Sommerhus Angshult | Vælg mellem 1 sommerhuse og hytter\nHvis du lejer dit sommerhus i Angshult med Campaya Sommerhusudlejning er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler sommerhuse og hytter i Angshult på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som udlejerne selv udlejer dem for. Hele formålet er at gøre det så nemt som muligt for dig at finde den perfekte indkvarteringsløsning til ferien i Angshult.\nFind den helt rigtige hytte i Angshult\nI kan hurtigt og nemt danne jer overblik over hytterne i Angshult fra de mange forskellige udlejere herunder, hvor alle indkvarteringsmuligheder er oplistet. Hvis I finder en hytte Angshult, som I gerne vil kigge nærmere på, klikker I bare på den, hvorefter I bliver sendt videre til en side med al information om huset. Her kan I blandt meget andet blive klogere på, hvor langt der er til vandet, hvad det koster i jeres ønskede lejeperiode, hvor mange senge og værelser der er og meget, meget mere.\nHvis I får brug for gode råd eller andet, når I er på jeres ferie i hytte Angshult, er I også meget velkomne til at kontakte os, så guider vi jer i den rigtige retning og finder en løsning. Vi står selvfølgelig også til jeres rådighed efter jeres ferie i sommerhus Angshult, hvis I måtte have spørgsmål. Vi gør kort sagt alt, hvad vi kan for at give jer en god oplevelse i sommerhus Angshult.\nHos Campaya Sommerhusudlejning har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores sommerhussøgemaskine og finder det perfekte sommerhus i Angshult, og når I snakker med os i telefonen.\nCampaya Sommerhusudlejning er en digital virksomhed med lokal tilstedeværelse. Når I lejer et feriehus eller en ødegård Angshult gennem os, lejer I det fra en af vores mange partnere, som er forankret i det lokale. Det betyder, at I har en sparringspartner i lokalområdet, og I henter og afleverer fx nemt jeres nøgle ved en af vores lokale samarbejdspartnere. Det fremgår mere præcis af de rejsedokumenter, I modtager, når I har booket. På den måde får I både det fulde overblik over udvalget, ligesom I får den lokalforankrede service og imødekommenhed hos vores mange lokale samarbejdspartnere.\nDer findes feriehuse og hytte i Angshult og omegn for enhver smag. Vi har ødegård Angshult leje billig, særligt hvis I er tidligt ud. Oftest har I nemlig et meget større udvalg, hvis I lejer tidligt, og så bliver det lettere at finde et billigt sommerhus Angshult. Vi har luksus sommerhus Angshult. Vi har fx flere sommerhus med spa i Angshult, ligesom vi har gode muligheder for at finde et hus til et weekendophold Angshult til jer. Hvis I har brug for råd og vejledning i processen, er I meget velkomne til at kontakte vores kundeservice, som meget gerne hjælper jer videre. Et sommerhus, eller en stuga som det kaldes i vores broderland, er ideel til et weekendophold Angshult i de skønne omgivelser. Hvis I har lyst til en romantisk ferie er en hytte med spa i Angshult helt oplagt. Findes der noget bedre end at hygge i hytten med lidt champagne og så ellers en tur i spabadet, hvor I fodrer hinanden med chokoladeovertrukne jordbær? Hvis I tager i sommerhus med spa i Angshult kan spabadet selvfølgelig også “bare” bruges som et afslapningssted, hvor I kan læne jer tilbage i boblerne og måske hygge med en god bog. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Angshult.\nHvis der ikke er et sommerhus Angshult, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved. På den måde vil I i mange tilfælde kunne finde et feriehus, som lever op til jeres ønsker.\nPopulære områder i Angshult


Opskrifter Arkiv - Side 61 af 65 - Danish Things Danish Things\nHome » Archive by category 'Opskrifter' (Page 61)\n13. december – Lucia dag Historien om Lucia er en forfærdelig historie, og alligevel bliver den fortalt hvert år til jul på den 13. december – Lucias dødsdag. Lucia var en smuk ung kvinde fra Syrakus på Sicilien, der ifølge legenden gik grueligt meget igennem og til sidst led martyrdøden, da en forsmået bejler angav […]\nJul, Slik, Slik og snacks\n11. december – karameller Slik og konfekt hører julen til, og slik, der er hurtigt at lave, er et hit i denne tid. Derfor kommer der lige et par opskrifter på flødekarameller lavet i mikroovn. Der findes RIGTIG mange opskrifter, nogle bruger kondenseret mælk, andre smør eller fløde, jeg bruger fløde. Jeg har eksperimenteret, og […]


Aftale om regionernes økonomi i 2017\nRegeringen og Danske Regioner er nået til enighed om aftale om regionernes økonomi for 2017, som sikrer rammerne for fortsat udvikling af sundhedsvæsenet, styrker patientrettigheder, moderniserer indkøb og realiserer effektiviseringer som følge af de nye supersygehuse.\nMed aftalen sikres et løft på 0,2 mia. kr. til fortsat udvikling på sundhedsområdet. Hertil kommer allerede besluttede løft i 2017 på over 0,3 mia. kr. til bl.a. kapacitet og et løft af kræftindsatsen.\nDe regionale investeringer på sundhedsområdet fastholdes på et historisk højt niveau på over 7 mia. kr., så byggeriet af de nye supersygehuse kan realiseres efter planerne.\nVi har indgået en aftale, som sikrer en ansvarlig økonomisk ramme for regionerne. Det er nødvendigt, når vi ser på det begrænsede offentlige råderum de kommende år. Samtidig sikrer vi et trygt og godt sundhedsvæsen, som er et højt prioriteret område for regeringen,” siger finansminister Claus Hjort Frederiksen.\nRegionerne vil med aftalen sikre implementeringen af patienters ret til udvidet frit sygehusvalg samt hel eller delvis udredning på privathospital efter en måneds ventetid. Samtidig har parterne aftalt at indføre patientansvarlige læger på sygehusene i 2017 på baggrund af igangværende forsøg, som har vist gode resultater.\nMed aftalen er der enighed om at de effektiviseringsgevinster, som følger af byggerierne af de nye supersygehuse, skal bruges til at imødegå det pres på sygehusvæsenet, som det stigende antal kræftpatienter og danskernes øgede levealder medfører. De første gevinster frigøres i 2017 og stiger løbende til 2,3 mia. kr. årligt fra 2025.\nVi har forhandlet en god økonomiaftale på plads med regionerne. Den løfter sundhedsområdet med 200 mio. kr. i 2017, og sammen med den økonomiske saltvandsindsprøjtning, regeringen gav til sundhedsområdet sidste år, er der bl.a. skabt rum for, at sygehusene kan øge kapaciteten, så patienterne hurtigt kan blive udredt og komme i den rette behandling, siger sundheds- og ældreminister Sophie Løhde.\nParterne er samtidig enige om, at regionerne kan effektivisere deres indkøb for 1,5 mia. kr. om året i 2020 i forhold til 2015. De frigjorte midler kan regionerne prioritere til konkrete forbedringer på sundhedsområdet.\nAftalen omfatter desuden:\nUdmøntning af 170 mio. kr. årligt fra 2017 til et betydeligt løft af udredningskapaciteten på kræftområdet.\nBekræftelse af de otte nationale mål for sundhedsvæsenet.\nEtablering af et nationalt sygehusmedicinregister i regi af Sundhedsdatastyrelsen.\nIgangsættelse af særlig indsats for patienter med et muligt højt forbrug af sundhedsydelser.\nFælles plan for udmøntning og implementering af national handlingsplan for ældre medicinske patienter.\nStandardiseret og bred anvendelse af patientrapporterede oplysninger i alle sektorer i sundhedsvæsenet.\nEtablering af indkøbsstrategisk samarbejde.\nForpligtende partnerskab for udvikling af økonomistyring i regionerne.\nOpdatering af national klinisk retningslinje for fastlæggelse af intervaller mellem diagnostiske undersøgelser i tandplejen.\nLæs Aftale om regionernes økonomi for 2017\nLæs Patienten i centrum\nLæs Modernisering af indkøb giver penge til sundhed


Formandsskifte i Ældre Sagen: - Hun skal holde fast i sine principper - sn.dk - Forsiden - Storkøbenhavn - Sydkysten\nJørgen Norrid (til venstre) har overdraget formandsposten for Ældre Sagen i Greve til Anne Grethe Krogager (til højre), som før var næstformand. Foto: Jane Aunsbjerg Villadsen\nArtiklen: Formandsskifte i Ældre Sagen: - Hun skal holde fast i sine principper\nFormandsskifte i Ældre Sagen: - Hun skal holde fast i sine principper\nSydkysten - 07. juni 2018 kl. 09:11\n"Vi kan altid give en kop kaffe". Sådan lød filosofien i Anne Grethe Krogagers barndomshjem, hvor hendes mor altid kunne smøre en madpakke og lave en kop kaffe til skærslipperne, når de kom forbi.\nDen filosofi har datteren taget til sig, og derfor har hun hele sit liv engageret sig i frivilligt, socialt arbejde.\n- Jeg elsker mennesker, og jeg har altid været god til at snakke med alle mulige. Så det har passet mig så godt, siger Anne Grethe Krogager, der i marts begyndte et nyt kapitel i sin frivillige karriere, da hun blev valgt som ny formand for Ældre Sagen i Greve.\nHer havde tidligere formand Jørgen Norrid valgt at give stafetten videre efter otte års formandskab.\n- Jeg stoppede, fordi vi har nået de mål, jeg stillede op, og jeg ved, at jeg har en rigtig god arvtager, som vil køre det videre i samme ånd. Jeg ved, det er det rigtige tidspunkt at hoppe af nu, mens Anne Grethe stadig brænder så meget, som hun gør, siger han.\nAvisen har mødt de to i foreningens lokale på Arenaskolen til en snak om visionerne for ældreområdet i Greve og for foreningen, der med sine i skrivende stund 8.630 medlemmer skulle være Greves største.\nIkke mere brok\nEt af Ældre Sagens formål er at tale de ældres sag over for regeringen, Folketinget, regioner, kommuner og andre, der træffer beslutninger med indvirkning på ældrebefolkningens forhold. Derfor var det også et højdepunkt i lokalforeningens historie, da Ældre Sagen i foråret 2017 blev gjort høringsberettiget i sager, som vedrører ældreområdet i Greve Kommune.\nJørgen Norrid fortæller, at et godt samarbejde med kommunen har været afgørende for succes og indflydelse. Samarbejdet blev grundlagt, da Ældre Sagen sammen med kommunen påbegyndte det store digitaliseringsprojekt "MIT Ældre" i 2012, hvor foreningens frivillige hjalp ældre borgere med at begå sig digitalt.\nProjektet gjorde op med foreningens hidtidige image, da Ældre Sagen ifølge Jørgen Norrid af mange var kendt som lidt af en "brokkeforening".\n- Da jeg startede for otte år siden, havde Ældre Sagen ikke et særligt godt ry i Greve. Så mit væsentligste mål var at gøre Ældre Sagen til en god, aktiv forening, som havde synlighed, og som havde en vis respekt i kommunen, siger han og fortæller, at det har givet foreningen flere fordele.\n- Fordi vi har haft et godt samarbejde med administrationen, har vi fået nogle af vores ideer med ind allerede på et tidligt tidspunkt, siger Jørgen Norrid, der ud over digitaliseringsprojektet fremhæver arbejdet for at få ansat de såkaldte husalfer på plejecentrene og indsatsen imod ensomhed blandt ældre som højdepunkter fra sine otte år som formand.\nFremadrettet skorter det da heller ikke på ideer til, hvad der kunne forbedre forholdene for de ældre i Greve. I år skal kommunens værdighedspolitik revideres, og her er det et nyt krav, at politikken også skal sikre værdighed for de pårørende, fortæller Anne Grethe Krogager.\n- Jeg ved, hvor krævende det kan være at være pårørende til en syg. En syg bliver lammet og kan ikke fokusere eller giver op og kan ikke tale sin egen sag. Det er man som pårørende nødt til, siger den nyvalgte formand, der selv mistede sin mand efter et sygdomsforløb.\nDerfor mener hun, at Greve Kommune bør have en pårørendevejleder, som kan gøre det nemmere og mere overskueligt for pårørende at finde vej igennem sundheds- og plejesystemet. Et system, hvor både de syge og de pårørende alt for ofte lades i stikken, mener hun.\n- Dem, der er syge og har mange sygdomme, ved, at de bliver smidt rundt fra Herodes til Pilatus. Jeg krummer tæer over det, jeg hører, nogle gange, siger Anne Grethe Krogager, som mener, at der også er meget for kommunen at spare ved at ansætte en pårørendevejleder.\n- Det er en win-win-situation, for kommunen vil spare så mange ressourcer, og det er både menneskelige og monetære, siger formanden, der også peger på demensområdet som et sted, hvor der fortsat skal gøres en indsats i de kommende år.\nIngen sølle stakler\nOpgaven med at sikre livskvalitet og værdighed, når man bliver gammel i Greve, ligger dog ikke kun hos kommunen, mener Anne Grethe Krogager, som opfordrer alle til at tage ansvar for deres medborgere. Hun blev ramt i hjertet, da hun hørte en ældre borger i Greve fortælle, at hun følte sig som et nødvendigt onde for sin familie.\n- Tag et ansvar. Jeg kalder det fornuftigt og venligt naboskab. Man behøver ikke at være nysgerrig, nyfigen eller nosy. Man er positivt interesseret, når man spørger: Hvordan har du det egentlig? Hvordan går det med den der hofte, du slog?, siger Anne Grethe Krogager, der på den anden side lægger vægt på, at også ældre medborgere skal selv, hvis de kan.\n- Man skal ikke gøre nogen til sølle stakler. I rehabiliteringen handler det om, at kan man blive selvhjulpen i nogen grad, så er det bedre end bare at skulle løfte benene, når der kommer en og støvsuger. Alle svage ældre skal sikres den nødvendige hjælp til at kunne leve et værdigt liv hele livet. Det er et meget godt udgangspunkt, synes jeg, at man ikke bliver patientgjort, hvis man ikke er det, siger den nyvalgte formand.\nHvis Jørgen Norrid skulle give hende ét råd med på vejen i det nye formandskab, ville det lyde sådan:\n- Hun skal holde fast i sine principper, fordi dem kender jeg, og jeg ved, at de er gode, og at hun er god til at sætte nye ting i verden. Og så skal hun frem for alt sikre, at vi stadigvæk har en god kommunikation og et godt samarbejde med lokalsamfundet og med vores kommune.\nMan kan læse mere om Ældre Sagen i Greve på www.ældresagen.dk/greve.\n2. Villaejer opdagede tyv med kniv i hånden\n4. Drenge på tagtur: Beredskabet hjalp dem ned\n5. Kommune skal betale millionerstatning til vraget el-installatør


Opvask er et fag ifølge Executive Chef på Tivoli Hotel | KEN STORKØKKEN\nOpvask er et fag\nThorbjørn Scott Moy, der er Executive Chef på Tivoli Hotel og Congress Center, fortæller, hvordan han ser den optimale proces omkring indretningen af den perfekte opvaskefunktion. Hør også hvorfor han er glad for samarbejdet med KEN STORKØKKENs konsulenter.\nPå Tivoli Hotel, der har 700 værelser, er det ikke unormalt at have 2000 kuverter igennem tunnelopvaskemaskinen på en almindelig aften typisk fra kl. 19.30 – 22.30. Hvis hver kuvert bruger 36 enheder, skal der vaskes 72.000 enheder op sådan en aften. ”Det, der er primært med opvaskefunktionen, er at tænke logistik”, siger Thorbjørn Scott Moy. Thorbjørn Scott Moy har især et godt råd til dem, der skal indrette et professionelt køkken fra bunden. Hans erfaring viser, at mange steder undervurderer man betydningen af et godt opvaskesystem og flow. Det koster penge på den lange bane.\nTænk flowet godt igennem – ellers kan det blive dyrt\n”Man skal sætte sig ind i flowet fra det beskidte service bliver ryddet, til hvordan opvasken kommer ud, hvordan det stables, hvordan det kører i maskinen og tages ud bagefter. Så et godt råd er: Tænk flowet godt igennem – ellers kan det blive noget rod. Både personale-, arbejds- og energimæssigt kan det blive dyrt på flere måder.“ Hos Tivoli Hotel er opvaskefunktionen højt prioriteret hvad angår personale og investeringer, for det er en vigtig integreret del af hele logistikken. ”Hvis opvasken stopper, så bryder alt sammen – både produktionsmæssigt og afviklingsmæssigt.”\nHusk medarbejdernes arbejdsmiljø\nTivoli Hotel kan med fuldt hus have mere end 1500 gæster til morgenmad. Her bruges ca. 29 enheder pr. gæst, hvilket er 43.000 enheder (bestik, tallerkner mv.) alene om morgenen. Så kommer tilsvarende til frokost og aften. Der kan derfor gå mere end 130.000 enheder igennem opvasken på en dag. ”Der er travlt, men det er samtidig også vigtigt, at medarbejderne har ordentlige arbejdsmiljømæssige forhold, så vi ser også på støj, damp, løft. Vi har mange trolleyer, vogne og stativer på hjul, så meget er mobilt. På den måde kan opvasken indrettes forskelligt hver dag, alt efter hvor mange eller hvor få, der er indkaldt på arbejde. Faste installationer i en opvask kan være uheldige.“\nThorbjørn Scott Moy understreger vigtigheden af, at man har gjort sit forarbejde ordentligt, inden man indretter et nyt køkken. Tivoli Hotel havde stor glæde af at opbygge en papmodel af deres køkken i 1:1 med flyttekasser fra SILVAN. ”De 500 kroner til papkasser er givet godt ud,” siger Thorbjørn, ”for har du først lavet en papmodel, ved du hvor langt, der skal gås, og hvordan alt kan komme inden for rækkevidde. En elevator har en fast størrelse, ligesådan med dørenes højde og bredde. Det er altså en fordel at vide, at stativer og vogne fra køkkenet passer og kan gå både i elevatoren og køres gennem dørene.” Så Thorbjørn Scott Moy mener ikke, at man kan tillade sig bare at ”slå nogen streger” og så indrette et nyt køkken. Der skal bruges tid og omtanke, og det er uanstændigt, hvis opvaskepersonalet ikke tilgodeses og sikres.\nKENs konsulenter er lyttende sparringspartnere\nIfølge Thorbjørn Scott Moy er KEN STORKØKKENs konsulenter gode sparringspartnere, fordi de lytter til køberens behov og ser det fra køberens synsvinkel. Konsulenterne er gode til at analysere køberens behov, f.eks. hvad har man af vand i huset, har man osmoseanlæg osv.? Ofte finder man en maskine, og så bygger man noget rundt om den, men det er en forkert måde at vende det på ifølge Thorbjørn Scott Moy.\n”Vi har også brugt KEN STORKØKKENs ekspertise ved beregninger omkring kurvegennemstrømning, vand- og energiforbrug, det spiller jo også en rolle. MEIKO tunnelopvaskemaskinen fra KEN er mere effektiv, den larmer mindre, bruger mindre vand og energi, hvilket også har betydet, at håndteringen af opvasken er blevet mere effektiv,” siger Thorbjørn Scott Moy. Han råder til at acceptere, at det er en lang proces at inddæmme behovet. Det er altafgørende, at konsulenterne som i KEN STORKØKKEN har forståelse for kundens behov og har et omfattende produktkendskab. Alene vandets beskaffenhed i det område opvasken skal indrettes i kan spille ind og have betydning for hvad man anskaffer sig.\n”Jeg kan godt lide, at KEN STORKØKKEN ikke begynder med at sælge et produkt, men finder ud af, hvad kunden har brug for at købe. Alle vil gerne sælge en dyr og konstruktiv løsning. Mange storleverandører er sælgerne – jeg foretrækker at være køber, så jeg ikke bliver solgt noget, men faktisk er køber. Jeg skal heller ikke sælge en kunde en bøf, hvis kunden har brug for noget andet…”\nThorbjørn Scott Moy\nHvilken maskine skal du bruge?\nThorbjørn Scott Moy fortæller, at der er flere spørgsmål man skal stille sig selv. Har man brug for spidsbelastningsmaskiner? Skal den køre 300.000 kurve en dag og så stå i 14 dage uden at køre? Hvor mange personer har man ansat i sin opvask? Kan opvaskemaskinen tåle at køre i treskifte, og hvornår skal der skiftes vand? Har du meget pres på køkkenet duer det ikke, hvis personalet skal vente i 20 minutter på at maskinen tager vand ind, det stopper alt. MEIKO Tunnelmaskinen fylder op kontinuerligt, og der er ingen ventetid.\n”Vi har mange forskellige opvaskemaskiner på Tivoli Hotel. Er der noget i vejen med en maskine, så ringer vi til serviceafdelingen hos KEN STORKØKKEN. Servicemontøren kommer med det samme. Desuden kan vi følge udviklingen på de maskiner, vi har. Det er overskueligt at overvåge forbruget. Vi kan følge med i, om vi bruger for mange penge på en maskine, om den skal udfases, og om det bedre kan betale sig at købe en ny.”\nOplæring af opvaskeren er værdiskabende\nThorbjørn Scott Moy mener, at hele verden kunne tage ved lære omkring opvaskefaget. ”Oplæringen er faktisk vigtig. For opvask er et fag. Du skal virkelig vide, hvordan du gør tingene, og det nok den store fejl, hele verden gør. Der er desværre ingen ordentlig kvalificeret oplæring i en opvask. Det er en skam, for det er enormt vigtigt med en velfungerende opvask, men mange mener ikke det er værdiskabende,” fortæller han. ”Det er ikke lige meget, hvordan en kurv fyldes op, tingene skal ikke ligge hulter til bulter. Bare det, at folk skyller af med varmt vand, det er helt misforstået”, fortsætter Thorbjørn Scott Moy. ”Ligeså snart du kommer over 38 grader, så sætter proteinstofferne sig fast på tallerknerne. Så det er spild af varmt vand. Så er det nogle gange nødvendigt med genopvask. Det er ressourcespild. Så det er egentlig bedre bare at skrabe affaldet af og køre det i opvaskemaskinen, som det er.”\nNogen bruger endda næsten kogende vand til at skylle af med, men det får æggehvidestofferne til at koagulere og sætte sig endnu mere fast, og det bliver sværere for opvaskemaskinen at gøre sit arbejde ordentligt.\nEndnu en tunnelmaskine fra KEN STORKØKKEN er ved at blive installeret på Tivoli Hotels 2. etage, og det bekræfter det gode samarbejde mellem en tilfreds køber og en lyttende konsulent.


Uformel og hyggelig middag - medical-news.dk\n16. marts 2019 | Kim Brandt\nHvis du er til en uformel og hyggelig stemning, er social dining lige noget for dig. Social dining har vundet stort indpas i Danmark de sidste par år, og det er der god grund til. Konceptet går kort fortalt ud på, at du sammen med de andre gæster rundt om bordet vælger nogle små retter. Det er ofte 4-6 retter, som er anrettet på små tallerkener. Når maden kommer, tager hver gæst lidt af retten over på sin tallerken. Det er en god metode til at opdage nye smage og sammensætninger.\nDer opstår altid en speciel stemning i en gruppe, når man har noget til fælles. Mad er en rigtig god måde at bryde isen på, så derfor er social dining både god til en aften sammen med dine kære, men også hvis du skal invitere nogle forretningsforbindelser ud, som du endnu ikke kender så godt. Mad er noget, alle kan forholde sig til, og derfor er det en rigtig god måde at bryde isen på.\nStort udvalg i Aarhus\nEngang var der ikke et særlig stort udvalg af restauranter i Aarhus, men her er sket en rigtig stor udvikling. I dag er der et bredt udvalg, og der er efterhånden en del restauranter, som tilbyder social dining.\nDet er ofte restauranter, der fokuserer på det nordiske køkken, som har social dining på menuen. Det nordiske køkken har udviklet sig rigtig meget, og der er i dag masser af muligheder for at opleve lækker mad til gode priser. Nordisk mad er ikke længere kun forbundet med frikadeller, sovs og kartofler, men også gastronomi i verdensklasse, og der er i dag også en del restauranter med Michelin-stjerner i Aarhus, hvilket engang var uhørt.\nHvis det er dig, der skal bestille bord til en hyggelig aften, kommer der en anbefaling herfra til at prøve social dining Århus.


Penta Thirty str. 1200 med Zinox Stålstænger har alt, hvad du måtte ønske i et standtelt – en dybde på 3,50 m uden generende midterstang og en form, så hele pladsen udnyttes. Materialet er Isacryl, en kraftig acryl, der tillader forteltet at ånde. Myggenetvinduer i begge gavle, og de mange åbningsmuligheder, giver et optimalt indeklima.\nPenta Thirty str. 1200 med Zinox Stålstænger har alt, hvad du måtte ønske i et standtelt – en dybde på 3,50 m uden generende midterstang og en form, så hele pladsen udnyttes. Materialet er Isacryl, en kraftig acryl, der tillader forteltet at ånde. Myggenetvinduer i begge gavle, og de mange åbningsmuligheder, giver et optimalt indeklima. Et sandfarvet tag giver et blødt og varmt lys i forteltet, og kombinationen af lysbånd i taget og store vinduespartier med klar folie, gør Penta Thirty til et lyst og venligt fortelt at opholde sig i. Den stærke stangkonstruktion og den femkantede facon betyder stabilitet til en lang sæson på campingpladsen. Du kan vælge mellem det stærke Zinox-stålstel eller det ekstra stærke Zinox MegaFrame for ekstra stabilitet. MegaFrame kombineret med ekstra vintersikring gør, at du kan bruge dit Penta Thirty hele året.


ViVA - Virtuel Velfærdsteknologi i Anvendelse - Ydelser - Teknologisk Institut\nViVA - Virtuel Velfærdsteknologi i Anvendelse\nViVA – én samlet løsning\nViVA-platformen (Virtuel Velfærdsteknologi i Anvendelse) giver personale, borgere og pårørende en indlevende og grundig introduktion til velfærdsteknologi gennem virtual reality (VR) – hvilket er et første skridt på vejen til succesfuld implementering.\nViVA kan herudover bruges til at træne borgeres kompetencer, og giver nye muligheder for genoptræning.\nViVA er én samlet platform for VR. Man mindsker på den måde behovet for investeringer i en masse forskelligt udstyr og nødvendigheden i at sætte sig ind i 117 forskellige menuer.\nEt virtuelt vindue ind i virkeligheden\nFor at opnå succes med teknologi og hjælpemidler, er det afgørende, at frontpersonalet ser og udnytter mulighederne for anvendelse. Det stiller krav om viden, indlevelse i borgers sted og evnen til at forestille sig, at "plejer" ikke altid er den bedste pleje.\nVirtual reality giver en digital, tredimensionel oplevelse af virkeligheden. Med et sæt briller med indbygget skærm opnår man adgang til et virtuelt univers, som motiverer til at eksperimentere og udfolde en ny virkelighed.\nEt værktøj til implementering i praksis\nMed VR-brillerne træder man med ViVA ind i en virtuel lejlighed fyldt med velfærdsteknologier.\nViVA nedbryder barrierer ved at bringe medarbejderen ind i en total oplevelse, hvor der formidles om teknologier i rette kontekst og med mulighed for træning og rolleskift. Det er dermed et afgørende værktøj til at sikre implementering af velfærdsteknologi i praksis.\nLøsningen tilbyder stærk formidling, træning, fleksibilitet samt skalerbarhed til hele organisationen. Platformen vil også tilbyde på borgerrettede tilbud som sansestimulering, reminiscens og kognitiv træning - og kan anvendes til:\nMedarbejderintroduktion til relevante teknologier og målgrupper.\nOplæring og løbende efteruddannelse af medarbejdere i arbejdsgange med teknologier.\nDilemmaoplevelser, hvor forståelse og holdninger bearbejdes ved at blive sat i borgers sted.\nTræningsværktøj til konflikthåndtering og robusthed i kritiske situationer.\nPersonale, borgere og pårørende.\nVelfærdsteknologi visualiseret i virtual reality


Fodbolden samler danskerne - FC FYN\nFodbold er andet end professionelle fodboldstjerner og million lønninger, det kan noget mere end det!\nMed over 126.000 frivillige i de 1.650 klubber i Danmark er sporten uden sammenligning Danmark største, her blomstrer alt fra sundhed og sociale bånd til integration. Det er ikke bare landskampe, der kan samle danskerne omkring denne fantastiske sport, det er i hverdagen at den viser sin største styrke.\nHer finder vi livskraften og næringen til sportens succes, det er blandt de frivillige at sporten skabes, udvikles og vedligeholdes. Det er ikke uden grund, at kommunerne rundt om i landet investerer i den frivillige idræt, da det med til at skabe gode fritidsaktiviteter, sundhedsfremmende aktiviteter i alle aldre, lokalt sammenhold og fremme integration.\nOplysninger fra DBU viser, at frivillige inden for fodbolden arbejder et sted mellem en halv til seks timer om ugen på sporten, hvilket er en kæmpe samfundsmæssig gevinst.\nDer er en hel industri omkring sporten, der er med til at skabe vækst i hele vores samfund. De mange danske fodboldspillere skal bruge udstyr, og de bruger mere end 800 mio. kroner på tøj, sko og udstyr om året for at dyrke deres elskede sport.\nDette betyder, at fodbolden er med til at holde flere tusinde danskere i arbejde, da de mange spillere skal serviceres, Dansk Boldspils Union anslår at. Op mod 8.600 danskere er beskæftiget alene på grund af fodbolden.\nNår en sport omsætter for 3,3 mia. kroner årligt i det danske samfund, så kan det mærkes på bundlinjen, fodbolden bidrager til BNP med hele 1,7 mia. kroner. Breddeidrætten er både sundt for danskerne, men også sund økonomi hele vejen rundt.\nForenings Danmark har været en af grundpillerne i vores samfund i gennem tiden, nu er det måske ikke længere Andelsmejerierne, der skyder op i hver by, men nye sportsklubber. Mennesker, der kommer til Danmark som flygtninge, emigranter eller blot for at arbejde møder i høj grad danskerne og det danske samfund via Sport!\nI forhold til udsatte områder i Danmark, kan sporten bidrage positivt til, at børn og unge der lever på kanten, kan finde et tilhørs sted, der holder dem ude af kriminalitet. Dette er med til, at vi holder denne gruppe børn og unge med mulighed for at få en uddannelse og komme i jobs.\nVi skal ikke alene værne om fodbolden, men i høj grad værne og de mange danske frivillige, der hver uge står og tager imod vores børn og unge i regn og blæst ude på de danske fodboldbaner.\nPrevious Post Hvor kan jeg låne penge?\nNext Post Din komplette fodboldtur