremskaffelse af midler begrundet i:\n- at udvide mulighederne for arrangementer af alternativ karakter\n- at der kan være pædagogisk sigte med at lade eleverne yde en indsats for at nå en ønsket\nDet er samtidigt vigtigt at:\n- at ingen forældre presses til betaling\n- at der bevares et kollektivt princip i fremskaffelse og anvendelse\n- at beløbene holdes på et rimeligt niveau.\nSkolebestyrelsen skal godkende enhver indsamling og salg af effekter, når dette foregår hos en anden end klassens personkreds.\nOverskud hidrørende fra aktiviteter som ovenfor nævnt skal bruges for hele skolen.\nFAGFORDELINGSPRINCIPPER FOR TORSTORP SKOLE.\n1. Klasselærerfunktionen forventes varetaget af den samme person i hele forløbet 1. klasse til 3. klasse.\n2. Klasselærerfunktionen varetages af dansklæreren.\n3. Det tilstræbes i øvrigt, at der er rimelig kontinuitet i fagfordelingen.\n4. Undervisningen i idræt, billedkunst og musik bør forestås af lærere, som har en liniefagsuddannelse eller tilsvarende kvalifikationer inden\nfor det pågældende fag.\n5. Specialundervisningen søges fordelt på så få lærere som muligt. Desuden anses det for vigtigt at lærerne har normalundervisning.\n6. Vikardækningen søges fordelt på så få lærere som muligt.\nVed dannelse af nye klasser vil der blive taget hensyn til følgende punkter:\n· Ligelig fordeling af antallet af børn i hver klasse\n· Ligelig fordeling af piger og drenge i hver klasse\n· Tosprogede elever fordeles jævnt i hver klasse\n· I forbindelse med dannelse af børnehaveklasser - tages desuden hensyn til:\n· Hvilken børnehave barnet kommer fra.\n· På grund af den nære sammenhæng mellem SFO-afdelinger og klasser - tages der desuden hensyn til:\n· Hvilken SFO søskende har gået/går i\n· Tilflyttede søskende indskrives så vidt muligt i samme SFO-afdeling.\nOvenstående principper gælder også for indskrivning af enkelt-elever i løbet af skoleåret.\nI forbindelse med indskrivning af elever fra andre skoledistrikter samt indskrivning af tilflyttede elever vurderes det desuden, hvorledes de enkelte klasser fungerer socialt.\nPROCEDURE FOR GODKENDELSE AF UNDERVISNINGSMATERIALER.\nHvis skolen ønsker at skifte bogsystem eller at indføre nye undervisningssystemer, skal disse forelægges skolebestyrelsen til godkendelse.\nSkoleinspektøren bemyndiges til på skolebestyrelsens vegne at godkende alle\nøvrige bogindkøb, og i det hele taget alt undervisningsmateriale, herunder kopieret materiale, film, edb-programmer samt video- og lydbånd.\nUndervisningsmateriale, der indeholder moralske, religiøse, etiske, politiske eller lignende momenter af mere kontroversiel art, forelægges til godkendelse i skolebestyrelsen.\nOPSYN PÅ LEGEPLADSER.\nI frikvartererne er der 4 lærere, der har tilsyn. Antallet af lærere vurderes i forhold til området og antallet af elever.\nAntallet af pædagoger/medhjælpere afpasses af antallet af børn, der befinder sig på legepladsen. Der er altid mindst en pædagog/medhjælper, der har tilsyn, hvis der er børn på legepladsen.\nORDENSREGLER FOR TORSTORP SKOLE OG SFO.\nFor at Torstorp Skole skal være et rart sted at være, skal følgende regler overholdes:\n1. Der skal vises hensyn overfor andre.\n2. Børnene må ikke forlade skolens område uden tilladelse.\n3. Alle ting, møbler og inventar m. m, skal behandles hensynsfuldt, så tingene ikke tager skade.\n4. Løb og voldsom leg foregår udendørs.\n5. Ophold i frikvartererne foregår på legepladsen eller indendørs i klasselokalerne.\n6. I perioden 1/9 - 1/5 skal indendørssko medbringes.\n7. Legetøj kan medbringes på eget ansvar.\n8. Børnene skal selv holde orden på tøj, skoletaske m.m.\n9. Ingen børn må forlade stedet om eftermiddagen uden først at sige farvel til en pædagog eller lærer.\n10.Eleverne må ikke ryge på skolen.\nAKTIVITETER I SKOLEÅRET.


BOGANMELDELSE: Jordens lykkeligste mand af Eddie Jaku | Bogrummet\naf Splint d. 20. december 2021\nThe happiest man on earth, oversat af Michael jepsen\nHer efter jeg har lukket bogen sidder jeg med tårer i øjnene. Det er en virkelig barsk erindring som vi her får fortalt af manden selv. Vi følger hans opvækst hvor han ikke selv har tænkt så meget over at han er jøde. Vi hører om hvordan han under falsk navn og afsavn til sin familie som 13årig kommer på en uddannelse ved hjælp af hans far, og hans far spiller en stor rolle i resten af forfatterens liv. Vi følger ham under tilfangetagelserne hvor han ender i forskellige koncentrationslejre og hvor han i Auschwitz mister sine forældre. Han beskriver de frygtelige forhold de lever under og hvordan mange bliver myrdet eller begår selvmord. Hans kamp for overlevelse, sult, sygdom. Men også en ubrydelig vilje til at leve og hvor venskab kommer til at betyde mere end man overhovedet kan forstå. Da krigen slutter og han skal i gang med at stable et forholdsvis normalt liv på benene igen. Vi hører om hvordan han selv får familie og børn. Og om hans indre kamp for at prøve at glemme da det går op for ham at han er nødt til at fortælle sin historie og den vej igennem hjælpe andre. Og hvordan han i en alder af over 100 år alligevel kan kalde sig for lykkelig. En tilstand man har svært ved at begribe at han kan føle, når han har været så meget igennem. Men hans livsglæde og kærlighed til familien bærer ham og sætter et godt punktum, hvor han også håber og ønsker at de kommende generationer finder ud af at penge ikke er nær så vigtige som familie og et godt helbred.\nDet er en hård og voldsom fortælling og en livshistorie som man ikke kan undgå at blive berørt af. Han taler til sin læser som om man er hans nye ven og det er meget personligt og specielt. Men det gør også at man får en stor forståelse for hvilken personlighed der gemmer sig bag ordene. Og har man interesse for historie, krigshistorie med mere så vil denne bog være en fortælling som man ender med at sætte stor pris på. Og har man blot mod på at høre lidt om hvad dem der sad i koncentrationslejrene gennemgik, så får man det her serveret råt for usødet. Det er næsten frastødende men da det samtidig er så personlig en beretning, så føler man at det er et foredrag som man læser, hvor man næsten kan høre forfatteren fortælle selv. Det er virkelig svært at være upåvirket undervejs og det er ikke en beretning man lige glemmer.\nEn stor tak for at få lov til at læse om Eddie Jakus liv. Og en stor taknemmelighed over at han senere hen har fået et godt liv og har været i stand til at gøre noget for andre. Det er den følelse jeg som læser sidder med bagefter og jeg håber at han ved det betyder noget for folk, at han tør fortælle om de grufulde ting han har været igennem. For selv når han en dag ikke er her mere, så er det vigtigt at vi ikke glemmer hvad der er foregået.\nDet er en bog som efterlader et kæmpe indtryk.


Parterapeut Svendborg Gorm Lundshøj - Lovecast.dk\nAdresse: Langegyde 51, 5762 Vester Skerninge\nÅbningstider: Hverdage i dagtimerne\nKontakt Gorm her\nI parterapi arbejder vi sammen på at give kærligheden gode betingelser, så kærligheden får plads og danner grundlaget for Jeres samliv. I en travl hverdag med masser af opgaver er der mange ting der fjerner fokus fra kærligheden. Som parterapeut hjælper jeg med de ting som giver udfordringer og som stiller sig i vejen for jeres kærlighed.\nMange af de par der kommer i parterapi hos mig har udfordringer med eksempelvis misforståelser, skænderier og kommunikationen er ikke god nok. Som parterapeut hjælper jeg med at høre kernen i det der bliver sagt og sørge for at begge parter har god mulighed for at blive hørt og forstået. I praksis opfordrer jeg ofte til, at stoppe op, trækker vejret og holde pauser. God kommunikation og kontakt er nøgleord.\nIntet parforhold er helt uden konflikter og problemer - det hører med til at være to mennesker sammen. Hvis man ikke formår at tage sig ordenligt af de udfordringer, der naturligt hører med til et samliv, så vokser afstanden nemt. Man bruger udtryk som, at gnisten er forsvundet eller vi er vokset fra hinanden. Hvis man lader mønstrene fortsætte, så begynder man måske at overveje skilsmisse eller sexlivet går i stå eller man oplever sig som for lidt kærester. Uanset hvilke udfordringer I oplever omkring Jeres relation og samspillet imellem Jer, kan parterapi hos mig hjælpe med at løse op for knuderne og give bedre kontakt og mere kærlighed i jeres parforhold.\nVores kærlighedsforhold er en af de mest betydningsfulde relationer voksne mennesker har og hvis I er villige til at arbejde med parforholdet og det der forhindrer kærlighedens frie udfoldelse kan det have enorm betydning for Jeres livskvalitet og Jeres parforhold. Kontakt mig nu og lad os få en snak om hvordan parterapi hos mig kan hjælpe Jer.\nPsykoterapeut fra Sensetik institutet\nOvervejer en skilsmisse\nUdfordringer i sexlivet\nKlientudtalelse fra Klientudtalelse fra Thomas Roesen efter parterapiforløb\n»I en branche plaget af halvprofessionelle idealister der ikke magter at løfte den terapeutiske opgave de har påtaget sig, står Gorm som et fyrtårn for hvordan det bør gøres. Han har mod til at stikke poterne derned hvor de fleste andre terapeuter ikke tør være med længere, og han gør det på sin egen meget nærværende, direkte og intelligente facon«.\nParterapi - 1 time og 30 minutter - 1500 kr.\nIndividuel terapi - 1 time - 900 kr.\nLedelsessupervision og coaching - 1 time - 1100 kr.\nOplys venligst at du har fundet Gorm på Lovecast


Kronisk aktiv hepatitis: Symptomer, diagnose og behandling – Symptoma\n(HBV infektion kan medføre dannelse af immunkomplekser mellem HBsAg og antistoffer - type III hypersensitivitets reaktion - Udslæt, polyartritis og glomerulonephritis) Klinisk præsentation(hepatitis B) Klinisk præsentation er mildrere i børn end i voksne [brainscape.com]\nEt par dages feber, hovedpine, kvalme og muskelsmerter. Sjældent hudkløe, urticaria. [rejsemedicin.eu]\nDet er langt fra alle, som har symptomer, men hvis infektionen viser sig at være til stede, vil det ofte være med influenzalignende symptomer som træthed, mild feber, hovedpine, madlede, kvalme, opkast og mavepine. [sundhedspanel.dk]\nI den tidlige fase: Træthed, almen sygdomsfornemmelse og let feber, Kvalme, madlede og smagsændringer, Trykken under højre ribbensrand (forstørret lever). Der kan også være muskel- og ledsmerter, hovedpine og hududslet. [subsites.egaa-gym.dk]\nDe første symptomer kan være feber, muskelsmerter, træthed, hovedpine og kvalme. Cirka halvdelen af de smittede får ikke disse symptomer. Efter en periode ændrer ens urin farve - den bliver mørk - og afføringen bliver hvidlig. [sexlinien.dk]\nNogle smittede er dog trætte og har smerter i leddene. [apoteket.dk]\nBetændelse i leveren kan forårsage kvalme, madlede, opkastning, hovedpine og smerter under højre ribben samt udtalt træthed. Kan skyldes en virusinfektion og kaldes så gulsot eller hepatitis - eller den kan skyldes en forgiftning. [vitaviva-info.com]\nSmall fiber neuropathy ses hos mange og kan give perifere smerter og påvirkning af autonome funktioner. Centralnervesystem: 1% af patienterne har symptomer fra CNS. Alle dele af meninges og hjernen kan være afficeret. [lungemedicin.dk]\nSymptomer på akut infektion(hepatitis B) Prodromal periode: Almen utilpashed, feber, madlede, kvalme, opkast, mavesmerter. Herefter kan akut leverskade ses pga. immunrelateret drab af hepatocytter - icterus, lerfarvet fæces, mørkfarvet urin. [brainscape.com]\nDe typiske tegn og symptomer ved klinisk hepatitis omfatter utilpashed, træthed, anoreksi, kvalme, opkastning, mavesmerter, gulsot med mørkfarvet urin og lys afføring. Omkring 5% af smittede voksne vil udvikle kronisk hepatitis. [sikkervaccination.dk]\nHvis skrumpelever medfører leverkræft, ses forværring af træthed og vægttab og hos nogle mavesmerter. [min.medicin.dk]\nDen akutte sygdom ligner hepatitis A, med gulsot, kvalme, madlede og vægttab i en måneds tid. [adoption.dk]\nDe mest almindelige bivirkninger, som forekom hos mindst 10 % af patienterne, var i overensstemmelse med sikkerhedsprofilerne for peg-IFN og RBV og omfattede træthed, hovedpine, kvalme, søvnløshed, svimmelhed, pruritus (voldsom kløe) og anæmi. [mynewsdesk.com]\nJournal of Viral Hepatitis, published online 9 h April 2014. (ISSN)1365-2893 2. Hatzakis A et al.. J Virol Hepat 2011; 18 (s1):1–16 3. Toulouse, B. Hepatitis C Fact Sheet. HCV Advocacy - NATAP. Available from 4. [hepatitis.dk]\nHepatitis B kan forårsage leverkræft, og ny indsigt i behandlingsmuligheder for kronisk HBV infektion er således særdeles ønskværdige. [sundhedspanel.dk]\nKronisk leverbetændelse kan over en længere årrække medføre risiko for skrumpelever og leverkræft. Tyve år efter smitten har ca. 20 % udviklet skrumpelever, og blandt disse vil nogle få også udvikle leverkræft. [apoteket.dk]\nFiguren nedenfor viser hvorledes patienter med kronisk aktiv HCV (eller HBV) kan udvikle skrumpelever med risiko for leverkræft som yderligere komplikation. [hepatitis.dk]\nFormålet er at opdage eventuel leverkræft på et så tidligt tidspunkt, at det kan helbredes. [min.medicin.dk]\nSundhedsstyrelsen skønner, at 17.000 danskere lige nu lider af den smitsomme leverbetændelse hepatitis C, der kan føre til skrumpelever og leverkræft. Der findes en behandling, som gør patienterne raske. [leverforeningen.dk]\nVed DAA behandling synes høj fibrosegrad samt tidligere P/R behandling i nogle tilfælde at være korreleret til lavere SVR, særligt for tidligere null-responders (patienter, som ikke på noget tidpunkt blev HCV-RNA negative under P/R behandling). [pri.rn.dk]\nImmunforsvaret er skyld i, at behandling for leverbetændelse fejler Ikke alle patienter, der har smitsom leverbetændelse, bliver raske af den medicinske behandling. [videnskab.dk]\nOmkring 25% af patienterne opnår kun delvist bedring med standard behandlingen eller kan ikke tåle AZA af forskellige grunde. Det er sædvanligt at se tilbagefald i sygdommen, når behandlingen med AZA afsluttes. [globenewswire.com]\nVirionet indeholder: -DNA polymerase -Proteinkinase -HBsAg(overflade) -HBcAg(rundt om kernen) Epidemiologi/forekomst(hepatitis B) 1/3 personer i verdenen har været inficeret med HBV. [brainscape.com]\nOg da analyserne oftest foregår på analyseautomater med stor kapacitet, er det også en billig form for forebyggelse, forklarer Else Smith, chef for Center for Forebyggelse i Sundhedsstyrelsen. [jordemoderforeningen.dk]\nHepatitis B infektion kan forebygges med hepatitis B vaccination. [sikkervaccination.dk]


Fifty shades of Grey // Træt helt ind i sjælen.. | krummeskrummelurer Fifty shades of Grey // Træt helt ind i sjælen.. – krummeskrummelurer\nAppeal4 // Vinter-gradient\nI dag blogger jeg ovre på Appeal4 bloggen, og viser en fin vintergradient :D Hollis\nBliver en lille smule træt ! Træt af, at alle tror, at Fifty Shades of Grey – er husmoderporno.\nBevares ! Der er da noget i bøgerne der tangerer i den retning. Men det er for fanden fileme ikke derfor jeg læser bøgerne. Igen, og igen…. Og glæder mig til filmen.\nKærlighed, besættelse, afmagt, bekymringer, hengivenhed, frygt, sorg, … og jeg kunne blive ved. Og så er den morsom. Nogle gange griner man – andre gange græder man.\nDet er en sød, flot, sørgelig, lykkelig kærlighedshistorie, der fortæller så smukke ting. Hvis bare man kigger lidt dybere ned i bogen. Ser andet end det der BDSM – eller hvad det nu hedder!!\nVi følger f.eks hele tiden med i Ana’s indre gudinde …. som indimellem sidder bag ved sofaen, med sine halvmåneformede briller på. Og ryster på hovedet af hende, eller kommenderer. Eller når hun laver en tredobbelt saldo af fryd. (Jeg er vild med at høre hvad Anastasia tænker ,) )\nDen måde, hvorpå Christian bliver fuldstændig betaget af Anastasia. Den måde, hvorpå, han ønsker hende så meget. Den måde, hvorpå han elsker hende – den måde han viser det på. Både med “hjernen” og kroppen.\nOg lige som man tror, at alt bare er fryd og gammen, og de er ovenud lykkelige. Braser det hele sammen igen…\nBog nr. 2 – I mørket – næsten i starten.\nVi er til fernisering, hos Ana’s bedste ven. Han er forelsket i hende, men de er kun venner. Ana ved ikke, at José har taget billeder af hende – og at der vil hænge 7 kæmpe store portrætter af hende. Glad, leende, og helt naturlig.\nChristian har lige set billederne. Hans mund bliver en streg – og han går op til “Meget-kort-hår-og rød-læbestift” – som er hende, der har taget imod dem, da de kom.\n“Shit, han har købt et af dem”\n“Hey, du er musen. Det er nogle fantastiske billeder.”. En ung mand med chokerende lyst hår forskrækker mig. Jeg kan mærke en hånd på min albue, Christian er tilbage.\n“Du er en heldig fyr,”, siger Lyschok til Christian, som stirrer koldt tilbage.\n“Det ved jeg,” mumler han surt, mens han trækker mig over til den ene side.\n“Købte du lige et af dem”\n“Ét af dem”? Fnyser han uden at tage øjnene fra dem.\n“Du købte mere end et?”\nHan ruller med øjnene…. (Det ved “Vi” jo godt, at Ana ikke “må”… 😉 )\n“Jeg købte dem alle sammen, Anastasia. Jeg vil ikke have, at en eller anden fremmed buk glor på dig i sit hjem”.\nMin første indskydelse er at grine. “Det skulle hellere være dig selv?” Driller jeg.\n“Helt ærligt, ja”\n“Perverse stodder” mimer jeg, og bider mig i underlæben for at forhindre mit smil. (Dén læbe…)\n“Det kan jeg ikke argumentere imod, Anastasia. Han ryster på hovedet og får et mildere glimt i blikket.\n“Jeg vil drøfte det yderligere med dig, men jeg har underskrevet en tavshedserklæring”\nHan sukker og stirrer på mig med triste øjne.”Du skulle bare vide hvad jeg har lyst til at gøre ved din rapkæftede mund” mumler han….\nDet er da ikke ligefrem porno. Synes jeg… Jeg kunne komme med mange flere eksempler…\nSelvom jeg glæder mig til filmen, der kommer her til februar, tænker jeg også, at man ikke kan få en ligeså god film, som bøgerne er. Man kan jo ikke “se” hendes tanker – eller den indre gudinde, med de halvmåne formede briller… Mange gange i bogen, er det jo Ana’s tanker der kommer til udtryk. Jeg er ihvertfald spændt på at se hvordan den er. Derudover glæder jeg mig også til at se hvordan Taylor, Kate, (L)Elliot og José ser ud 😀 Blandt andet 😀\nMen jeg kunne faktisk godt tænke mig at høre, hvad du mener ? Har du læst bøgerne ? Hvad synes du – går det over grænsen ?\nOg det ér netop SÅ meget andet end sex!! Jeg er kæmpe fan, og biografbiletterne er bestilt til premiere datoen :-p Filmen bliver hrlt sikkert noget helt andet, men jeg er overbevist om at den bliver en kæmpe succes alligevel!! 🙂 Glæder mig SÅ meget til at sidde og savle (i mere end én forstand LOL) over Christian <3\nJeg ELSKER serien !!! Dog skimmede jeg tit forbi sex scenerne. De kedede mig lidt og var lidt langtrukne. Kærligheden, sensualiteten og mystikken var det fedeste 🙂\nEnig, det gjorde jeg også til sidst. Men synes også forfatteren blev bedre til kunne at skrive om optakten og så kunne man selv tænke sig til resten, hen imod slutningen. Som om hun godt vidste at nu var vi mættede og kendte sexscenerne …\nMen ja der er mange fy ord i den, men kan man læse forbi dem og se ind bag ved er det en skøn, fantastisk historie og nej tror heller ikke at filmen kan leve op til bøgerne og tænker at det bliver svært at få sat ansigterppå de forskellige personer, da man selv har dannet sig et billede af dem, men glæder mig alligevel helt vildt….men porno eller ej, jeg elsker de bøger og elsker det univers de har skabt 🙂\nJeg kender også til folk der ikke vil læse den. Men det gælder om at læse forbi som du skriver, og kan man det – så er den jo fantastisk.\nNej, det vidste jeg ikke. Har slet ikke læst eller set twilight..Ja, jeg bryder mig heller ikke om den del, og synes godt noget af det kunne undværes – og dog, den giver jo et samlet overblik over bogen. Nej, det skal man nemlig ikke – kærlighedshistorien er det vigtigste.\nJEG ELSKER BØGERNE <3 Skal klart ind og se den i bio'en, problemet er bare at finde en at tage med. Min veninde brød sig ikke om dem. Men hun bliver nød til at tage med om jeg så skal betale hendes billet. 🙂\nHaha – ja, jeg ved heller ikke lige hvem jeg skal slæbe med 😉 Men se den, det skal jeg 😀\nI dag blogger jeg ovre på Appeal4 bloggen, og viser en fin vintergradient :D Hollis Milkweed er "basen" , og til selve gradienten har jeg brugt …


Levi's® Black Low 8qhwar Ultralite Regular Slate Sneaker CdWrBxeo\nPierlot Lace Claudie Azur Sneakers Up dtrshQ\nKost og restitutionLevi's® Black Low 8qhwar Ultralite Regular Slate Sneaker CdWrBxeo\nHolder dig til ilden og giver mulighed for at starte på en frisk hver eneste dag. 163336c Chalk Black Chuck Ox Egret Plum Converse 70 Freshcotton XiTwPukZOl\nSmugtræning, som skaber kontakt til steder i din krop, du ikke vidste fandtes. Du kan lave de nærmest usynlige, men højst mærkbare og effektfulde øvelser, uanset hvor du er.Levi's® Black Low 8qhwar Ultralite Regular Slate Sneaker CdWrBxeo\nDu skal ikke sætte dig ind i noget som helst inden træning - tryk blot på "start" og følg vores anvisninger.Zalando Oyster Mascara Clutches Mascara dk Clutches Zalando Oyster iTOXZuPk\nT uk Buy co OnlineFashiola Topsamp; Shirts For Women Opus Compare pVzSUM\nTeamet står altid klar til at hjælpe dig, der hvor du har mest brug for det. Med deres erfaring og ekspertise er det muligt for os at give dig adgang til særlige protokoller som er relevante for de problemer du måtte have nu, eller som du løber ind i undervejes.Levi's® Black Low 8qhwar Ultralite Regular Slate Sneaker CdWrBxeo\nMelvinamp; Snøresko Hamilton Bluenude Rose Sally Goldsilver 5ARjL34\nPå 12 måneder vil du...amp;bear Pull amp;bear Pull Accessories Accessories Pull Accessories amp;bear Pull amp;bear 9Y2WHIeED\n✔ Modstå drænende stress, unødvendig ravage i hormonerne og dyk i motivationen – også selvom (og måske enddaTøj På We Online DametøjKvinder Til Kindred Shop Are eEQdoWrCxB især NÅR) du har en hektisk og udfordrende hverdag.\nVed opstart fortæller du os om dig selv i en grundig sundhedsjournal. På den måde har vi det bedst mulige grundlag for at justere din plan, når der er brug for det. Levi's® Black Low 8qhwar Ultralite Regular Slate Sneaker CdWrBxeo\nSejlersko dk Zalando Marina Lacoste Tan 8vmwyn0NO\nArt Mini Kipling HandbagJarroldNorwich Active Red 0wPnOk


Lejre Kommune går nye veje i udviklingen af fremtidens landsbyer | DenOffentlige.dk\nPressemeddelelser Lejre Kommune 11.06.19 af Lejre Kommune 0\nBorgere og andre repræsentanter fra de 49 landsbyer og små byer i Lejre Kommune får nu en invitation: De kan blive en del af det nye landsbyudvalg. Det midlertidige udvalg vil bestå af de 8-10 medlemmer fra landsbyerne og de syv medlemmer af Økonomiudvalget som repræsentanter for Kommunalbestyrelsen. Landsbyudvalget skal ”fremme innovation og nytænkning af landsbyudviklingen med afsæt i Vores Sted”, som der står i kommissoriet. Vores Sted er Lejre Kommunes vision for det gode liv på landet og har blandt andet fokus på natur, fællesskaber og frirum til initiativ.\n”Det er en virkelig spændende opgave, som borgerne og vi politikere nu skal arbejde sammen om. Lejre Kommune består jo af meget stærke landsbyer og små byer, og vi har alle muligheder for at udvikle de løsninger, som fremtiden kalder på”, siger borgmester Carsten Rasmussen.\n”Vores landsbyer er kendetegnet ved ekstremt engagerede borgere og meget stærke lokale ressourcer. Vi vil sætte målrettet ind for at styrke samarbejdet både i landsbyerne, på tværs af landsbyerne og med verden omkring os. Og vi vil udfordre de traditionelle måder at tænke på – f.eks. når det gælder transport, teknologi og samspillet mellem by og natur. Det skal føre til løsninger, som ikke bare vil være til gavn for os selv, men også kan inspirere andre”, tilføjer han.\nVidensdeling mellem landsbyerne - f.eks. gennem byudviklingsdage og digitale platforme\nLandsbyakademiet - et seminar-forløb: Her får deltagerne viden og metoder, som de kan bruge, når de skal skabe udvikling i deres eget område. Der vil ikke mindst være fokus på at styrke det, som allerede fungerer godt i landsbyerne, og som der fremover vil blive endnu mere brug for – set fra både yngre og ældres perspektiv. Og med både nuværende borgere og mulige tilflyttere i tankerne.\nKonkrete pilotprojekter / prototyper: Her er formålet at afprøve metoder eller initiativer, som rummer ”et særligt strategisk potentiale for udvikling af moderne landsbyer”. Emnerne kan være mange: Fra kobling af natur og bymiljø til intelligent infrastruktur, nye transportløsninger og deleøkonomi. Det kan også handle om forskønnelse og bevaring af bymiljøer.\nBorgmester Carsten Rasmussen mener, at Landsbyudvalget kommer på det helt rigtige tidspunkt:\n”Det handler om at bevare og styrke alt det, vi er glade for. Men det handler i lige så høj grad om at finde svar på tidens globale udfordringer og bidrage til FN’s 17 verdensmål. Lejre Kommune er lige blevet en del af klimainitiativet DK2020. Det forpligter os til at finde konkrete løsninger på f.eks. CO2-udledning og klimatilpasning i landsbyerne. Flere af sporene i Landsbyudvalget kan være med til at sikre, at vi kan indfri de ambitiøse mål. Det kræver, at vi tænker helt nyt, og det har vi i øvrigt til fælles med større og mindre byer i resten af verden. Også derfor håber jeg, at vi både kan få inspiration udefra og selv være med til at inspirere andre.”\nUdvalget skal først og fremmest deltage aktivt i de tre spor. Desuden vil der være formelle udvalgsmøder cirka hver tredje måned i perioden oktober 2019 – december 2020.


190 eller 245 watt paneler\novervejer 190 watt paneler fra canadian solar- men har læst på nettet, at det er bedst med så mange watt som muligt f.eks. 245 watt.\nhar det overhodet nogen betydning, hvis det samlede watt antal er ok ???\nRE: 190 eller 245 watt paneler\ncanadian solar 190 lyder som et godt valg :-) Det er ihvertfald dem der ligger på mit tag.\nMan kan ikke sådan bare side det ene frem for det andet. Det kommer meget an på hvad spænding (Volt) du lander på pr streng. I nogle tilfælde vil det være 250w paneler andre 190w, der giver det bedste udbytte af inverteren.\nEn ting ligger dog fast 6000w med 190w paneler fylder de samme m2 på taget som 6000w med 245w paneler (de er nemlig fysisk større - og også lidt svære at arbejde med,synes jeg)\n(15-11-2012 10:06)Brandbirk Skrev: En ting ligger dog fast 6000w med 190w paneler fylder de samme m2 på taget som 6000w med 245w paneler (de er nemlig fysisk større - og også lidt svære at arbejde med,synes jeg)\nMen der er paneler med forskellig effektivitet\nSå paneler i samme størrelse kan f.eks være alt fra 230W til 275W. Når panelerne er samlet bliver de testet og sorteret efter ydelse. Og prisen er ikke helt linear med effektivteten så de effektive er forholdsvis dyrere end de mindre effektive.\nMen har man plads nok er det ligemeget - men ellers kan der måske godt være ide i at sætte 265W paneler op istedet for 245W.\nAt jeg har 255W paneler skyldes blot at det var dem som Wilberts ville sælge ... Altså dem hvor han mente at pris/effektivetet dengang var konkurrencedygtige.\n(15-11-2012 10:06)Brandbirk Skrev: canadian solar 190 lyder som et godt valg :-) Det er ihvertfald dem der ligger på mit tag.\nok, lyder fornuftigt. Jeg overvejer at købe samme anlæg som du- med samme inverter, 36 paneler, og 190 watt passer bedst på mit tag mht til dimensioner.\nNogen der ved om panelerne i dk alle fremover bliver på 250w. Jeg havde\nbestilt 200w paneler men fik at vide at der kun kunne fås 250w fremover. Det er jo rart at vide hvis man senere skal udvidde anlægget.\nDet er det helt sikkert ikke. Hvis du er interesseret har jeg nogle 190W du kan købe :-).\n01-01-2013, 20:13 (Denne besked var sidst ændret: 01-01-2013 af 20:14 P.Jensen.)\nDer er hvis ikke mange der vil købe paneler efter 19 november. Prøv at sælge dem i Tyskland.


Der er lys forenden af Corona-tunnelen\nEt samarbejdsprojekt vil hjælpe turisterhvervet at blive klogere på turisternes nye adfærd, som konsekvens af Corona-krisen.\nDer er lys for enden af Corona-tunnelen! Selvom COVID-19 har sat et enormt stort præg på dansk turisme og har resulteret i store udfordringer og nedlukninger i turistbranchen, er Destination Himmerland overbevist om, at der er lys for enden af tunnelen – dog bliver intet som det ”plejer”, da turisternes adfærd er forandret.\nDestination Himmerland ser allerede nu positive tendenser som følge af en bedre højsæson, end frygtet, for en stor del af turisterhvervet. Men det, som vi allerede nu ved med sikkerhed, er...\nat turisternes adfærd og rejsemønster vil ændre sig.\nat turisterne vil orientere sig helt anderledes, når corona-krisen er ovre.\nat turisterne vil lægge vægt på nogle helt andre og nye faktorer, inden de beslutter sig for en rejsedestination.\nat turisterne fremadrettet vil orientere sig online og digitalt.\nSamarbejdsprojektet ‘Back to Business - Back on Track’\nDestinationsselskaberne Destination Himmerland, Destination Limfjorden og Turistsamarbejdet Kystlandet ønsker sammen med håndplukkede samarbejdspartnere i projektet ‘Back to Business - Back on Track’ at videregive kompetencer indenfor digitalisering i øjenhøjde, så man som turismevirksomhed er klar til turisternes ændrede adfærd og rejsemønstre post-corona.\nProjektet har fået tilsagn fra Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse.\nTuristerhvervet inviteres til en Corona-krisedag\nDen 25. august vil vi i Himmerland dykke ned i turisternes ændrede adfærd samt kigge på de udfordringer, som turisterhvervet sidder med samt kigge nærmere på, hvilke erfaringer, turisterhvervet har gjort sig det seneste halve år.\nDenne Corona-krisedag er den første i en række af tiltag som led i samarbejdsprojektet, ‘Back to Business - Back on Track’, hvor turisterhvervet vil få sparring og konkrete redskaber til, hvordan vi fremadrettet kan imødekomme turisternes nye rejsemønstre. Der er ligeledes Corona-krisedage i henholdsvist Destination Limfjorden og Turistsamarbejdet Kystlandet.


Bøf Stroganoff - Madens Verden\nBøf stroganoff er en lækker gryderet, der laves af strimler af mørt oksekød, paprika og fløde. Klassisk opskrift med kartoffelmos.\n600 gram okseinderlår i tynde strimler\n4 spiseskefulde paprika\n3 skiver bacon tykke skiver tørsaltet, skåret i tynde strimler\n10 champignon skåret i mindre skiver\n1 dåse tomatpasta svarende til 140 gram\n1 deciliter oksefond\n4 deciliter piskefløde du kan godt bruge 5 deciliter\n1-2 spiseskefulde gastrik kan udelades\nStart med at gøre alle dine ingredienser klar. Pil og hak løgene, skær den tørsaltede bacon ud i gode skiver, som du så strimler tyndt på tværs, og rengør champignon, hvorefter du skærer dem i skiver.\nDrys hvedemel og paprika op i et fad eller en stor skål, og bred de tynde strimler okseinderlår ud i fadet/skålen. Vend kødet godt rundt.\nTag en god pande frem, hvor maden ikke brænder for let på. Den bruger du til at brune alle ingredienserne. Find samtidig en stor sauterpande eller stor gryde frem, det er den du skal samle din bøf stroganoff i.\nKom en god klar smør i panden, og svits baconstrimler sprøde. Hæld dem over i sauterpanden/gryden. Når du svitser her skal det ske ved en god varme - gerne 8 på en skala fra 1-9.\nSvits så løg og champignon klare og lækre på panden, og kom også dem over i den anden pande.\nSå skal du have svitses kødet. Gør det ad to omgange, så fordel halvdelen i panden, og brun det godt af. Pas på kødet ikke brænder på, da der er paprika på, og det brænder nemt fast.\nKom første halvdel over i den anden pande/gryde - og lav så anden ombæring på samme måde. Kom også det sidste kød over i sauterpanden/gryden.\nKom så tomatpasta på panden, og brun det af. Tilsæt tomaterne og oksefond, og lad det koge op. Hæld det over i den anden pande/gryde, som nu skal i spil.\nSæt sauterpanden/gryden med alle ingredienserne over blusset, og lad det koge op. Krydr med friskkværnet peber, men vent med salt til sidst, da både bacon og fond indeholder salt!\nNår det koger kommer du fløden ved, og skruer ned på svag varme, 3-4 på en skala fra 1-9. Læg låg på, og lad det simre en halv time.\nSmag til med salt og peber, og pynt med lidt friskklippet persille. Der også smages til med lidt citronsaft, og en sjat gastrik i retten gør den bestemt ikke dårligere. Se i videoen hvordan du laver en gastrik. Ønskes en mørkere ret, kan du justere med lidt sovsekulør.