Socialrådgiveren 23-1981 by Dansk Socialrådgiverforening - Issuu\nDansk Socialrådgiverforening Toldbodgade 19A, 1253 København K kontortid mandag-fredag kl. 10-15 tlf.: 01-143033 giro: 6 03 25 67 formand Carsten Andersen næstformand Søren Andersen Carsten Riis øvrig hovedbestyrelse Gitte Vesterlund Henrik Mathiasen Merete Buddig Eva Hallum medlemshenvendelser A lle henvendelser til Dansk Socialrådsgiverforening fra medlemmer i kredsforeninger, hvor der er ansat af delingssekretærer skal rettes til afde lingssekretæren\nPrivate pensionsordninger - nej tak I Socialrådgiverforeningen er der ingen tradition fo r at forholde sig til pensions kasseproblemer. I de hede diskussioner på sommerens TM -m øde i Å rhus om pensionens evt. inddragelse i O K-forhandlingerne eksisterede der derfor et gan ske tyndt beslutningsgrundlag. H B ’s og Forhandlingsdelegationens forslag om - såfrem t situationen betingede det - at inddrage pensionen som handelsvare var da heller ikke udtryk fo r nogen langsigtet p o litik, men blot et taktisk m iddel til at åbne forhandlingerne. Den politiske situation har im idlertid nødvendiggjort, at vi forholder os til pen sionskasseproblem atikken. Det er jo vores, alle de mange penge, de strides om fo r tiden.\nI forbindelse med eksplosionen i antallet a f offentlig t ansatte i midten a f 60’erne og den forøgede brug a f overenskomstansættelser hos de offentlige m yndig heder, kom der rigtig gang i de private pensionsordninger. Det var organisatio nernes holdning på det tidspunkt, at man kun kunne acceptere overenskomst ansættelser, såfremt der kunne opnås en pensionsordning, der lignede tjeneste-\nHenrik Mathiasen (ansvh.),\nredaktionsudvalg Henrik Mathiasen (formand) Eva H allum (HB) Lis Schwarz Lone M arie Petersen Kirsten Windekilde Johnny Holme John Nielsen Jan Hyttel Mette Ellekjær (A L U )\nDer er således ingen, der stiller spørgsmål om selve det socialpolitiske aspekt ved de private pensionsordninger.\nSocialrådgiveren udgivet af Dansk Socialrådgiverforening\nsagsbehandler John Guldager sekretær W innie Johannesen Annoncepriser stillings- og tekstannoncer enkeltspalte___kr. 7.15 pr. mm. dobbeltspalte .. . kr. 14.30 pr. mm. Såfremt anden aftale ikke foreligger, vil annoncer blive bragt med vanlig opsætning. Årsabonnement 200.00 kr. A lle priser er exklusiv moms Indlevering af artikler og annoncer til næste nr. Senest 14 dage før udgivelsen. Debat indlæg dog senest mandag med po sten, 10 dage før udgivelsen. Socialrådgiveren udkommer onsdag i lige uger Oplag 7.300 Tryk Kruses repro-offset aps. T lf. 01- 39 30 21\nartikler, læserindlæg og anmeldelser er ikke nødvendigvis et udtryk for re daktionens eller organisationens me ning.\nDet har forekom m et naturligt, at denne privatisering a f alderdom sforsørgelsen eksisterer side om side med et offentlig t forsørgelsesprincip på alle andre om rå der, såsom barsel, sygdom, arbejdsløshed m.v. En privatisering a f disse om råder ville betyde, at man a f sin lønsum opsparede 2% til sygesikring, 5% til arbejdsløshed, 3% til barsel osv. M en det er vi gået im od, fo rd i vi bekæmper princippet: »Enhver er sin egen ly k  kes smed«. V i synes ikke, de rige skal have bedre social- og sundhedsmæssig service end de fattige. V i synes, disse ydelser skal dækkes over skatterne, fo rd i der derved kan ske en om fordeling mellem rig og fattig. Bl.a. på grund a f de private pensionsordninger går det lige omvendt. Fæ lles for disse ordninger er nemlig, at de er skattefrie ved tilskrivningen, skattefrie fo r så vidt angår de påløbne renter og skattelettede ved udbetaling. Alene i 1978 miste de staten 8 mia. kr. i skatteindtægter på denne konto, og tallet er form entlig fordoblet siden. M en pengene skal jo ind alligevel, og det bliver således dem uden pensionsord ninger, som kommer til at betale gildet. F o r Socialrådgivere er resultatet stort set neutralt, idet det tilskud, vi får fra de pensionsløse, afleveres videre til de højtlønnede med den store kapitalpension og den store skattefordel. A lt i alt et stærkt associalt system, som holdes i live a f en drøm om gyldne dage som pensionist. I dette nr. a f Socialrådgiveren beskrives, hvordan drømmen bygger på en illu si on. Intet sam fund v il nemlig kunne styre de enorme summer, der skal pumpes ud, hvis de nuværende pensionsløfter skal holdes. Lad os diskutere, om det ikke er rim eligt, at vi ved O K-forhandlingerne i 83 stil ler krav om nedlægelse a f vores private pensionsordninger, så vi kan få hele vo res løn udbetalt. H e n rik Mathiasen\nFredericia kommune fy re r socialrådgiver:\nM å ikke ytre sig om fo rh o ld i kom m unen Tekst: Journalist Stig Petersen Fredericia kommune ønsker ikke, at de offentligt an satte ytrer sig om forholdene indenfor kommunens forvaltning. D erfor blev socialrådgiver Bente Jensen bortvist og fyret uden varsel 27. oktober, efter at hun i et læserbrev i det lokale Fredericia Dagblad kritiserede, at kommunen ikke ansatte nogle vikarer til at hjælpe til med oprydningen efter den langvarige konflikt, og at kommunen ikke overholdt ferieloven. Socialinspektør, Th. Budde er harm over, at Bente Jensen kan finde på at ytre sig om, hvor kaotisk situationen er indenfor socialforvaltningen. Fa k  tisk mener han, Bente Jensen lyver om forholdene. Som fyringsårsag har han anført, at hun er uhæderlig, både i kritikken i læserbrevet og i andre ud talelser, hun er kommet med offent ligt. H er kan han kun sigte til, hvad hun som talsperson har sagt til pres sen under konflikten. Fredericias borgmester, R ichard P e  dersen, v il ikke blande sig i afske digelses-sagen, da socialinspektøren har hele ansættelses-kompetancen, men han påstår at have erfaret, at Bente Jensen har skabt uro i social forvaltningen ved at ytre sig offent ligt.\nBakker op om Bente Jensen Kommunens forsøg på at skabe sp lit telse mellem socialrådgiverne er ikke lykkedes. Tvæ rtim od har de 13 øvrige socialrådgivere i et læserbrev - hvoraf en del er identisk med Bente Jensens bakket op om Bente. F o r at se, hvor dan kommunen så v il reagere. V il kommunen da fyre alle socialrådgi verne? Uheldigvis er det også så som så med ytringsfriheden i Fredericia Dagblad, som nægtede at bringe læ serbrevet i sin fulde udstrækning. De ville ikke bringe den del a f brevet, der var identisk med Bente Jensens læ serbrev. - M en det var jo lige netop det, der var vigtigt fo r os: A t alle vore navne står under et helt identisk læserbrev, så kommunen kan se, at vi bakker hvert et ord, Bente har skrevet, op, si ger socialrådgiver Bente D am Søren sen. I stedet har socialrådgiverne i Frederi cia set sig nødsaget til at indrykke læ\nserbrevet som annonce. Ytrin g sfrih e dens pris: 1200 kr. Dansk Socialrådgiverforening mener, der er tale om en politisk fyring. Og i socialrådgiverforeningen er der be kym ring for, at sagen kan få den kon sekvens, at enhver, der ytrer sig o f fentligt om forholdene i stat, amt eller kommune, kan risikere at blive fyret. D erfor har Dansk Socialrådgiverfore ning forsøgt at få kommunen til at trække fyringen tilbage, men h id til forgæves.\nalforvaltningen, siger Bente Dam Sø rensen. - Kom m unen nægtede at ansætte vi karer, og den tilsidesatte ferielovens bestemmelser om, at alle har krav på ferie inden 1.10. Det skrev Bente Jen sen om, men hun fik at vide, at hun benyttede sig a f udem okratiske meto der. Og det er da rigtigt, at der er ude m okratiske virkninger: Nem lig en knægtelse a f ytringsfriheden fra kom  munens side. - I virkeligheden kunne kommunen have valgt en hvilken som helst a f os socialrådgivere ud til fyring fo r at sta tuere et eksempel om, at vi skal lade være med at ytre os om forholdene, men nu var det så Bente Jensen, der først ytrede sig - og dermed pirrede kommunen, siger Bente Dam Søren sen. M andag 2. november havde social rådgiverne indkaldt til fælles oriente rende møde fo r alle tillid s fo lk i Frede ricia kommune fo r at forklare dem det p rincipielle i fyringssagen. Og fo r at fortæ lle, at kommunen i første om  gang fastholder deres knægtelse a f ytringsfriheden.\nAftale-brud Fredag 30. oktober var der mæglings møde mellem Dansk Socialrådgiver forening og Kommunernes Lan d sfor ening på vegne a f Fredericia kom m u ne, uden noget resultat. - V i havde krævet fyringen trukket tilbage grundet aftalebrud, fo rd i sa gen i virkeligheden drejer sig om ud talelser, Bente Jensen kom med under konflikten. M en efter konflikten blev der lavet protokollat om, at parterne ikke måtte genere hinanden for, hvad der skete under konflikten. Desuden er Bente Jensen tillidskvindesupple ant, og vi mener derfor, at hun er be skyttet på linie med tillidskvinden. M en Kommunernes Landsforening si ger på deres side, at der ingen beskyt telse er a f suppleanten. D erfor kører vi nu sagen videre som aftalebrud, og den sag skal behandles a f Sø- og H an delsretten, siger M arianne Petersen, der er tillidskvinde fo r socialrådgiver ne i Fredericia.\nLæserbrev beskrev faktiske forhold - Sagens kerne er, at læserbrevet fra Bente Jensen på det tidspunkt, det blev bragt, 8. oktober, var en klar be skrivelse a f de faktiske forhold i soci\nPressemeddelelse Dansk Socialrådgiverforening har den 9.11.1981 været til møde med Komm u nernes Landsforening på grund a f blo kaden mod Fredericia Kommune. Sagens problemstilling er Fredericia Kommunes fyring af D S ’s tillidsrepræ sentant grundet faglig virksomhed lagt oven i, at offentligt ansatte i Fredericia Kommune ikke må udtale sig kritisk om deres ansættelsesvilkår. Dansk Socialrådgiverforening afviste at hæve blokaden, idet D S ’s tillidsrepræ sentant ikke er genansat. I øvrigt var Fredericia Kommune ikke mødt op til forhandlingen, hvorfor det var vanske ligt at finde frem til en løsning af pro blemerne. Dansk Socialrådgiverforening opfo r drede Kommunernes Landsforening og Fredericia Kommune til forhandling om tillidsrepræsentantens videre ansættel se. Fredericia Kommunes offentlige mis tænkeliggørelse af tillidsrepræsentan tens personlige hæderlighed må enten underbygges med fakta eller trækkes til bage. Fredericia Kommunes handlemå de er alene for at dække over sin knæg telse af ytringsfriheden og manglende vilje til gennem forhandling og samar bejde at få løst den tilspidsede situation i Fredericias socialforvaltning. Carsten Andersen form and\nPensionstilsagnet Jeg så et regneeksempel i TV-avisen fo r nogle dage siden, hvor man bereg nede løn og pension fo r en arbejder, der i 1981 som 30 årig tjener 100.000 kr. om året. Pensionen er 15% a f lønnen om året, som indbetales til vedkommendes pensionskasse, og der forudsættes en årlig lønstigning på 10%. I år 2018, når arbejderen er 67 år, vil han fra pensionskassen få udbetalt 2,4 m io. kr. om året, hvilket v il udgø re 71 % a f hans sidst udbetalte årsløn på 3,4 m io. kr. Regnestykket er baseret på en realren te (faktisk rente minus inflation ) på 4% om året. P.t. er realrenten på m l. 10 og 12%. Såfrem t denne rente lægges til grund fo r ovennævnte regnestykke, v il pen sionen blive på over 8 m io kr., hvilket er mere end dobbelt så meget som den sidst udbetalte løn. Der er ingen tvivl om, at den nuvæ rende realrentes størrelse, er atypisk, men selv med en realrente på 3 eller 4%, som en indekslåneordning skulle sikre, v il der rejse sig nogle gevaldige problem er, når de store selvpensionerings-årgange begynder at komme. H vor det typiske idag er, at en pensio nist får mellem 25-30% a f den tidlige re løn i pension, v il det typiske til den tid være, at dækningsgraden bliver på om kring 100% (selvpension + folke pension), vel at mærke fo r de lønar bejdere, som har pensioneret sig gen nem en pensionskasse.\nSkattefiduser Der findes nemlig mange andre » fid u ser«: Selvpensionering, kapitallivs forsikring, kapitalpension, livrente og rateforsikringer. Fælles fo r såvel disse ordninger som pensionskasseordninger gælder, at: 1) Indskud, præmier eller bidrag h ol des fri for skat både hos den sikrede og hans eventuelle medbidragende ar bejdsgiver. 2) Rente eller bonudtilskrivning, medens ordningen løber, beskattes ik  ke. 3) A f form uer, der på denne måde er opsamlet, skal der ikke betales fo r mueskat. 1 1978 mistede det offentlige ialt ca. 8 mia. kr. i skat på disse op sparingsordninger, og siden er tallet steget stærkt. Selv om man kan sige, at det skatte mæssige princip fo r de fleste ordnin ger alene er, at skatten udskydes, v ir ker ordningerne i praksis stærkt aso ciale, idet den beskatning, der sker ved udbetaling, gennemsnitlig er væ sentligt lavere end den sparede be skatning. 4\nE t lykkeligt liv som pensionist - eller kejserens nye klæder? Tekst: H e n rik Mathiasen Tegning: H ja lm a r Sandöy Pensionskassernes milliardformuer bliver sat på lodder i disse dage. Lønarbejderne har gjort deres indsats, og erhvervsliv, landbrug og byggeri skal nu stryge gevin sten. M en hvad er lønarbejdernes interesse egentlig i selvpensionering og erhvervsinvestering. Det står der noget om i denne artikel.\nDenne artikel er 1. afsnit af 3 om emnet pensionsinveste ringer. De øvrige 2 afsnit følger i de kommende numre af »Socialrådgiveren«. N år pensionsopsparerne sparer skat, er der jo andre, der må betale. Dem der ingen ordninger har, betaler til dem, der har. Dem, der kun har en gruppelivsforsikring, betaler til dem, som er i pensionskasse, og alle betaler til dem, som har kapitalpension med store indskud, stor rentetilskrivning og extrem lav skat ved udbetaling. Alene den skattemæssige plyndring fra fattig til rig burde være argument nok for at nedlægge alle disse pensi onsordninger. M en da verden og menneskene ikke altid er, som man kunne ønske sig, har jeg sat mig fo r at påvise, at selv om man er kom plet li geglad med ordningens asociale v irk ninger, er man alligevel røget på en lim pind. Den månedlige opsparing vil nemlig ad åre forsvinde i den blå luft.\nKøbekrafteksplosion I det følgende v il jeg beskæftige mig med 100.000 kr. arbejdsgiveren fra historiens begyndelse. H an er nemlig gennemsnittets repræsentant. Jeg beskæftiger mig altså ikke med den lønarbejder, som overhovedet in  gen pensionsordning har eller ham,\nsom har tegnet sig en kapitalpension med årlig opsparing på 50.000 kr. A t der eksisterer disse store forskelle v il nemlig ikke svække m in konklu sion - tværtimod. Spørgsmålet er, hvad der v il ske med sam fundsøkonom ien, når halvdelen af landets pensionister får forhøjet deres pensioner med - omregnet i 81 lønninger - rundt regnet 70.000,- kr. Fra 35.000,- kr. til 105.000,- kr. om året. Um iddelbart v il der jo blive liv og gla de dage i forbrugssektoren. M ad, drikkevarer, bøger, radio/tv, stereo anlæg, tøj, billigrejser og blonder, vil blive efterspurgt i en sådan grad, at al snak om småhandelens vanskelighe der må forstumme. Butiksdøden stoppes, arbejdspladser oprettes og pensionisternes leveniveau forbedres mærkbart. - Og det må da være godt.\nBetalingsbalancen I et land uden råstoffer er det jo så dan, at enhver købekraftudvidelse be tyder øget im port, hvad enten det nu drejer sig om færdig-, halvfabricata eller råstoffer. Derved øges betalings-\nM or, mor! D er er jo ingenting i posen! balanceunderskuddet, med mindre man formår at bremse importen an dre steder i systemet.\nskal betales til fonden, svarer skatte ministeren kækt, at det da ikke kan lade sig gøre, idet landet ikke har råd til skattelettelser.\nJeg skal senere vende tilbage til, hvor dan det kan gøres, og blot her konsta tere, at forøget købekraft medfører stigende betalingsbalanceunderskud.\nKan nogen forestille sig, at skattemi nisteren skal svare anderledes om kring år 2000, når pensionsårgangene dukker op. I følge en undersøgelse foretaget i 1981 for L P F og Statsan stalten a f Danmarks Statistik og Soci alforskningsinstituttet har næsten halvdelen af de 4 miil. danskere over 16 år en pensionsordning. Det er såle des ikke småpenge, vi snakker om, og medmindre den nuværende politik ændres radikalt, vil enhver regering være tvunget til at neutralisere den købekraftsudvidelse, der finder sted.\nOg som selv det mindste barn ved, be tragtes betalingsbalanceunderskuddet med en sådan alvor, at regering og folketing i 1975, 77 og 79 suspendere de overenskomstforhandlingerne for at sikre, at reallønsudviklingen ikke medførte øget købekraft. I 1981 med delte regering og folketing arbejds markedets parter, at hvis de ikke selv indgik overenskomster med indbygget reallønsnedgang, ville regeringen gri be ind og sørge for, at nedgangen blev en realitet. Og se på, hvad der sker i disse dage. Nu har vi i flere år gået og betalt pen ge ind til en statslig pensionsfond, som skulle sikre en pensionsreform. M en hvad sker? Uden videre medde les det, at landet da ikke har råd til at gi’ pensionisterne mere. Og på spørgsmålet om så skatten da ikke skal sættes ned, når der ikke længere\nPensionens konfiskeres Det kan ske på flere måder. Som So cialdemokratiet allerede er inde på, vil en sandsynlig delløsning være at gøre den almindelige folkepension indtægtsbestemt med bortfald ved en indtægt på ca. 65.000,- kr. Herved neutraliseres ca. halvdelen af den ud pumpede købekraft, idet pensioni sterne jo i forvejen skulle have haft en folkepension på 35,000,- kr. årligt.\nM en alene en pensionsfordobling vil medføre de nævnte katastrofale fø l ger. Derfor må den resterende købe kraftudvidelse også neutraliseres. Formentlig vil det være for groft at inddrage hele dynen fra pensionister ne, idet det så vil stå helt klart, at selv pensioneringsordningen har været fup og svindel. Pengene må derfor inddrages hos alle skatteydere, incl. pensionisterne, som jo idag stort set er skattefrie. Sagen er altså: 1) A t de penge, man idag betaler over skatterne til sin egen folkepension, er smidt lige ud a f vinduet, såfremt man er selvpensioneret, idet F P kan fo r ventes gjort indtægtsafhængig. 2) A t den bedring af pensionerne med 70.000,- kr. årligt som pensions kasserne idag bilder folk ind, de vil få, ved F P ’ s bortfald vil svinde ind til 35.000,- kr. årligt, som man ovenikøbet kommer til at betale skat af. 3) A t den realforbedring, som trods alt må forventes, skal betales over skatterne af de, der er i arbejde, hvil ket jo for os, som endnu mangler 5\nPensionsinvestering. . . nogle år i at nå pensionsalderen, bety der, at vi betaler højere skal fo r at neutralisere vores egen kommende købekraft. - 1 sandhed sublim t...! N år så oveni kommer det faktum , at pensionsindbetalingen fra 1982 indregnes i socialindkom sten og ned sætter boligsikring og sociale ydelser og forhøjer daginstitutionstaksterne, er det vist på tide, at al den selvpen sionering henregnes under afdelingen for klamme fiduser.\nSamme høje pension til alle På den anden side er udsigten til en folkepension på det nuværende nive au noget, som kan fremtvinge gyset hos enhver, som stadig håber på at blive mere end 67 år. V i skal da heller ikke stille os tilfreds med den måde, de ældre bliver be handlet på idag. V i må stille krav om en statsfinancieret folkepension, man kan leve af, f.eks. på dagpengenive au. Realiseringen a f et sådant krav v il na turligvis have de samme virkninger på betalingsbalancen som ovenfor be skrevet, men neutraliseringen a f v irk  ningerne kan gøres til genstand fo r fælles p olitisk kamp. En gruppe pensionister med hver sit pensionsniveau, hvoraf de på suite pensionen er i m indretal, er kræs fo r enhver budgetminister. Situationen giver rig lejlighed til at spille de enkel te grupper ud mod hinanden og føre del og hersk p olitik. Se bare på resul tatet idag a f de forskellige forsørgel sesformer, der tilbydes mennesker, som ikke er i stand til at forsørge sig selv. De, der er på bistandshjæ lp synes, at der gives fo r meget til dem, der får ar bejdsløshedsunderstøttelse, som til gengæld synes, at I P ’erne får i hoved og røv. Og folkepensionisterne synes, at alle andre får fo r meget. Ingen fælles kamp er m ulig med alle disse forskellige takster og betingel ser.\nPension - en privatsag Ligeledes er det sådan, at størrelsen af din pension v il blive et spørgsmål mel lem dig og din pensionskasse. V il du have en høj pension, skruer du det årlige bidrag i vejret. Derved fo r svinder den sidste m ulighed for om fordeling over skatterne mellem kapi tal og arbejder eller mellem rig og fat tig, om man vil. Enhver bliver sin egen lykkesmed, hvad enten det nu bliver en hel fag gruppe via en overenskomst, eller en enkeltperson via en personlig skatte\nbegunstigelsesordning. De højtlønne de grupper v il presse procenten, mens de lavtlønnede a f bitter nød v il fast holde en lav procent og dermed så meget som m uligt udbetalt her og nu. Jeg er klar over, at om fordeling over skatterne kun i ringe grad sker i dag, men den v il trods alt stadig kunne gø res til genstand fo r p olitisk kamp om statsbudgettet. Der er jo andre måder at bekæmpe betalingsbalanceunder skuddet på end at inddrage folks kø bekraft.\nBalancepleje N år regeringen im porterer fo r flere mia. kr. krigsisenkram , stiger beta lingsbalanceunderskuddet. N år den kollektive tra fik er i en sådan stand, at alle køber privatbiler, stiger beta lingsbalanceunderskuddet. N år inve steringerne i alternativ energi er så ringe, at den ikke kan betragtes som en realistisk energikilde, må landet fortsat im portere mængder a f olie, hvilket også skader betalingsbalan cen. Ved at føre en anden p o litik er det alt så m uligt at ophæve den forøgelse af betalingsbalanceunderskuddet, som en købekraftudvidelse giver. Og skal pengene endelig kradses ind gennem skatterne er det jo ingen na turlov, at lønarbejderne skal betale gildet. Der ligger adskillige m illiarder gemt i fondsbeskatning, højere aktie selskabsbeskatning og ophævelse a f rentefradragsreglen, som kun gavner de høje indtægter.\nSelvpension er penge ud af lommen Konkluderende kan det altså fastslås: 1) pensionsordning via pensionskas serne betyder et farvel til den statsfinancierede pesion på lige, faste og høje ydelser. 2) pensionens størrelse v il afhænge a f den indbyrdes kamp i de enkelte fagforeninger om procen tens størrelse. Arbejdsgiverne kan stort set være indifferente, idet det jo er en lønsum sopsparing, der er tale om. 3) pensionens størrelse er et ud tryk fo r lønarbejderens egen opspa ring, og enhver snak om om fordeling mellem rig og fattig over skatterne må falde bort. 4) såfremt den gældende økonom iske p o litik fastholdes, v il evt. pensionsforbedringer blive ind draget, dels ved bortfald a f den al m indelige folkepension, dels over skatterne. 5) mulighederne fo r fælles kamp mod den førte økonom iske po litik , v il afgørende hæmmes ved de individuelle pensionsordninger. 6) ad åre v il vise følgende situation: I arbejde: a) Indbetaling til PK A /pensionsordning.\nb) Forhøjelse a f socialindkom sten. c) Forhøjede skatter fo r at neutralise re den høje pension. Pensioneret: Forskellige pensioner M inus folkepension -r- personlige tillæ g + skat Resultatet af, at vi hver måned opspa rer 12 eller 15% a f vores løn til pensi on, er altså, når alt kommer til alt, negativt, og fagbevægelsens krav må herefter være: 1: Den nuværende pensionsindbeta ling standses, og den fulde løn udbe tales. 2: Alle pensionister får en folkepensi on på dagpengeniveau, financieret over statsbudgettet via skatterne. 3: De eksisterende pensionsformuer investeres i boligbyggeri og ikke-profitgivende virksomhed.\nE F måske i vejen for forslag om pensions-kasser E t E F-direktiv kan gå hen og blive endnu en alvorlig kæp i hjulet på regeringens om disku terede planer om at skaffe kapi tal til erhvervslivet fra pensions kasser og forsikringsselskaber. Det skriver ugeavisen N O T A T i sit seneste nummer. »Efter vores bedste juridiske vurdering kan regeringen ikke f.eks. sige til selskaberne, at de skal anbringe så og så stor en del a f deres form ue i f.eks. index-obligationer«, siger kontor chef E ig il M ølgaard fra Indu strim inisteriet til N O T A T . EF-direktivet handler om livs forsikrings-selskaber. M en i den aktuelle sag får det også be tydning fo r andre institutioner, hvor man kan få pensions-op sparing. En ordning, der skal lede pensions-m idler over i er hvervslivet må nemlig nødven digvis om fatte alle pensions institutioner, skriver N O T A T . Ifølge direktivet må staten kun ne bestemme, hvad selskaber nes pensionsform uer bruges til, når det sker a f »forsikrings mæssige hensyn« - d.v.s. fo r at sikre, at forsikringstagerne får deres penge, oplyser N O T A T .\nPens ions in vestering\nFrederikshave Debatten om diverse fondes og pensionskassers inve steringer - eller mangel på samme - har været glødende i dette efterår. Den eneste gren a f investeringerne, som ikke har været debatteret, er faktisk ejendomsinveste\nringerne, men også på det område er udviklingen kraf\nEllen 0 . Andersen\nJournalist, P K A\nPensionskassen fo r socialrådgivere og socialpædagoger og nu også begyndt at købe boliger. Sammen med seks andre pensionskasser, der adm inistre res gennem pka, har bestyrelsen be sluttet at købe lejlighedsbyggeriet Frederikshave i H illerød . Det består a f otte tre-etages blokke med to-, treog fire-værelsers lejligheder, og de syv pensionskasser har hver én blok, med undtagelse a f sygehjælpernes pensi onskasse, som har to. Udlejningen er begyndt, og medlem merne har fortrinsret til lejlighederne, som ligger meget centralt i H illerød . E t nedlagt jernbanespor løber lige fo rb i byggeriet, og det er meningen, at der her skal anlægges en sti, som altså vil føre direkte til stationen. Da Frederikshave blev projekteret, havde bygherren tænkt sig, at det skulle være ejerlejligheder. Im idlertid solgte han det påbegyndte byggeri til en entreprenør, som byggede videre og solgte blokkene til pensionskasser ne. De er ikke interesserede i ejerlej ligheder. Frederikshave er ret typisk fo r det byggeri, de forskellige pensionskasser investerer i. Lave blokke med parke rings- og legepladser ind imellem. Lejligheder, der ikke er alt fo r store, men hvor nogle alligevel er store nok til at klare en moderne fam ilies be hov. M oderne bekvemmeligheder, som man med rim elighed kan forven te at finde i ny lejligheder, men ingen overflødig luksus. F o r eksempel er der afsat plads til opvaskemaskine i kokkenerne i Frederikshave, men den må beboerne selv anskaffe sig, hvis de ønsker det. Hver blok rummer seks to-værelsers lejligheder, fem tre-værelsers og en lejlighed med fire værelser. Lejlighe derne er 71 til 106 kvadratmeter. I øverste etage er der skråvægge, og der er altan til alle lejlighederne på første og anden sal. I stuen hører en terasse til lejlighederne, og m ulighed for at anlægge små haver.\nDet sidste er et a f de krav, som pensi onskasserne stiller til byggeriet. E t an det krav er, at isolationen skal være bedre end forlangt i bygningsregle mentet. Og et tredie, at der i videst m uligt om fang skal anvendes danske m aterialer. Det gælder også fo r de hårde hvidevarer. E t er im idlertid at stille krav til bygge riet, et andet at få dem opfyldt. Det sidste er lettest, hvis man selv er byg herre, og det satser pensionskasserne på at være fremover. På den måde kan den ene pensionskasse også drage nytte a f den andens erfaringer, fo rd i adm inistrationen - pka’s bygge- og ejendom skontor, er fælles. I retningslinierne står der, at tag og facade helst skal være a f gennem prøvede m aterialer som tegl og m ur sten. Det er også tilfæ ldet i Frederiks have, der har rødt tegltag og blegrøde murstensvægge. Altanerne er indven dig beklædt med hvide plader. A f ma terialer i øvrigt kan nævnes, at der er parketgulv i lejlighederne. I badevæ relserne, som har brus, men ikke kar, er der røde klinker på gulvet. Prisen er sat efter markedsprisen i det pågældende område, så man skal alt så ikke regne med at få en b illig lejlig  hed, selv om man er medejer a f den gennem sin pensionskasse. Huslejen varierer mellem 2.512 kroner og 3.751 kroner pr. måned. D ertil kommer ud gifter til varme, el og vand, samt ved ligeholdelse. Det sidste bliver regule ret efter de gældende regler. Desuden stiger huslejen med et fast beløb hvert år, fastsat fo r den enkelte lejlighed ef ter størrelse. Denne stigning ligger for Frederikshaves vedkommende på 84126 kroner pr. år. Grunden til denne ekstra stigning er, at forrentningen a f byggeriet i begyn delsen kun er sat til ca. seks procent. F o r at komme op på den maksimale forrentning fo r boligbyggeri, nemlig 14 procent, hæves renten med ca !4 procent om året. Trods denne ekstra stigning, altså de nævnte 84-126 kro-\nner, v il lejlighederne med årene blive forholdsvis billigere at leje, sammen lignet fx. med det sociale boligbygge ri. De sociale boligselskaber er nødt til at optrappe huslejerne hurtigere, når deres rentesikringsordning ophø rer efter 3-4 års forløb. Forrentningen skal nødvendigvis hø jere op end de ca. seks procent efter hånden, idet hensigten med at købe ejendomme ikke alene er at medvirke til at holde byggeriet i gang eller at kunne tilbyde nogle medlemmer et sted at bo, - men også - med pensions kasseform and A lfre d Arildsens ord: A t anbringe m idlerne på en fornuftig måde. Proceduren om kring ejendomskøb er, at pka får tilbudt eller finder frem til attråværdige ejendomme eller grunde. A lfre d A rildsen fortæ ller, at m ateriale om m ulige køb bliver sendt rundt til de enkelte bestyrelsesmed lemmer, som så kan tage stilling til, om det er en god idé at købe netop den grund eller ejendom. A lfre d A rildsen er personligt positivt stemt for, at pensionskassen køber flere lejeboliger, men købene skal na turligvis godkendes i hvert enkelt til fælde. H an mener også, at det er nødvendigt at investere på aktiem arkedet - de så kaldte aktive erhvervsinvesteringer blandt andet på grund a f beskatnings truslerne fra regeringen. A lfre d A r ild  sen er også positivt stemt over fo r in  vesteringer i landbruget. H an pointerer, at pensionskassen for socialrådgivere og socialpædagoger stiller forskellige krav til eventuelle aktive erhvervsinvesteringer. Blandt andet vil man gerne investere i alterna tiv energi og være med til at bevare danske virksom heder på danske hæn der.\nPension - ja eller nej F o r nylig deltog jeg i et a f P K A arran geret kursus vedrørende pensionsord ning. Kurset var glim rende tilrettelagt og gav stort udbytte. Kursusdeltager ne var tillidsm æ nd og tillidsrepræ sen tanter fo r nogle a f de forskellige orga nisationer, som har en pensionskasse tilknyttet P K A . Kursustilrettelæ ggel sen foregik på en sådan måde, at jeg oplevede, at alle stort set fik besvaret de spørgsmål, de havde i hverdagen. M an startede den første aften med i grupper at form ulere de problem er og spørgsmål, som man til daglig havde svært ved at besvare over for medlem merne. I de efterfølgende to dage, hvor kurset varede, fik vi en grundig orientering i de problem stillinger, vi havde rejst og de løse haler, som disse problem er rejste fo r os siden hen. Det er m in opfattelse som næ stfor mand i pensionskassen fo r socialrådgivere/socialpæ dagoger, at der skal gøres en ihæ rdig indsats for at social rådgivere, der arbejder under over enskomsten mellem Dansk Socialråd giverforening og Am tsrådsforenin gen, bliver opmærksomme på m ulig heden af, at deltage i sådanne kurser. Det samme må gøre sig gældende for socialpædagogerne i dette regie. O fte hører man sætningen - »ja, men jeg v il hellere have mine penge udbe talt end at have dem indbetalt i en pensionsordning«. Det er um ådeligt forståeligt, at medlemmer, der ikke kender pensionskassens muligheder, siger noget sådant, men in d til videre må man fastslå, at lovgivningen såvel som organisationerne forhindrer, at medlemmerne i stedet fo r at indbetale et bidrag til pensionskassen, kan få såvel deres eget som arbejdsgivernes bidrag udbetalt i løn. Dette kan selvfølgelig være en primær situation, som man ønsker at ændre, men det ændres ikke ved at melde sig ud a f P K A . H v ilke t man iøvrigt kun kan, hvis det er sådan, at man skifter arbejdsområde. D erfor må det p ri mære også være, at man bekymrer sig om, hvilke fordele man så kan have ved at være medlem a f en sådan pen sionskasse. Dette behov blev klart il lustreret på kurset. Flere gange har jeg hørt socialrådgivere, socialpæ da goger spørge om, hvorfor vi i vores\npensionskasse ingen enke- og enke mandspension har. Grunden til det er en beslutning taget på generalforsam  lingen, hvor man ønskede at gøre pensionskassen så moderne som over hovedet m uligt. V i oplevede, at man ge socialrådgivere levede i papirløst ægteskab, hvilket betød at disse ægte fæ ller under alle omstændigheder ik  ke ville kunne få glæde a f en enke- el ler enkemandspension.\nrer sig for, hvilke m uligheder, der lig  ger i denne ordning og forsøger at give medlemmerne et reelt billede a f situationen, når man diskuterer pensi onskasser - fo r eller im od. - Og at man også har nogle realistiske over vejelser om, hvilke m uligheder man kan tage i anvendelse, når man ønsker det ene eller det andet. Ilse Mikkelsen. O BSIO BS! Generalforsamlingen i Pensionskas sen for socialrådgivere og socialpæda goger vil i 1982 blive i Arhus og den foreløbige dato er sat til den 29. marts. Jeg vil gerne opfordre så man ge som m uligt til allerede nu at afsæt te datoen, det er enormt vigtigt, at medlemmerne ytrer sig på generalfor samlinger samt hvilke ønsker de har til pensionskassens serviceniveau og indhold.\nYderligere betød det, at når man ikke tegnede en enke- og enkemandspensi on blev egenpensionen, alders- og in  validepensionen samt børnepensionen noget større end i de pensionskasser, hvor man finder enke- og enkemands pension. Der har altså være lagt vægt på sikrin gen a f egen og børnenes frem tid og endelig må man huske på, at der sta digvæk findes gruppelivsforsikring og en m ulighed fo r at tegne overlevelses renter til de ægtefæller, der er papir løse som andre nære slægtninge, man ønsker at tilgodese, hvis man skulle falde bort. N ogle a f de ting, som det måske yder ligere er vigtigt at gøre opmærksom på er, at man fra første dag, man er medlem a f P K A , er berettiget til inva lidepension. Desuden gør man op mærksom på, at når man er medlem a f P K A , kan der i visse situationer f.eks. hvis medlemmet udsættes for sygdom, opnåes bidragsfritagelse til pensionskassen. Herudover findes der en hjælpe- og bistandsfond i pensi onskassen som i visse situationer kan yde medlemmerne økonom isk støtte. Endelig er der en socialrådgiverstab i pensionskasserne, som ofte træder til med råd og vejledning, især når der opstår problem er i forbindelse med invalidepensionering og/eller alders pensionering. A lle disse serviceforan staltninger bør medlemmerne natur ligvis gøres opmærksom på, hvilket jeg mener kun kan ske, hvis tillidsmændene i det område, hvor man er medlem a f P K A , deltager på disse kurser. M an bør yderligere gøre op mærksom på, at det er to-dages kur ser, som Am tsrådsforeningen bør give tjenestefri til, da de er en del a f pensionskassernes bestyrelse. Jeg kan derfor kun på det kraftigste opfordre til, at så mange som m uligt interesse\nPKA Generalforsamling i Århus »Der afholdes ordinæ r general forsam ling i pensionskassen fo r Socialrådgivere og socialpæ da goger mandag den 29. marts 1982 i Århus. Dagsorden vil senere blive med delt. Opmærksomheden henledes på, at ethvert medlem a f pensions kassen i henhold til vedtægtens § 24 stk. 1 kan kræve et bestemt emne optaget på dagsordenen, såfrem t den pågældende med støtte fra m indst 10 andre med lemmer (altså m indst 11 med lemmer) sk riftlig t over fo r be styrelsen fremsætter ønske her om inden 1. december 1981.« M ed venlig hilsen K n u d Kousgård Nielsen direktør\nOrientering fra P K A :\nPKA Pensionskassen fo r socialrådgivere og socialpædagoger N edenfor offentliggøres hermed sammendrag a f regnskab fo r perioden 1.10.1079 - 30.9. 1980\nInform ations m øder pka afholder tværfaglige in for mationsmøder i hvert amt i lø  bet af 1981-82. Foreløbig er der planlagt følgende møder i efter året. Storstrøms amt: M andag den 16. november 1981 kl. 19.00. N ykøbing F. - Teaterhotellet. Sønderjyllands amt: M andag den 23. november 1981 kl. 19.00. Åbenrå - Folkehjem.\npka-kursus pensionskasseforhold - foråret 1982 Pensionskassernes adm inistrationskon tor indbyder herved organisationernes tillidspræ sentanter til deltagelse i et 2Vidags kursus i pensionskasseforhold i foråret 1982. Kurserne v il finde sted på Bymose Hegn Kursuscenter i Helsinge, på følgende tidspunkter: K 1/82: K 2/82: K 3/82: K 4/82: K 5 /8 2 : K 6/82: K 7/82:\n20.1.-22.1.1982 (lukket kursus) 10.2.-12.2.1982 22.2.-24.2.1982 24.2.-26.2.1982 19.4.-21.4.1982 21.4.-23.4.1982 17.5.-19.5.1982\nKurserne starter kl. 18.00 om mandagen/onsdagen og afsluttes kl. 15.30 om onsdagen/ fredagen. Formål Kurserne afholdes med det form ål at give personaleorganisationernes tillid s  repræsentanter m ulighed fo r at erhver ve sig kendskab til pensionskassernes opbygning og virkem åde m.v. Form ålet søges opnået ved gennem o ri entering, samtale og gruppearbejde at give tilligsrepræ sentanterne et udvidet kendskab til pensionskasseforhold. Deltagerantal A n tallet a f kursister er fastsat til 36 pr. kursus. Fordelingen a f kursister på or ganisationerne v il ske i forhold til den enkelte organisations andel i pensions kassernes samlede medlemstal. Kursusudgifter pka afholder de med kursusvirksom he den forbundne udgifter, herunder rej seudgifter og ophold, pka går ud fra, at tillidsrepræ sentanterne v il få støtte (tje nestefrihed med løn) i overensstemmel se med de tillidsm andsregler, der måtte gælde fo r de pågældende områder. Tilmelding Tillidsrepræ sentanter, der ønsker at del tage i kurset, bedes senest den 23. no vember 1981 telefonisk rette henvendel se til Dansk Socialrådgiverforenings sekretariat v/ Winnie Johannessen, som herefter foretager tilm elding til pka.\nUngdom s arbejdsløshed bør også bekæmpes via bistandsloven K ristian Knudsen, kom m unal direktør i Odense, foreslår, at unge arbejdsløse hjælpes m ed revalidering og koUektive tilb u d .\nTekst: Journalist Søren Knudsen Fo to : Torben Vig\nBistandslovens intentioner om fore byggelse og revalidering bør udnyttes, når det gælder om at hjælpe unge ar bejdsløse, der aldrig har været i fo r bindelse med fagbevægelsen, og som passivt ernærer sig ved socialhjæ lp. De bør udstyres med individuelle ret tigheder, der giver dem m ulighed fo r at blive hjulpet efter bistandslovens paragraffer 28 og 42 eller få et kollek tivt tilb ud om arbejde i selvstyrende produktionsvirksom heder med kom  m unal støtte. Ideerne kommer fra K ristian K nud sen, direktør i magistratens 4. afde ling i Odense, hvorunder hører fem u n g d o m sa rb e jd slø sh e d s-p ro je k te r med konstant 100 unge under 20 år. H an har også tidligere været leder a f beskæftigelsessekretariatet. Tankerne er opstået udfra bekym ring over den voksende del a f de unge ar bejdsløse, der er ufaglæ rte, og som danner et proletariat, der oven i købet er geografisk bestemt. Således findes halvdelen a f byens 2.000 ungdom sar bejdsløse i to a f Odenses ti storskoledistrikter. - Den gruppe unge kompenserer fo r samfundets mangel på interesse fo r dem ved at opbygge egne kulturn or mer med egne regler. I løbet a f få år har vi en masse unge, der ikke har re spekt fo r samfundets normer, og hos hvem et hævn-syndrom let kan tæn kes at opstå, siger K ristian Knudsen.\nOplagt målgruppe - Disse unge er oplagte m ålgrupper fo r hjæ lp via bistandsloven, mener han. - M en revalidering ved hjæ lp af H e r har det private erhvervsliv hjul pet med udvikling og salg a f kommu nale produkter: E t beskæftigelsespro jekt i Odense, hvor unge frem stiller cykelanhængere.\nparagraf 42 har aldrig været anvendt på arbejdsløse til trods for, at fore byggelse og revalidering var to a f nøg leordene, da bistandsloven blev ind ført i 1976. Forebyggelse: A t bruge sin viden til at forebygge sociale skaders opståen og udvikling. Revalidering: A t forsøge at hjælpe fo lk til selvforsørgelse. De to definitioner er baggrunden for, at K ristian Knudsen ser hjæ lp via bi standsloven som en m ulighed til be kæmpelse a f arbejdsløsheden. - Desuden havde vi fø r bistandslo vens indførelse et papir fra Social forskningsinstituttet, der viste, at ba re tre måneders arbejdsløshed er nok til at konstatere, at en person er ramt så hårdt, at der er behov fo r hjælp i socialt regi. - M en så kom krisen, og arbejdsløs heden blev hurtigt stor. Det førte med sig, at den blev søgt løst i andre regi som f.eks. Arbejdsform idlingen og A-kassen.\nUlogisk - M en det er en stor gang ulogik, at de sociale sektorer er holdt uden for det revalideringsproblem , som ar bejdsløsheden rent faktisk er, mener Kristian Knudsen. Han er tilhænger af, at borgerne ud styres med nogle klare juridiske ret tigheder, der skal sikre, at de får hjælp til at løse deres problemer.\n- Selvforsørgelse er bedre end samfundsforsørgelse.\n- Selvforsørgelse er bedre end sam fundsforsørgelse, siger han. Og det hænger sammen med selvrespekten hos det enkelte menneske.\nder, så v il balancen mellem den unge og sagsbehandleren forbedres.\ndet private erhvervsliv ville være med til at udvikle og sælge de produkter, virksom heden frem stiller.\n- Kravet om at opnå selvforsørgelse skal derfor præsenteres som en rettig hed, og ikke være afhængigt a f kapa citet med hensyn til penge og persona le.\nH an mener ligeledes, at det er vigtigt, at sam fundet har et tilstræ kkeligt til bud a f revalideringssystemer a f k o l lektiv karakter.\nH an nævner som eksempel, at da Odense kommune indledte beskæ fti gelsesarbejde med produktion a f cy kelanhængere, så var C ykelfabrikantforeningen med til at udvikle dem, og i dag bliver de solgt i butikkerne hos medlemmerne a f Odense Cykelhand lerforening.\n- E n ung arbejdsløs skal f.eks. kræve at blive uddannet efter paragraf 42. Han skal kunne komme og sige: - Jeg v il være buschauffør eller cand. mag. H er kunne iøvrigt skele til den prak sis, der var i revalideringscentrene før 1976, hvor der fandtes nogle godt nok firkantede, men brugbare kriterier. K ristian Knudsen er også tilhænger a f den omvendte bevisførelse. H vis øn sket om at blive buschauffør eller cand. mag. er tilstræ kkeligt realistisk, så er det op til systemet at bevise, at det ikke kan lade sig gøre. - M en på bistandskontorerne finder vi alt fo r ofte en ulige balance, der al tid falder ud til klientens bagdel. Så længe der er tale om skøn vil balancen vedblive at være skæv, men i det øje b lik unge arbejdsløse f.eks. udstyres med nogle klare individuelle rettighe\n- Det er en vigtig del a f læreprocessen fo r enhver unge at træde ind i et k o l lektivt system, hvor han eller hun op lever sig selv som et sam fundsindivid. K ristian Knudsens tanker går her i retning af, hvad han kalder »provirksomheder«, hvor pro står for det fremadrettede, eller »Am ba«’er, altså andelsforetagener med begrænset an svar fo r den enkelte. Prod uktion og aktivitet styres a f de unge selv, og pengene kan være de passive m idler, de unge ellers henter på bistandskontoret. De skal selv fo r dele pengene blandt sig. H e rtil kom  mer så indtægten fra de produkter, virksom heden frem stiller. K ristian Knudsen forestiller sig iøv rigt, at m odellen også kunne gælde fo r andre grupper end de unge ar bejdsløse. - Det ville også være ønskeligt, hvis\n- Noget lignende burde kunne lade sig gøre med provirksom hederne, me ner han. P å et senere tidspunkt, når en sådan virksom hed går godt, forestiller han sig, at støtten via de passive m idler ta ges væk, og derefter klarer den sig selv.\nForhandlinger med brancheorganisationer Og hvad skal de så producere? K ristian Knudsen har ikke noget im od, at provirksom hederne nærmer sig traditionel frem stilling og forestil ler sig, at forhandllinger mellem de forskellige brancheorganisationer v il løse op fo r begrebet med den ubeha gelige klang: K onkurrenceforvrid ning.\nUngdoms. . . - Jeg taler tit med arbejdsgivere, og de bekymrer sig jævnt hen om ar bejdsløsheden, men viljen er større end evnerne. D erfor er det vel et spørgsmål, om vi ikke skulle befri dem fra den byrde, der ligger i ansva ret fo r at skaffe jobs. - Selvfølgelig skal provirksom hederne ikke frem stille varer, der skaber ar bejdsløshed andetsteds i landet, men holder vi os inden fo r niche-produkti on, så skulle det ikke få negativ ef fekt. - lø v rig t ville det være ønskeligt, hvis man ikke betragtede grænsen mellem offentlig og privat produktion som en linie, men derim od som et område. Endelig mener K ristian Knudsen, at det er ulogisk, at fysisk handicappede på en revalideringsvirksom hed godt må m edvirke til produktion, der i nogle tilfæ lde ovenikøbet eksporteres til U S A , hvis personer med socialt handicap ikke må.\nM å investere i ungdommen M en hvad med pengene til sådanne ideer? Basis er den økonom i, som de ar bejdsløse »belaster« sam fundet med, altså arbejdsløshedsdagpenge, om skolings- og uddannelseshjælp, b i standsydelser osv. - Det er klart, at det koster at etablere sådanne virksom heder, men den øko nomiske risiko er m inim al, da en eventuel gevinst fra sådanne virksom  heder til enhver tid er skattepligtig. Desuden sætter vi i dag også penge a f til f.eks. arbejdsledere i beskæ ftigel sesprojekterne, så det samme må kun ne lade sig gøre i provirksom hederne. - Endelig er det dårlig management, hvis et sam fund ikke har råd til at in  vestere i den frem tid, som de unge ud gør.\nDebatDebatDebatDebat Debat Dc 8. okt. 1981 De sidste uger siden afslutning a f konflikten har jeg læst »Socialrådgi veren« - fra repræsentantskabsmødet i februar og op til dato - fo r at prøve at få et samlet billede af, hvad det dog var, der skete. Jeg læser: at: Carsten Andersen blev valgt som form and, da han repræsenterede den sam arbejdslinie, foreningen havde brug for. at: han på det tidspunkt sagde, at vi ikke skulle overvurdere vores styrke, vore kræ fter, men tænke i alliance med andre organisationer. at: der blev K T U fo rlig , som Carsten anbefalede som det bedst opnåelige med bl.a. den begrundelse, at kun re præsentanter fo r 7.000 medlemmer stemte im od, mens repræsentanter for 30.000 stemte for. at: K T U , K L m .fl. havde svært ved at acceptere, at Hovedbestyrelsen anbe falede sine medlemmer at stemme nej til forliget, samt at: Carsten inden denne beslutning ik  ke mente, vi havde meget ud a f at ra ge os ud med dem, ydermere fo rd i vi ikke havde sagt fra på et tidligere tids punkt. at: der i Hovedbestyrelsen var et hold ningsskift, og at dette skyldtes, at den ikke havde forstået ræ kkevidden af Carsten’s m eldinger fra K T U . Endvidere at: vi har nogle uhensigtsmæssige urafstem ningsregler m .h.t. generelle/ specialle krav, som ganske vist en enig hovedbestyrelse kunne have tacklet, hvis den ville. Senere at: »Socialrådgiveren« mener, at Kommunernes Landsforening må b i de stoltheden i sig og forhandle at: man i »SR« nr. 13 kan udtale, at vor økonom i står godt grundet låne tilsagn, medlemstilgang fra de nyud dannede hold, indsam ling - ap ril til 24/6 på 3 A m iil., - medens »SR« nr. 14 kan fortæ lle, at strejken koster os 5 m iil. kr. månedlig, og vi vist starte de med 1 m ili. kr. i strejkekassen, at: der i nr. 14 ydermere kan læses, at DS kommer til at stå stærkere under lock out’en, idet den ikke længere har presset om at skulle skaffe penge til konflikten at: arbejdsgiverne spiller højt spil, når de regner med, »at vi v il krybe til pat ten«\nat: der den 15/7 ikke er grund til be kym ring, fo rd i der ikke er flere re stancer end norm alt, trods meddelelse - 8 dage senere på forespørgsel på kredsforeningsm øde i Københavns kommune - om alarmerende restancer fra ca. 2200 medlemmer, deraf ca. 500, så de under norm ale forh old ville være blevet ekskluderet. M en igen at: D S ’s bekym ring var væk, fo r i lock out-situationen skulle den enkel te socialrådgiver ud at kæmpe sin egen kamp, så derfor kunne man fast holde kravene og fortsætte. Først 1/8 vågnede jeg op med rædsel. Jeg havde ikke forestillet mig, at no gen a f os kunne være så naive, at vi stadig ikke troede, at K L , Am tsråds foreningen, F K K A m .fl. mente deres kam pskridt m .h.t. lock-out alvorligt, og fra starten havde været indstillet på at gennemføre den, så der altså kunne være konsekvens a f et ja til fortsat kamp. Endelig 5. august opdager »DS«, at lock-out’en øjensynlig er en straffe ekspedition mod os, og at man ikke uden konsekvenser først er med i et fo rlig og derefter undsiger det. M in ret til debat er at: jeg er - og agter at forblive - med lem a f Dansk Socialrådgiverforening. at: jeg stemte ja til K T U -fo rlig e t, fo r di jeg ikke troede, at en fagforening med 4000 medlemmer kunne opnå særfordele, selvom vi var »de eneste retfærdige«, men måske alligevel ikke har den største forståelse i befolknin gen og hos vore offentlige arbejdsgi vere fo r vor betydning/nødvendighed. Både i ju li og august stemte jeg nej til fortsat k o n flik t a f samme grund. M en jeg føler mig m edansvarlig fo r fo rlø  bet p.g.a m in tavshed og mener, at det ansvar må alle vi tavse bære. Fø r Kredsforeningernes generalfor sam linger er der nu spørgsmål, som må tages op. 1. På D S ’s generalforsam ling, 1982, hvor 1981 strukturforslag: »V algt/ fast stab a f embedsmænd« skal gen fremsættes, må det drøftes, om vi ik  ke med de sidste måneders indvundne erfaringer har en ny baggrund fo r at vurdere, om det alligevel kunne være hensigtsmæssigt med en professionel embedsstand, der kunne opnå at del tage i mere end een overenskom stfor handling. 2. K an vore love m .h.t. urafstem nin ger gøres mere hensigtsmæssige.\natDebatDebat DebatDebatDebat Debat DebatDet 3. Kan der laves binding a f H ovedbe styrelsen, så den frem over forpligtes til at sige fra i tide over fo r dens fo r handlingsdelegation, og ellers tage konsekvensen af, hvad man allerede har accepteret. Kan der stemmes en hovedbestyrelse ind, der kunne forsøge en mere reali stisk vurdering a f vor styrke, m ulig heder, samarbejdspartnere m.m.? hvad hjælper det, at »Yngre Læger«, og Jurist/Ø konom forbundet mener at kunne bruge os, sam tidig med at vore nærmeste samarbejdspartnere H K ’erne undsiger os, ikke mindst med den »818 Uddannelse«, som b li ver fælles vilkår fremover. Hvem er vi solidariske med? V ar det solidaritet med vore klienter, H K ’er ne eller andre, der førte os ud i denne kamp? Børn skal ikke skubbes foran deres foræ ldre, klienter ikke foran so cialrådgivere, disse argumenter har været oplevet som rendyrket hykleri, konflikten har været fø rt fo r at fastholde/skaffe flere penge til medlem merne, så kunne vi nøjedes med at ha ve kaldt den det. Endelig må vor annoncering i dags pressen tages op til debat; jeg kan ik  ke være den eneste, der har krummet tæer i skoene over vores historier om »lille fru Jensen«, den svarer ikke til det faglig niveau, som engang var vort særkende, og som vel stadig er en del a f vor selvforståelse - og økono mien v il jeg slet ikke nævne. Jeg ved, m it indlæg v il kunne afvises a f nogle som bagklogskab. Jeg har som tillidsm and gennem 2Vi år været med i 2 oplæg til overens komst og oplevet en temmelig u fo r pligtende oprem sning a f overens komstkrav, hvoraf ingen vel fo r alvor havde forestilelt sig, at ret mange kunne gå igennem. V i stod i foråret med en praktikboy kot, som endnu ikke havde givet an det end m inim ale resultater (idag har vi en helt uoverskuelig situation). V i havde på det tidspunkt en meget præ cis fornemmelse a f K L ’s holdning over fo r DS samt dens forhandlingsvil je. A lligevel kastede vi hinanden ud i en kamp, hvor vi lavede »urent trav« over fo r vore sædvanlige samarbejds partnere med det i dag ikke uventede resultat. Hvordan kommer vi videre, hvordan får vi helet sårene mellem D S ’s med lemmer indbyrdes, hvordan skal vi føre en p olitik, hvor vi kan genvinde tidligere respekt hos den befolkning,\nsom faktisk betaler vore lønninger, og som vi også selv kan leve med, så vi ikke som nu kunne være fristet til at undsige Dansk Socialrådgiverforening.\nafdelingssekretær. Jeg finder at fo r skellige opfattelser i foreningen er po sitivt, idet en sag dermed bliver belyst fra flere sider, hvilket kun kan være i medlemmernes interesse.\nL is Weber. M odtaget d. 23.10.81.\nJørgen F ly r afdelingssekretær M odtaget den 29.10.81\nTU bestyrelsen Københavns am t Å b e n t brev til I udkastet til kredsbestyrelsens beret ning til generalforsam lingen har et navngivet flertal a f kredsbestyrelsen m .h.p. offentliggørelse fremsat kritik a f m it arbejde og min person. Det fremgår her bl.a., at jeg har været ubrugelig, u v illig til samarbejde, har nægtet at udføre samt saboteret be styrelsens arbejde. Både som ansat og som medlem a f kredsforeningen finder jeg bestyrel sens fremgangsmåde forkastelig, og de beskyldninger der er rejst im od mig urim elige og udokumenterede. Bestyrelsen har ikke ulejliget sig med at drøfte disse anklager med mig og har direkte besluttet at udelukke mig fra drøftelse a f bestyrelsens beret ning, da jeg ikke er valgt tillidsre præsentant i kredsen. Sam tidig har bestyrelsen også fralagt sig ansvaret fo r at berette om den virksom hed som jeg har udført som afdelingssekretær. Jeg finder bestyrelsens arbejdsgiver p o litik beklagelig og denne form fo r m istillidserklæ ring uacceptabel, da loyalitet mellem ansat og »arbejdsgi ver« må være gensidig. I forvejen sid der vi over fo r nogle hårde kom m una le arbejdsgivere, det er derfor trist at konstatere at vi i vore egne række i foreningen er ved at falde i samme grøft. Jeg v il gerne afkræ fte at jeg ikke har ønsket et forn u ftig t samarbejde. Tvæ rtim od mener jeg det er særdeles vigtigt, i medlemmernes og forenin gens interesse, at vi kan og vil samar bejde i de vanskelige situationer vi o f te står i. Jeg opfatter bestyrelsens in d  læg om afdelingssekretæ rfunktionen og forretningsførerpostensom særde les ukonstruktiv. Det er beklageligt, hvis vi skal diskutere og vælge afde lingssekretær på generalforsam lingen på dette niveau. Jeg mener personligt at den nuværende strid mellem besty relse og afdelingssekretær burde a f klares inden generalforsam lingen, så debatten på generalforsam lingen b li ver en debat om hvad foreningen har brug fo r i forhold t il den kommende\nm edlemm er af D S B odil Sim on med flere samt restanter Som aktivt medlem med tillidshverv i DS igennem en årrække, har jeg fulgt udviklingen på nærmeste hold i fore ningen igennem de sidste par år med stigende bekym ring og uro, som følge a f den kurs, foreningen kører - såvel udadtil som i forh old til sine egne medlemmer. Afslutningen på overenskom stkon flikten og dens såre magre resultater ja hele konfliktens grundlag og forløb kunne der sæ rskilt skrives et kritisk og harm dirrende indlæ g om kring - jeg skal blot her konstatere, at overens kom stresultatet eller mangel på sam me er en logisk konsekvens og direkte følge a f de herskende tilstande/m agtforhold i foreningen, sådan som det er kommet til udtryk og er blevet be fæstet på foreningens 2 sidste repræ sentantskabsmøder og som kulm ine rede i en meningsløs og i forvejen tabt k o n flik t, som i dag har efterladt man ge medlemmer i en situation, hvor nogle føler sig groft m isbrugt og be draget, og andre er påført alvorlige økonom iske problem er, som det vil tage dem lang tid at overvinde, Både før, under og efter konflikten har et stigende antal medlemmer en ten valgt at blive uorganiserede eller forsøgt at melde sig ind i en grænse forening. Andre har valgt passiv ud meldelse i form a f sletning p.g.a. kon tingentrestance. Dette er en uaccepta bel situation fo r foreningen i alm inde lighed og fo r de tilbageblevne organi serede på arbejdspladserne i særdeles hed. Udmeldelserne begrundes i utilfreds hed med, at foreningen - dels har forsøm t/nedprioriteret »faget« og der med klienterne og dels har foreningen svigtet varetagelsen a f medlemmernes 13\nDebatDebatDebatDebat Debat DebatDebatDebat Å b en t brev. . . lønpolitiske interesser. V i er her tilb a ge ved den klassiske diskussion om »DS som fagforening eller professio nel organisation«, hvor diskussioner ne har gået på - »enten eller« eller »både og«. F o r m it eget vedkommen de er der ingen tvivl - når alt kommer til alt er den primære målsætning at sikre medlemmernes løn- og ansættel sesvilkår - altså en fagforening. N år dette er sagt skal der ikke være nogen tvivl, at jeg et langt stykke ad vejen er enig i B o d il Sim on’s (B.S.) betragtninger, og jeg læser også a f Carsten Andersens (C .A .) afdæmpe de svar til B.S. et fælles udgangspunkt og et værdifællesskab om  kring foreningens mål og m idler, ind til vejene skiller, hvor B.S. vælger at melde sig ud, fo rd i hun ikke kan stå inden fo r foreningens p o litik længere. H er er jeg enig med C .A ., og jeg har endvidere personligt over fo r B.S. forsøgt at argumentere fo r tilbagekal delse a f udmeldelsen, men in d til skrivende stund forgæves. Dette er meget beklageligt, idet den igangvæ rende flugt fra foreningen peger i ret ning a f en forening uden historie, en forening som ikke kan /vil vedkende sig sin oprindelse - hvor den historiske dialog mellem den ældre og den yngre generations erfaringer er det funda ment, som foreningen skal bygge vi dere på, og som skal holde foreningen samlet intakt. En historieløs forening graver sin egen grav. I socialpolitisk sammen hæng mener jeg, vi er ved at gøre det i modsætning til tidligere har forenin gen igennem de sidste par år manglet en socialpolitisk p ro fil, hvor har DS været hørt, og hvornår har o ffen tlig  heden hørt DS i forbindelse med de sidste par års tiltag til indgribende forringelser på det sociale område? - »Socialrådgiveren«, hvornår har der sidst stået en læseværdig artikel med social- og fagpolitisk indhold, som kunne bruges i det daglige arbejde, gemmes væk og påny tages frem, fo r di jeg netop kunne huske, at der var et indhold a f betydning, som jeg kunne bruge lige her og nu? - jeg giver efter følgende svaret: det er meget længe si den. T il gengæld havde jeg den glæde en søndag, hvor jeg skulle bruge en æl dre artikel i bladet - at blive erindret om - at det faktisk tidligere har været m uligt at skrive et foreningsblad med et indhold, som den dag i dag har ak tuel relevans. Det blev til en hel søn dag med fornyet inspiration og mod 14\ntil følge. Nedprioriteringen a f vores socialpolitiske engagement får følger og har allerede fået følger fo r vores »fag«, som jeg mener står i fare for udslettelse, såfremt vi ikke tager os gevaldigt sammen - hvor vi i dag er en flo k »grædekoner«, som kun kan be rette om vores begrædelige arbejds forhold, stygge arbejdsgivere, grim  me fuldmægtige (allerværst hvis ved kommende er socialrådgiver) m.m., hvor vi næsten har glemt, at vi er fagfolk/professionelle - uddannet til at udføre socialt arbejde og forudsæ t ningen fo r arbejdet er et socialt enga gement med udgang i klienternes situ ation og de samfundsmæssige ram  mer, som de er omgærdet af. H er vil jeg ikke påstå, at der ikke findes en gagement blandt foreningens med lemmer, men påpege tendensen, hvor jeg fra egne erfaringer har mærket, at glæden ved, at noget lykkes - ja i det hele taget glæden ved ens daglige ar bejde, nærmest bliver opfattet som noget »fy! fy !« - endda noget »odi øst« (han har skumle hensigter om at avancere til fuldm æ gtig/socialinspektør) og i fortsættelse heraf må det fortsat være en del a f foreningens so cialpolitiske målsætning at få in d fly  delse på den socialpolitiske udvikling og dens praktiske gennemførelse, hvilket indebærer socialrådgivere med fortsat medlemskab a f DS placeret i ledende stillinger. Lederkrisen i de so ciale forvaltninger er netop udtryk for de nuværende lederes manglende fo r ståelse fo r og kendskab til socialt ar bejde. De frem førte betragtninger skal der fo r være en kraftig opfordring til, at socialpolitikken får væsentlig højere prioritering i D S ’s o fficie lle p o litik både på centralt og regionalt (KF) plan og sam tidig en præ cision af, at avancem entstillinger altid har været et delm ål fo r D S ’s lønpolitiske p rin  cipper sålænge jeg kan huske tilbage, og så vidt jeg kan se a f »foreningens historie«, også før m in tid i DS. Sam tidig viser historiske erfaringer, at tilstedeværelsen a f de »rigtige syns punkter og holdninger« ikke er et mål i sig selv - der skal også være k v a lifi cerede fo lk til at adm inistrere, prakti sere og videreudvikle dem - nemlig so cialrådgivere. Under konflikten måtte man stå mo del til megen sludder om kring D S ’s lønpolitiske principper, hvor mange mere eller m indre o fficie lt fremturede med solidariske lønforbedringer fo r hele gruppen a f socialrådgivere som en objektiv kendsgerning fo r D S ’s o f\nficielle løn p o litik igennem samtlige D S ’s overenskom stforhandlinger. Hvadenten man v il eller ej har der a l tid været en sammenhæng mellem D S ’s løn- og socialpolitiske målsæt ninger og de kan nødvendigvis ikke udelukke hinanden, såfrem t social rådgivere fortsat skal være dem, som er »bedst til at udføre socialt arbejde«, men det indebærer et større klarsyn hos D S ’s medlemmer, hvor vildfarelserne bliver ryddet a f vejen og hvor medlemmerne forholder sig til den a f repræsentantskabet vedtag ne politiske linie og den a f repræsen tantskabet valgte ledelse a f DS - med m indre foreningen fortsat skal regeres a f historieløse politikere med få und tagelser og med ældre socialpolitiske engagerede medlemmers fortsatte ud meldelse til følge. I modsat fald er der god grund til at tro, at udmeldelserne v il stoppe og der v il være basis fo r at få de frafaldne tilbage i DS. Den lønpolitiske målsætning om at sikre D S ’s medlemmer det bedst m uli ge udbytte a f den til enhver tid væren de overenskom stsituation har som forudsæ tning, at medlemmerne har en så stærk organisation som over hovedet m uligt, hvilket bl.a. er tilste de, når DS har flertallet a f socialråd givere organiserert hos sig. En forud  sætning herfor er, at DS varetager medlemmernes basale lønm odtagerin teresser. Der er her ingen tvivl om, at en del udmeldelser og sletninger på grund a f kontingentrestance findes i, at de pgl. ved indeværende overens kom stforhandling har fø lt D S ’s svigt og for nogens vedkommende har hele konflikten - dens grundlag og forløb, været det, som fik bægeret til at flyde over m.h.t: fortsat at »bære over« med DS og dermed med ens egen selv respekt. Under den efterfølgende konflikteva luering bliver vi alle nødsaget til at forholde os seriøst til årsagen til, at flere og flere a f vores kollegaer vælger at blive uorganiserede og ikke kun nøjes med at henfalde til letkøbte pa roler om »nej til samarbejde med uor ganiserede« - det er situationen fo r al vorlig til. Det er en debat, som må op på generalforsam lingerne i løbet a f efteråret 81 og vi bliver efter m in me ning nødt til at gribe i egen barm og til selvransagelse, hvor vi må erkende et fælles ansvar fo r fastlæggelsen af overenskomstkravene, som de blev vedtaget på det ekstraordinæ re repræ sentantskabsmøde i efteråret 1980. M en efterfølgende må jeg så spørge, om det politiske flertal i hovedbesty-\n)ébatDebatDebat Debat DebatDebatDebat Debat reisen, som er et udtryk fo r den p o liti ske linie, som der var flertal fo r på re præsentantskabsmødet i febr. 81, overhovedet har været i stand til at va retage medlemmernes lønpolitiske in  teresser på noget tidspunkt under fo r handlingsforløbet, idet hele forløbet vidner om total mangel på professio nalisme hos et flertal a f H B-forhandlerne, som reelt har haft forhand lingsansvaret og ikke forhandlingsde legationen, som d efinitivt i ju n i blev »lockoutet« a f et flertal i H B . Det samme H B -flertal havde forinden siddet i m indretal i forhandlingsdele gationen, hvorefter H B - for jeg ved ikke hvilken gang, skulle ud at spørge medlemmerne, tillidsm andskollegiet, fo ra 1, fo ra 2, eller hvad de nu be nævnes i den »herskende klasses o ffi cielle term inologi fo r høringsorgan«. Under alle disse høringsrunder har H B foregøglet medlemmerne in d fly  delse på forhandlingsforløbet og fo r handlingsresultatet, men det har væ ret et falsum lige fra det tidspunkt, hvor konflikten startede, idet løbet al lerede var kørt ved det øvrige o ffe n tli ge områdes godkendelse a f K TU -aftalerne. Senest på dette tidspunkt burde H B have taget bestik a f den overens komstmæssige situation på det o f fentlige område sammenholdt med re sultaterne fra det private område. I stedet tabte et flertal i H B hovedet på gulvet og prætenderede medlem merne, at DS alene kunne sprænge al le rammer på det offentlige område. Dette er selvfølgelig en overdrivelse, men siger alligevel noget om den manglende døm m ekraft og vurde ringsevne et skiftende flertal i H B un der konflikten har været undergivet a f og a f samme årsager har der mang let realistiske facts og vurderinger for medlemmerne at forholde sig til un der »/orørunderne«, hvorim od nogle HB-medlemmer har været flittig e til at redegøre for egne standpunkter og særstandspunkter i H B , hvornår de har været i m indretal m.m.\ndebat må medlemmerne forholde sig til, om det nuværende politiske flertal i H B ved næste overenskom stfor handling kan varetage medlemmernes lønm odtagerinteresser og endvidere må medlemmerne ved efterårsgene ralforsam lingen 81 forholde sig til om det nuværende flertal i H B er i over ensstemmelse med flertallet a f med lemmernes interesser. Medlem sdæ kningen i den nuværende H B eller mangel på samme fører mig tilbage til indledningen, hvor de her skende tilstande i DS omtales og vide re tilbage til de 2 sidste års repræsen tantskabsmøder, hvor den »diffuse venstrefløj« langt om længe kunne besinde sig på at tage medansvar for gennemførelsen a f de forslag, som de fik vedtaget.\nPå den baggrund og sammenholdt med hele m edlem sindflydelseshykleri et er der ikke noget at sige til, at en del a f medlemmerne nærmest gik i coma på det tidspunkt, hvor forhandlings resultatet blev kendt.\nI modsætning til forrige års repm øder kunne der i år vælges et fu ld  talligt H B , hvor den »diffuse ven strefløj« fik flertallet i H B , men først efter at man var nødsaget til at holde repræsentantskabet tilbage og efter følgende sende repræsentanterne hjem i busser og taxaer, idet den » d if fuse venstrefløj« hårdt presset måtte have tid til at overveje, om de nu skul le tage et medansvar fo r de ting, som de fik vedtaget på mødet. Endvidere var det den selvsamme flø j, der nærmest kyssede Carsten Andersen tilbage til form andsposten, og så vidt jeg kan huske var det en hr. Søren Andersen, som fra talerstolen udtalte - frit citeret efter hukom m el sen: »Carsten, vi har brug for dig, vi kan ikke undvære dig, vi kan ikke undvære din ekspertice og kunnen, og vi har brug fo r din mangeårige erfa ring fra dit lønpolitiske arbejde i fore ningen«. Dette lød rigtigt og var det også, men efterfølgende har det vist sig, at den »diffuse venstrefløj« selv kunne klare tingene. Carsten fik hurtigt kærligheden og til lidserklæ ringerne at føle, idet man gjorde kort proces og desavouerede ham i forbindelse med hans vurdering a f at stå solidarisk sammen med de øvrige K TU -partnere og dermed hans anbefaling a f K T U -fo rlig e t, som det, der var realistisk opnåeligt med de rammer, der op til overenskom stfor handlingerne var udstukket a f stats magten. Overenskom stresultatet taler sit tydelige sprog og må i sig selv give stof til eftertanke - ikke m indst i med lemsskaren. Hvem er så denne »diffuse venstre flø j« som igennem de sidste år har sat stå stort præg i foreningens arbejde såvel indadtil som udadtil?\nUnder den efterfølgende evaluerings\nJeg kan ikke give et entydigt svar, og\nAndre HB-medlem m er har under holdt medlemmerne om, hvor ydmy gende det var at sidde til forhand lingsbordet med arbejdsgiverparten og blive ladt alene tilbage, når ar bejdsgiverparten »gik ovenpå fo r at spise natmad«.\nnår man spørger dem, kan de heller ikke give svaret, idet de kommer fra mange forskellige flø je i foreningens medlemsskare og de har ikke et fælles ideologisk grundlag, udover at de be finder sig et eller andet sted på ven strefløjen efter Socialdem okratiet bortset fra D K P - de er meget aktive på alle niveauer a f foreningen, hvilket selvfølgelig præger aktiviteterne, men det er ikke nødvendigvis ensbetyden de med, at indflydelsen på forenin gens daglige p o litik står i ligefrem proportionalitet med opbakningen i medlemsskaren, hvilket jeg har mine tvivl om, og hvor jeg kun kan henhol de mig til de erfaringer og de vurde ringer, som jeg har gjort mig i den forløbne periode. Jeg ser i den »diffuse venstrefløj« et sammenrend a f mangeartede venstre fløjsfloskler, idelige dem okratiopfat telser om direkte m edlemsindflydelse, teorier om socialrådgivere som en særlig revolutionæ r klasse, påberåbel se a f et klassetilhørsforhold som hø rende til arbejderklassen m.m. altsammen blandet godt sammen med reminiscenser fra m etodikundervis ningen på Den sociale H øjskole. Det giver sig selv, at der kan komme mange sammenkogte retter ud a f en sådan gryde - men et har de tilfæ lles de er alle helt og aldeles teoriløse og uden metode - et m arxistisk analyse apparat kan de kun anvende i sekven ser, hvorved retterne i højere grad bliver udtryk fo r idealistiske forestil linger om, hvordan det kunne og bur de være. A f de mange retter skal jeg konkret nævne et par eksempler - decentralise ringen, som ikke kunne gå stærkt nok, hvor m istilliden til det centrale led har m edført en svækkelse a f det centrale led, hvorved de arbejder i kamp med tiden fo r at nå de til det centrale led henlagte opgaver, som man fortsat henlægger til det centrale led (prioritering tager vi os ikke tid til vi bare kan og skal overkomme det hele. Den endnu uafsluttede strukturdebat, hvor det blev odiøst at være ansat i foreningen - frem over skulle alt, hvad der overhovedet smagte a f »politisk« vælges i den hellige tro på, at vi soci alrådgivere bare kan det hele, vi kan forhandle bedre løn hjem til medlem merne m.m. (ikke desto m indre har lægmands- og frivillighedsprincippet sine objektive grænser, hvor diskonti nuitet allerede har sat sit præg i fore ningens ledelse). Direkte medlemsindflydelse på alle 15\nDebatDebatDebat Debat DebatDebatDebat Debat Å b en t brev. . . beslutninger på alle niveauer, hvor man ikke kan sikre sine høringsfora’er nok, hvorved man i realiteten m iskender de valgte tillid sfo lk som værende forpam pret næsten inden de bliver valgt, hvilket endvidere er en underkendelse a f det repræsentative princip, som foreningens struktur igennem mange år har hvilet på. I fortsættelse a f de nævnte eksempler, og jeg kunne fortsætte langt endnu, finder jeg det bydende nødvendigt med samtlige medlemmers forholden sig til de herskende m agtforhold i DS, som jeg fristes til at omtale som et forhåbentligt forbigående og snart overstået »rædselsregime« i D S ’s h i storie, hvor man skal lede længe efter mage til frasemageri og mangel på sammenhæng a f indre logik og konse kvens, som bl.a. beskrevet ovenfor. Ansvarligheden i forh old til enheden i DS har manglet totalt. F o r mig at se er dette til ubodelig ska de fo r DS som fagforening både på kort og lang sigt, hvor opløsningen a f DS kan blive en realitet, fø r end vi vil vide a f det. En fortsættelse a f »rædselsregimets kurs« v il m edrføre, at vi fortsat vil fremstå som et klynkende folkefæ rd og vores dalende respekteren/anerkendelse i offentligheden og hos ar bejdsgiverne v il blive yderligere be kræftet. Dette kan ikke være meningen, og nærværende indlæg skal derfor være en opfordring til samtlige socialråd givere, medlemmer og udmeldte meld Jer ind igen! Restanter - betal Jeres kontingent el ler få en ordning med DS! - mød op på generalforsam lingerne i dette ef terår - g i’ din mening tilkende, g i’ dit besyv med om foreningen har en le delse, som du kan være tjent med, men allervigtigst: Indsæt et repræsen tantskab, som er i stand til at vælge en ledelse, som har opbakning i den bre de medlemsskare, og du og jeg v il her efter kunne bevare vores medlemskab a f DS med selvrespekten i behold, hvilket kniber lige fo r tiden. Lars Thøger Jensen. M odtaget den 29.10.81.\nKommentar: I retningslinier fo r redigering a f Soci alrådgiveren (meddelt i blad nr. 23/80) forbeholder R U sig ret til at forkorte indlæg, som går ud over en spalte. Socialrådgivernes fo rb lø ffe n  de selvdisciplin har som oftest over\nflødiggjort denne bestemmelse. Oven stående debatindlæg sprænger im id lertid på det groveste rammerne, og bliver kun bragt fo rd i der ikke er tid til at skrive det om til en artikel, inden generalforsam lingerne starter. H e n rik Mathiasen, Redaktionen.\nSe på lovens m angler »Spekulation i socialfiduser«. »De stærke presser de svage til side«. Det var essensen a f Bent R old Andersens udtalelser til Berlingske Tidende man dag, den 21. september. E fte r vor op fattelse udokumenterede og uhyre farlige udtalelser. V i er socialrådgiverstuderende på fø r ste år. Og allerede med den første in d  sigt, vi har fået i socialom rådet, kan vi finde en lang række argumenter, der modbeviser Bent R o ld Andersens udtalelser: Bent R o ld Andersen stiller de såkaldt »velbjærgede« og »velformulerede« op mod de såkaldt »svagere« klienter: - Jamen er det kun dem, der sætter sig ind i alle paragraffer, som råber op, - der får, hvad de har ret til? - H vis det er tilfæ ldet, kan man så ik  ke stille spørgsmålet omvendt: H vormange såkaldt »svage« får ikke, hvad de har ret og krav på? H v o r meget sparer sam fundet ved det? - Og h vorfor kommer der overhove det flere på bistandskontoret? E r Bent R o ld Andersen ikke bekendt med, at krisen, reallønsfald, arbejds løshed betyder, at flere og nye grup per ikke kan få pengene til at slå til? I stedet fo r at spille klientgrupperne ud mod hinanden, - i stedet fo r at si ge, at nogle tager tid og ressourcer fra andre, mener vi, den reelle problem  stilling er, at der er f o r lidt tid til at give alle klientgrupper den service, de har behov for, hvorfor ikke alle får, hvad de har krav p å !!! Og som det næste: Hvem er de »vel bjærgede«, som Bent R o ld Andersen om taler? Og er det rigtigt, at man b lot kan gå på bistandskontoret og få hjæ lp til en termin, det kniber med at finde penge til? Det er rigtigt, at der er dukket nye grupper op på bistandskontoret. M en vi mener at vide, at det er ganske al m indelige mennesker - lærere, faglæ r te arbejdere, H K ’ere, teknikere, o f\nfentligt ansatte, der pludselig er kom  met i klemme. Og er man velbjærget, når man har høje boligudgifter, skal betale dyre daginstitutionspladser osv.? Derudover ved Bent R old Andersen, der som bekendt var med til at lave bi standsloven udmærket godt, at man ikke bare kan gå på bistandskontoret og derved få fastholdt et såkaldt »højt leveniveau«: - man skal have været udsat fo r en social begivenhed - altså en pludselig forandring a f ens tilværelse (arbejds løshed, skilsmisse el.lign.) Det er ikke nok, bare ikke at have nogen penge. - man skal have udtøm t sine ind tægtsmuligheder (f.eks. belånt sit hus fo r at få dækket terminen). - at der pr. 1.1.81 blev in d fø rt et dag pengeloft, der betyder, at man maskim alt kan få udbetalt ca. 4.500 kr. om måneden - det har betydet, at mange ikke kan få dækket deres faste u d g if ter. - at der er m ulighed fo r at få dispen sation for dagpengeloftet f.eks. til at dække meget høje boligudgifter, men er det terminen man får hjæ lp til skal man senere betale det tilbage (tilbage betalingspligt). - at det ikke er m uligt permanent at få hjæ lp til »et såkaldt højt niveau». Allerede efter 3 måneder bliver ens sag taget op fo r at blive vurderet om man evt. skal sættes ned i hjælp. Vores klasse på Den sociale H øjskole har reageret med det samme på Bent R old Andersens udtalelser, fo rd i vi mener, at denne stadige gentagelse af antydninger, eksempler på såkaldt m isbrug, mistænkeliggørelse a f de so ciale klienter, er et forsøg på at skabe grundlag i befolkningen fo r forringelser/nedskæringer. Ønsker Bent R old Andersen med dette sidste angreb at skabe stemning fo r at fjerne m ulighe den fo r at dispensere fo r høje bolig udgifter, selvom han reelt ved, at det v il sætte mange på gaden? Samlet v il vi slutte med at spørge: H v o rfo r er det altid antydninger a f misbrug, der bliver slået stort op på forsider a f aviserne? H v o rfo r focuserer man ikke i højere grad på de kæm pe mangler, der er i vores nuværende sociale lovgivning? M e d kærlig hilsen, H o ld 81-1 Studerende ved Den sociale Højskole, København. M odtaget 12.10.81.\n)ebatDebat Debat DebatDebatDebat Debat Debat Kom m entar T il Eva Hallum s artikel i Socialrådgiveren« d. 14.10.81 og i »Land og Folk« d. 15.9.81. E fte r at have læst begge artikler kal det 1812 ouverturen, har jeg fø lt mig så stærkt provokeret a f Eva, at jeg har fattet pennen. Eva H allum ankla ger d. 14.10.1981 dele a f foreningen fo r i Inform ation at have givet udtryk for splittelse under kon fliktforlø bet, og dermed offentligt udskreget vores interne problemer. Jeg kan give E .H . ret i, at Inform ati ons pressedækning a f vores k o n flik t har været yderst problem atisk, men jeg tror ikke det skyldes en gruppes bevidste provokationer, men deri mod, at journalisten på Inform ation samtidig er socialrådgiver og bestemt ikke har haft fla ir for, hvad der kun ne offentliggøres, og hvad der skulle holdes internt i foreningen. Så langt som til E .H .’s holdning til Inform ation er jeg enig med hende, men i øvrigt må jeg på det skarpeste tage afstand fra hendes indlæg. H un evaluerer d. 15.9.1981 k o n flik tfo rlø  bet offentligt (Land og Folk) før vi overhovedet internt i foreningen har haft m ulighed for at evaluere, og gør sig dermed, mener jeg, skyldig i sam me mangel på etik som A B S i In fo r m ation. Yderm ere betegner hun konflikten som en sejr, hvor vi skulle have fået 6 m ili. kr. Sejren blev kun ødelagt af, at man ind imellem måtte høre medlem merne, og hun påstår at »en lille flo k ekstremister« v il ødelægge de frem ti dige forhandlinger om anciennitets kriterier fo r de nu opnåede lønramme 18 stillinger. Som organiseret i K b h .’s amt har jeg under konflikten flere gange på klub og medlemsmøder oplevet, at E .H . har deltaget som repræsentant fo r H B . H un har på disse m øder råbt meget højt om, hvad H K har fået, som vi ikke er blevet tilbudt. Jeg synes, E .H . er optim istisk, når hun gætter på vi har fået 6 m iil. kr. ved denne kamp, som jeg ser det har vi ikke engang fået een m iil., og det er usolidariske kroner. E .H . var på det eneste ekstraordinæ re repræsentantskab, som blev holdt um iddelbart fø r konflikten afslutte des fortaler for, at vi skulle tage »de smuler« arbejdsgiverne tilbød os. Jeg er a f den opfattelse, at når vi si den maj i år og in d til efter 2. uraf\nstemning har kæmpet fo r solidariske lønprincipper, ville det være at lamme frem tidige kampe for mange offent ligt ansatte grupper at. acceptere en individuel løsning. Dette kalder E .H . fo r en holdning hos en flo k ekstremi ster, der kun trives med splittelse og konstant kører splittelsens vej.\nPå lederplads og under signatur har jeg givet udtryk fo r mine meninger om konflikten, dens baggrund og fo r beredelse, fo rlø b og afslutning. E n d  nu har jeg ikke fået påvist bevidste fejl i det, jeg har skrevet - og i hvert fald synes historien at have givet mig ret.\nDen vilje, der i DS har været til sam men at kæmpe fo r nogle principper, har E .H . dolket ved på forhånd at ud tale sig om, hvordan »samarbejdet« i fagforeningen v il forløbe fremover.\nAnn e Brockenhuus-Schack journalist Information.\nDet er fagpolitisk uhørt, at man udta ler sig så kategorisk offentlig t inden man har evalueret internt. V i har nu opnået et resultat med in d i viduelle løsninger, og jeg er a f den op fattelse, at selv ikke du kan være ue nig, at vi nu solidarisk må kæmpe for at få noget fornuftig t ud a f dette re sultat, hvordan f.... det så skal kunne lade sig gøre. Sluttelig mener jeg ikke der er tale om »en flo k ekstremister«, men snarere den store del a f D S’s medlemmer der ved 2. urafstem ning stemte ja til fo rt sat kamp ud fra den antagelse, at vi kæmpede fo r solidariske lønp rincip  per og im od individuelle løsninger. M e d venlig hilsen, Annem arie Lund. M odtaget d. 26.10.81.\nE t svar fra Inform ation »Socialrådgiveren« (nr. 22, 1981) nævner i sit referat fra konfliktevalu eringsmødet i H elsingør såvel m it blad, Inform ation, som mig ved navn. Det hedder således, at »Flere mente, at bladet havde været usolida risk næsten fra starten«. Såfremt nogen stadig mener, at det er Inform ations opgave at være solida risk, uanset hvad en faggruppe måtte begive sig ud i, v il jeg gerne bringe dem ud a f denne vildfarelse. Ifølge vor form ålsparagraf skal Inform ation bl.a. redeligt inform ere om m odstri dende synspunkter i det offentlige liv og »skal påtale uoverensstemmelser mellem tale og gerning«. Det har jeg efter bedste evne forsøgt at efterleve i mine reportager under konflikten. Afvejningen har således ikke stået mellem at skrive solidarisk eller ikkesolidarisk, men om at inform ere læ serne, idet Inform ation ikke udeluk kende - men også - skrives fo r social rådgivere.\nM odtaget 2.11.81\nØ konom i i forbindelse med lockouten Socialrådgiverklubben ved Roskilde kommune har på møde den 14. okto ber 1981, drøftet m uligheden fo r en solidarisk deling a f de overenskomst ansatte socialrådgiveres løntab under lockouten. V i anser en løsning a f dette problem fo r lige så vigtigt som tilbagebetaling inden næste overenskom stforhand ling, a f den gæld, som socialrådgiver foreningen har pådraget sig under strejken. Fordeles de lockoutedes løntab ikke ligeligt på alle foreningens medlem mer, anser vi det fo r givet, at en op løsning a f foreningen på grund a f m edlem sflugt bliver en realitet. V i foreslår derfor følgende: De lockoutede fritages fo r kontin gentbetaling i en periode in d til tjenestemændene via deres fortsatte fo r højede kontingent på kr. 500,-, har betalt så meget, at alle medlemmer har bidraget forholdsm æ ssigt lige meget til dækning a f det samlede tab i forbindelse med konflikten. Herefter må såvel lockoutede som tjenesteænd fortsætte den månedlige indbetaling, in d til foreningens gæld er betalt. V i anser denne løsningsm odel eller en tilsvarende, der ligeledes bygger på et solidarisk princip, fo r den eneste må de hvorpå man igen får en samlet medlemsskare. F o r at sikre en retfæ rdig løsning, må det være en foreningsopgave at orga nisere en »udligningsordning« even tuelt via kredsforeningen. Socialrådgiverklubben ved Roskilde kommune M odtaget 26.10.81 17\nDebatDebatDebatDebat Debat DebatDebatDebat Forslag til solidartisk løndæ kning P å medlemsmøder i Københavns amt forud for ur-afstem ningen i ju li 81, var der udbredt stemning for, at en eventuel lock-out måtte finde sted med en solidarisk løndæ kning, uan set, at H B havde besluttet at afstemningstemaet var lock-out uden strej keunderstøttelse. V i finder det er en uacceptabel måde, at føre en faglig kamp på, at nogen medlemmer p.g.a. deres ansætelsesforhold , kommer til at bære en væ sentlig større økonom isk byrde end andre. De lock-outede i Kbh.s amt, syd gruppen har fremsat et konkret fo r slag til H B om solidarisk løndæ kning. H B har truffet beslutning om, at so li darisk løndæ kning finder sted ved, at der bliver givet refusion a f kontingent til lock-outede fo r aug. og sept. 81 samt at der i snit tildeles 2000,- kr. fra solidaritetsfonden. Dette er en uholdbar løsning, både fo r tjenestemændene og de overens komstansatte. P å den baggrund, har vi udarbejdet et forslag til Kredsgene ralforsam lingen, m .h.p. at få kredsen til at stille forslag på repræsentant skabsmødet. V i finder det er vigtigt at principperne diskuteres på alle kredsgeneralfor samlingerne, således at repræsentan terne også vælges ud fra en holdning til solidarisk løndæ kning. Der skal ske en solidarisk løndæ kning udfra følgende principper: 1: K on flikten skal koste alle medlem mer lige meget. 2: Gælden, både intern og ekstern, skal dækkes a f ekstrakontingent, uden oparbejdelse a f k o n flik t fond. 3: Det samlede månedlige kontingent må ikke overstige 500,- kr. 4: De tidligere konfliktende skal i a f viklingsperioden m in. have refun deret 350,- kr. mdl. - således, at en konfliktende på intet tidspunkt netto betaler mere end alm indeligt kontingent svarende til 150,- kr. mdl. Den eksterne gæld afvikles a f 2600 ik  ke konfliktende medlemmer med 350,kr. i ekstrakontingent pr. md. pr. fuldtidsansat. A fv ik lin g stid 18,3 md. perioden 1.1.82 til 1.7.83. Se bilag. 18\nDen interne gæld nedbringes i samme periode a f 1916 tidligere konfliktende medlemmer med 350,- kr. i ekstra kontingent pr. m d., til at udgøre 7095,- pr. medlem. Se bilag. Den interne gæld afvikles herefter a f samtlige medlemmer således, at hver gang 5 ikke konfliktende medlemmer betaler 350,- i ekstrakontingent, kan 4 tidligere konfliktende få refunderet eget kontingent, samt få udbetalt konfliktstøtte med 435,- kr. ialt kr. 785,- pr. md. Den interne gæld bliver afviklet på yderligere (7095,- : 785,-) = 9 mdr. eller pr. 1.4.84. Se bilag. Ovenstående må justeres jæ vnligt, da antal medlemmer, ansatte fu ld tid / deltid er variable størrelser, der har indflydelse på afviklingstiderne. B irgit Jensen, Lisbeth Brask-Rasmussen, K arin Jensen Ovennævnte forslag blev frem lagt på\nbestyrelsesmøde 26. oktober 1981. I bestyrelsen var der enighed om at støtte og fremme princippet om soli darisk løndæ kning i forbindelse med lockouten, samt i, at der snarest mu ligt findes frem til en løsningsm odel, der sikrer dette på landsplan. Det findes vigtigt, at diskussionerne omgående tages op i de enkelte klub ber og på efterfølgende generalfor sam ling i november 1981. Den frem  lagte model findes velegnet som ud gangspunkt i sådanne drøftelser. F o r håbentlig v il der i de øvrige kredsfore ninger tages tilsvarende initiativer til diskussioner og stillingtagen. Den 27.10.1981 for/Kredsforeningen Københavns amt E rik L u n d M odtaget 28.10.81\nlebat Debat Debat Debat DebatDebat Debat Debat me en bred diskussion blandt med lemmerne i gang og nye og bedre fo r slag på bordet. V i opfordrer hermed også klubberne til at give deres mening om denne vig tige sag til kende, og dermed forhå bentlig presse H B til at ændre deres beslutning. På Hvidovreklubbens vegne R ie Græsborg og Lena Floutrup M odtaget 22.10.81\nKom m entar til 3 læserbreve vedr. etablering a f ud ligningsordninger fo r lockoutede. Skal vi være handlingslammede de næste 2 Vi år, eller skal vi starte mobi lisering efter næste sommer? M an kan angribe de store økonom i ske problem er lockouten har m edført fra mange synsvinkler. Hovedproblem et fo r fagforeningen går ud på, om vi skal etablere en ud ligningsordning der holder alle lo ck  outede skadesløse på længere sigt, el ler vi hurtigst m uligt skal genoprette de alvorlige økonom iske skader lo ck  outen har forvoldt overfor DS som faglig organisation. Ved en fortsættelse a f det eksisteren de opkrævningssystem v il gælden væ re afviklet om kring september 82 - og ved en total-udligning april 84. A t H B har fastholdt en hurtig afv ik  lingsperiode er sket ud fra følgende overvejelser:\nA fv ik lin g a f gælden H vidovreklubben ønsker hermed at tage afstand fra den i øvrigt ubegrun dede beslutning vedr. økonom ien ef ter konfliktens afslutning, nærmere betegnet den del, der om handler de lockoutedes deltagelse i afviklin g a f gælden. I H vidovreklubben mener vi, at der bør tages udgangspunkt i en solida risk dækning a f de lockoutedes tab og en solidarisk afviklin g a f D S ’s gæld. Gennem H B ’s beslutning kommer de overenskomstansatte individuelt til at dække deres tab under konflikten, sam tidig med at de sammen med de tjenestemandsansatte deler a fv ik lin  gen a f D S ’s gæld. M an favoriserer\nhermed i økonom isk henseende i eks trem grad tjenestemændene og split ter hermed klubberne internt. A t ska be splid i det fundam ent (klubberne), der er forudsæ tning fo r en aktiv fag forening, v il svække hele vores fag forening - og dermed vores styrke i de mange kommende overenskomster. E t enigt repræsentantskab tra f i fe bruar 81 den principbeslutning, at DS skulle arbejde for, at alle medlemmer overenskomstansættes. V i finder, at H B ved at favorisere tjenestemænde ne i den nuværende situation m odar bejder denne principbeslutning. V i finder det uacceptabelt, at H B ser verer en beslutning med så alvorlige konsekvenser fo r os uden at gøre rede for de præmisser, der ligger til grund for dette diktat. V i opfordrer på det kraftigste H B til at komme ud a f busken og gøre rede for sine overvejelser, så der kan kom \n1: I præmisserne fo r afstem ningen pr. 20.7.81 var det klart form uleret, at der ikke ville finde efterfølgende ud ligning sted.\n2: Den faglige kamp forventes ikke at ville blive lettere under kommende ok forhandlinger. D e rfor er det nødven digt at opbygge en betydelig kam p fond inden ok 83. V i v il være totalt uden m anøvrem uligheder som faglig organisation, såfrem t vi i foråret 83 fortsat kan se frem til at medlemmer ne skal betale ekstraordinæ re kontin genter meget langt ud i frem tiden. 3: Opkræ vning og refusion a f ekstraor dinære kontingenter kræver et særde les stort adm inistrativt apparat både lokalt og centralt. (Dette er dog ikke nogen afgørende begrundelse) 4: F o r en fuldstæ ndighed må det også nævnes at der i præmisserne fo r vores lån fra F T F indgår at kontingentet ik19\nDebilt/fortsat Kommentar. . . ke må nedsættes efter strejkens ophør (På lånetidspunktet til under 278,m dl.) U d fra disse overvejelser, er jeg fo rt sat a f den mening at det er a f største vigtighed, at vi satser hårdt på, at få organisationen ind i »norm al gænge« snarest m ulig. M en diskussionen om kring de oven stående forslag, kan og bør også bru ges i en anden retning. V i må på det først kommende repræsentantskabs møde få fastlagt nogle retningslinier fo r »økonom i under kon flikt« i al al m indelighed. V i bør derfor frem over få fastslået, hvilket økonom isk fundam ent der skal være til stede ved etablering a f k o n flik t samt hvorledes vi kommer gennem en lockout. M aterialet kan udemærket gå ind i en sådan diskussion, hvor jeg personligt er enig i de foreslåede principper, men hvor jeg ikke kan anbefale at de iværksættes i den nuværende situati on. Carsten R iis næstformand M odtaget 3.11.81\nHBogudvalg Orientering fra M ø d e , protokol og inform ations udvalget (M PI) Strukturdebat: I G E N ! M P I har her op til generalforsam lin gerne modtaget lovæ ndringsforslag fra medlemmer - og b lot de er ind kommet inden d. 1.10. er de rettidigt indkom ne og skal derfor behandles på generalforsam lingerne og efterføl gende på førstkom m ende repræsen tantskabsmøde til endelig afgørelse. Sådan er lovene og sådan foregår det i praksis. Så langt så godt! Blandt de indkom ne forslag har en række kredsbestyrelsesmedlemmer og formænd indsendt lovæ ndringsfor slag, der betyder en total omlægning a f foreningens struktur.\nPå forrige repræsentantskabsmøde i februar 81 blev der vedtaget en hen sigtserklæring til M P I om, at den skulle bearbejde strukturen, opstille forskellige problem stillinger om kring den og fremsende dette til debat på medlemsmøder ude i kredsene inden d. 1.5.81.\nne ikke at trække deres forslag med den begrundelse, at DS ikke kunne klare 3 repræsentantskabsmøder på et år.\nRepræsentantskabet havde ikke over b lik til på det tidspunkt at gøre sig klart, at DS halvanden måned efter ville komme ud i den længste kon flik t, der overhovedet har været inden fo r det offentlige område.\nPå baggrund heraf skal M P I derfor foreslå kredsene, at de der allerede har evalueret konflikten snarest frem  sender dette m ateriale til M P I - og at de, der ikke har, snarest gør det, såle des at dette m ateriale kan indgå i M P I ’s arbejde med strukturen. Lig e ledes, at m ateriale fra generalforsam  lingerne, referater m.v. straks efter disses afholdelse fremsendes.\nM P I måtte derfor indstille til H B d. 1.6.81, at det ikke lod sig gøre at be handle struktur m idt i en k on flik tsitu  ation. Dels var der ingen ressourcer til at lave arbejdet - og dels var der ingen medlemmer, der på det tidspunkt al vorligt kunne interessere sig fo r en strukturdebat - udover den, der lø  bende foregik i konfliktarbejdet. V i anbefalede derfor til H B , at struktur debatten ikke kom op på repræsen tantskabsmødet i februar 1982. Dette tog H B til efterretning uden debat (det var der nemlig ikke tid til). F o r at følge strukturdebatten op foreslog M P I H B i september måned, at struk turen blev behandlet på et ekstraordi nært repræsentantskabsmøde. Da H B p.g.a. tidspunktet fo r over enskom stforhandlingerne alligevel ønskede foreningsåret flyttet, bad man M P I om at kigge nærmere på dette og mulighederne for afholdelse a f repræsentantskabsmøde i efteråret eller på muligheden for, at der blev afh oldt et ekstraordinæ rt i m aj/juni 1982. Dette ville betyde, at M P I fik god tid til at behandle strukturen ordentligt, at erfaringerne fr a konflikten op rid  set på generalforsam lingerne og på re præsentantskabsmødet blev medind draget, og at skrukturen kunne være færdigbehandlet inden overenskomst forhandlingerne i 1983. Dette var baggrunden, da M P I d. 1.10.81 m odtog førom talte forslag til en ny struktur. Konsekvensen ville være, at man på generalforsam lingerne - og på repræ sentantskabsmødet i februar 1981 blev nødt til at diskutere struktur sam tidig med en evaluering a f kon flikten. D erfor indstillede H B og M P I til forslagsstillerne om at trække deres forslag i denne omgang. De fik udle veret alt det materiale, som M P I hav de indstillet til H B , således at de kun ne se: 1. at M P I arbejdede med fo r slag til ændring a f strukturen, der tog udgangspunkt i overenskom stsituati onen 1981. 2. at en ny struktur skulle være fæ rdigbehandlet og igangsat inden overenskomsten i 1983. På trods heraf ønskede forslagsstiller\nH B har således ikke set sig i stand til andet end at udvide repræsentant skabsmødet med en dag (d. 10.2. -13.2.82) til at diskutere struktur i.\nM P I v il i en arbejdsweek-end i begyn delsen a f december måned arbejde med dette materiale samt med de alle rede indsendte forslag og forsøge at komme med et forslag til en ny struk tur. M P I ’s materiale v il blive udsendt til kredsene snarest efter, således at der i begyndelsen a f januar 82, kan a fh o l des medlemsmøder om kring D S ’s frem tidige struktur inden repræsen tantskabsmødet. M ange hilsener fr a M P I , H elle Blomhøj, Merete Buddig, M a ri anne Caspersen, Karen Jacobsen, K a  ri Selstrøm og Ulla Ågård.\nTil orientering Studiegældshøring Skal gældsslaveriet fortsætte? M ø d op til høringen og vær med til at præge debatten, fø r Folketinget fast lægger en gældssaneringsordning gen nem lovgivning. Indbudte til panel: Repræsentanter fo r Folketingets p o li tiske partier og A C . Tid og sted: 24. nov. kl. 19.30 Studiegården, anneks A Studiestræde 6, København Arrangører: Medlem m er a f Foreningen a f A r  bejdsløse M agistre, Foreningen a f Yngre Læger, Dansk Psykologfore ning, Arkitekternes Arbejdsløsheds Gruppe, Foreningen a f Yngre B io lo  ger.\nFaggrupper Socialrådgivere ansat ved revalideringsinstitutioner og beskyttede værksteder indkalder til: Ordinær generalforsamling Tid: Tirsdag den 1.12.1981 kl. 16.00. Sted: Revalideringsklinikken, Hans Knudsens Plads 1 A , 2100 0 . Punkter til dagsordenen bedes senest den 17.11.81 sendt til: Claus Peter sen, Revalideringsklinikken, H ans Knudsens Plads 1A, 2100 0 . Bestyrelsen\nKursus Den sociale H øjskole i København\nAnbringelse af børn og unge uden for hjemmet Kursus B 6: 15.-19. marts 1982. Eksternat på Den sociale Højskole, K ø  benhavn. Kurset tilsigter at vurdere og fremme samarbejdet mellem kommuner, amts kommuner og døgninstitutioner med henblik på at opstille mulige samar bejdsmodeller. - Lovgrundlaget for de involverede in stitutioner. - »Anbringelse« - set ud fra kommu ners, amtskommuners og døgninstituti oners synsvinkel - herunder evt. mod sætningsforhold i lovgrundlaget. - Proceduren ved visitation, anbringel se, opfølgning og ophør af anbringelse. - Anbringelse af børn og unge ud fra problemets karakter - kan døgninstituti oner bruges alternativt? Deltagerkreds: Socialrådgivere og andre med socialformidlende funktion ansat i kommuner, amtskommuner og døgninstitutioner med anbringelse som arbejdsområde. Fortrinsvis for regionen øst for Store Bælt. Økonomi: Der betales ikke kursusafgift, evt. rej seudgifter skal søges dækket af ansæt telsesstedet. For arbejdsløse socialråd givere refunderer højskolen rejseudgif ter efter gældende regler.\nSamarbejde mellem Arbejdsformidlingen og Social- og sund hedsforvaltningen Kursus B S: 1.-5. marts 1982. Kursus B 12: 24.-28. maj 1982. Eksternater på Den sociale Højskole, København. Kurserne tilsigter: - at fremme en dialog mellem deltager ne for at afdække muligheder og be grænsninger for samarbejdet, - at udveksle erfaringer samt styrke kendskabet til de respektive arbejdsom råder, arbejdsvilkår og de fælles ar bejdsredskaber. Den samfundsmæssige baggrund for udviklingen inden for social- og ar bejdsmarkedspolitikken og sammen hængen mellem disse. Udviklingen på arbejdsmarkedet og de deraf følgende krav til arbejdskraften. Vurdering af den enkeltes erhvervsevne og mulighe der på arbejdsmarkedet. Muligheder og begrænsninger i samarbejdet. Deltagerkreds: Socialrådgivere samt andre med socialformidlende funktion i amts- og pri mærkommunale social- og sundheds forvaltninger samt medarbejdere ved arbejdsformidlingskontorer. Fortrinsvis for regionen øst for Store Bælt. Økonomi: Der betales ikke kursusafgift, evt. rej seudgifter skal søges dækket af ansæt telsesstedet. For arbejdsløse socialråd givere refunderer højskolen rejseudgif ter efter gældende regler.\nAnsøgningsfrist: Mandag den 11. januar 1982.\nAnsøgningsfrist: Mandag den 4. januar 1982 for begge kurser.\nAnsøgningsskema: Ansøgningen skal finde sted på skema, som kan rekvireres ved henvendelse til Kursusafdelingen på Den sociale H ø j skole, København - t l f dagi. m i 9-12 på 01- 42 46 01.\nAnsøgningsskema: Ansøgning skal finde sted på skema, som kan rekvireres ved henvendelse til Kursusafdelingen på Den sociale H ø j skole, København - tlf. dagi. ml. 9-12 p å 01- 42 46 01.\nFamilieterapi Dette ugelange kursus ser på familien som et terapeutisk system baseret på Sa tirs, Haleys, Watzlawicks og Minuchins teorier om konstruktive og destruktive mønstre, åbne og lukkede familier. I ugens løb vil bl.a. følgende emner blive behandlet: Målsætning Hvordan adfærd kan forhindre udvik ling Familiekriser Opbygning a f personlig styrke. Kursustid Mandag den 11.1.82 kl. 9.00 til fredag den 15.1. kl. 13.00. Kursussted Grindsted Vandrehjem, M orsbøl Skole vej 24, Grindsted. Deltagerantal M in . 24 - max. 32, og det forventes, at samtlige deltagere er til stede i hele kur sustiden. Undervisere Pat Pegg, C T C , London. Ellen Jespersen, Lægernes Hus, 7190 Billund. Kursuspris Kr. 2150,- (hvoraf kr. 500,- dækker op hold med kost og kr. 1600,- undervis ningsgebyr). Kurset er et internatkursus, og aftener ne vil blive anvendt til arbejde med per sonlig udvikling i form a f individuelt ar bejde eller gruppearbejde. Kurset henvender sig til socialrådgivere, psykologer, læger, sygeplejersker, lære re samt andre med kendskab til familie behandling og ønske om større teoretisk viden kombineret med praktisk erfaring som behandlere. Undervisningsmetode vil blive: kateder undervisning, individuelt arbejde med valgte emner, gruppearbejde afvekslen de med plenumdrøftelser, familiekon struktion og rollespil. Input vil blive givet på både dansk og engelsk. Sidste frist for tilmelding og betaling af fuldt kursusgebyr: 15. dec. -81 til Læ gernes Hus, 7190 Billund, giro nr. 302 22 85 mrk. »Familieterapi«. T lf. 05- 33 19 66. Kurset er godkendt af Kommunernes Kursusvurderingsråd.\ndelse til sekretariatets lønafdeling før an sættelsen«.\nBlokader Ved stillingsskift Husk at give besked til medlemskartoteket\nBlokadebrud! På grund a f manglende over enskomstdækning varslede Dansk Socialrådgiverforening pr. 1. maj 1981 en lovlig bloka de over fo r Statens Konsulent virksom hed fo r psykisk udvi klingshæmmede. P å trods a f dette søger klubpæ dagog Birthe Rasmussen den le dige blokerede stilling og får ansættelse i den fra 14.9.81. Birthe Rasmussen var a f såvel Dansk Socialrådgiverforening som Landsforeningen a f D an ske Klubpæ dagoger orienteret om, at stillingen var blokeret. Birthe Rasmussen skal varetage konsulentfunktioner over for det sjællandske område. Dansk Socialrådgiverforening pålægger sine medlemmer i lig  hed med under konflikten at undlade at samarbejde med en blokadebryder. Arbejdet må betragtes som konfliktram t. DS’s sekretariat Lønafdelingen\nDS-kommentar: 3 »Dansk Socialrådgiverforening kan ikke på det foreliggende grundlag afgøre, om den løn, der tilbydes, er i overensstemmel se med foreningens krav«. DS-kommentar: 4 »Fuldtidsforsikrede skal til denne stilling have en frigørelsesattest for at få supple rende dagpenge. Evt. ansøgere kan kon takte arbejdsgiveren for at få oplyst, om frigørelsesattest gives«. DS-kommentar: 5 »Dansk Socialrådgiverforening gør op mærksom på, at du inden ansøgning bør kontakte arbejdsløshedsudvalget (ALU) el ler de arbejdsløses kontaktperson i kreds foreningen for det pågæ ldende område, for at sikre dig, at læ ngst ledig princippet overholdes. Der henvises til adresselister over kredsforeninger bagest i bladet«. DS-kommentar: 6 »Blokade. Der henvises til rubrik vedrøren de Blokader andetsteds i bladet«.\nVed ansættelse Ved ansættelse i en ny stilling er det vig tigt, at såvel løn- som ansættelsesvilkår aftales og nedskrives i et ansæ ttelses brev.\nSidste frist for indrykning af stillingsannon cer vil for følgende numre være: Sidste frist:\nnr. 24: 11. november nr. 25: 25. november nr. 26: 9. december\nDansk Socialrådgiverforening vil henstille, at stillingsopslag i fagbladet som mini mum indeholder følgende:\nUdkommer: 25. november 9. december 23. december\n1. Ansæ ttelsesm yndighed\nBlokade mod Fredericia Kommune P å baggrund a f at Fredericia Kom m une fastholder den afta lestridige fyring, med øjeblikke lig fratræden a f tillidskvinde suppleant Bente Jensen, medde ler Dansk Socialrådgiverfore ning blokade mod fredericia Kommune. Dette indebærer, at socialråd givere ikke kan søge eller blive anvist ansættelse i Fredericia Kom mune. DS’s sekretariat Lønafdelingen\nEn stilling som socialkonsulent i Socialdi rektoratets institutionsafdeling er ledig til besættelse snarest. Direktoratet, der er beliggende i Nuuk/Godthåb, varetager den centrale administration af det grønland ske socialvæsen, som reguleres ved regler fastsat af Grønlands Hjemmestyre.\nTiltræ delsessted Stillingsbetegnelse Den ugentlige arbejdstid Løn- og ansæ ttelsesforhold Her præciseres, i henhold til hvilken overenskomst/aftale ansættelsen finder sted. Lønramme bør angives. 7. A nsøgningsfrist Ansøgningsfristen må ikke være under 14 dage i henhold til KTU-aftale om op slag af stillinger. 8. Eventuelt øvrige ansættelsesvilkår Dansk Socialrådgiverforening accepte rer bemærkningen »kvalificeret ansø ger haves«, men ikke, at det er en for udsætning for at få stillingen, at man har bil.\nOpslag med bemærkninger Under stillingsopslag der giver anledning til kommentar fra Dansk Socialrådgiver forening, vil der der være henvist til følgen de kommentarer: DS-kommentar: 1 »Stillingsopslaget indeholder en ansøg ningsfrist, der er kortere end den aftalte frist i aftale af 1.4.76, indgået mellem det Kommunale Tjenestemandsudvalg (KTU) og de kommunale arbejdsgivere. DS-kommentar: 2 »Ansøgere bedes rette telefonisk henven\nInstitutionsafdelingens arbejdsområde er dels planlægning og administration af Hjemmestyrets døgninstitutioner for børn og unge, herundr budgetbehandling og regelfastsættelse, dels pæ dagogik og driftsm æ ssig rådgivning og tilsyn med landets dag- og døgninstitutioner. Nogen rejsevirksomhed i Grønland må derfor på regnes. Der søges en person med såvel adm ini strativ som pæ dagogisk erfaring, ligesom grønlandsksproget ansøger vil blive fore trukket. Ansæ ttelse sker som tjenestemand under Hjemmestyret med aflønning efter løn ramme 22 (skalatrin 27-33), hvortil kommer et rådighedstillæ g på 4.400,- kr. årligt eller i henhold til overenskomst mellem M ini steriet for Grønland og vedkommendes faglige organisation. Direktoratet vil være behjælpelig med frem skaffelse af bolig, for hvilken der be tales efter gældende regler. Fam iliestør relse bedes oplyst.\nsætter et nært samarbejde med skole og fritidshjem.\nDer ydes fri rejse og transport af bohave til Nuuk. For ikke-hjemmehørende ydes transport til Danmark efter mindst 2 års ansættelse. Den ikke-hjemmehørende med familie har ret til 1 årlig feriefrirejse til Danmark.\nLøn og ansæ ttelsesforhold i henhold til overenskomst mellem KL og DS.\nAnsøgning med bilag sendes til Socialdi rektoratet, Postbox 260, 3900 Godthåb, og må være direktoratet i hænde senest 19. november 1981.\nAnsøgning bilagt eksamensbevis og evt. anbefalinger fremsendes til:\nNærmere oplysninger om stillingen fås ved henvendelse til Inger Johansen (09) 47 10 63.\nVissenbjerg kommunalbestyrelse Rådhuset 5492 Vissenbjerg\nPædagogisk kollektiv/ professionel plejefamilie søges til 15-årig dreng med sociale tilpas ningsvanskeligheder. Han trænger til varme og hjælp til udvik ling af personlig styrke. Der kræves ved holdenhed og en konsekvent pædagogik. Der kan påregnes supervision fra psyko log. Skriftlig henvendelse: Anne-Lise Hedegaard Århus amtskommune Lyseng A llé 1, 8270 Højbjerg\nPlejehjem søges til 9 år gammel dreng Han har et stort behov for erfarne voksne, der kan støtte og hjælpe ham i hans sociale udvikling. Han er velbegavet, fingernem og initia tivrig, men socialt umoden med en meget selvcentreret og hæsblæ sende adfærd, der dækker over en udtalt indre angst. Der må ikke være yngre eller jævn aldrende børn i hjemmet, men det er vigtigt, at plejeforældrene har er faring med, indsigt i og forståelse for børn med alvorlige psykiske problemer. I starten vil der blive tilbudt støtte og supervision fra Psykiatrisk Børnehospital, Risskov. Skriftlig henvendelse: Familieplejekonsulent Lisbet Thorndahl Århus amtskommune Socialcentret Familieafdelingen Lyseng Allé 1, 8270 Højbjerg\nVissenbjerg kommune Støttepædagog/»Hjemme hos« En stilling, 20 timer ugentligt for socialråd giver til »hjemme hos« funktion i familie opslås herved ledig til besæ ttelse snarest for 6 måneder. Familien består af: far (invalidepensio nist), mor (hjemmearbejdende), samt en 10-årig dreng, der går i skole og fritids hjem.\nSet. Joseph Hospital Til venteafdeling er en stilling som s o c ia l rådgivervikar ledig i perioden 1. december 1981 - 30. april 1982, aflønning efter løn ramme 14/17. Arbejdstid: 40 timer ugent ligt. Med mulighed for senere fastansættel se. Kendskab til arbejde med plejepatien ter eller ældre er ønskeligt. Nærmere op lysninger fås hos ledende socialrådgiver Jonna Jørgensen, Bispebjerg hospital, tlf.: (01) 81 12 50, lokal 2205 eller på Socialråd giverkontoret, Set. Joseph s hospital, tlf.: (01) 39 44 86. Skriftlig ansøgning til Hospitalsdirektoratet, Carl Nielsens A lle 9, 2100 København 0, og skal være dette i hænde senest den 25. november 1981.\nStøttepædagog/ »hjemme hos«\nHelsinge kommune Sagsbehandler\nTil en dreng på 10 år, der er døv og desuden lider af epilepsi i middel svær grad, søges snarest en støtte pædagog i 10 timer pr. uge.\nTil Helsinge kommunes social- og sund hedsforvaltning, bistandsafdelingen, sø ges en stilling som deltidsbeskæ ftiget sagsbehandler (20 timer ugl.) besat sna rest.\nArbejdet består i beskæ ftigelse af drengen efter skoletid. Der kan blive tale om varierende arbejdstid, f.eks. enkelte timer i week-ends og ferier.\nStillingen ønskes besat med en kommunal/socialuddannet eller socialrådgiverud dannet medarbejder med erfaring i klient behandling.\nDer er mulighed for supervision. Løn efter gældende overenskomst.\nAnsæ ttelse og aflønning i øvrigt sker i henhold til gæ ldende overenskomst med de respektive faglige organisationer.\nNærmere oplysninger kan fås ved henvendelse til socialrådgiver Bodil Keiding, tlf. 02- 37 33 00, lokal 2320.\nNærmere oplysninger om stillingen vil kunne gives ved henvendelse til afdelings leder Birte Pedersen, telefon (02) 29 48 00, lokal 336.\nAnsøgning bedes stilet til Socialog sundhedsforvaltningen, Køgevej 90, 4000 Roskilde, att. Bodil Kei ding.\nAnsøgning med oplysning om uddannelse og tidligere beskæ ftigelse bedes indsendt senest den 25. november 1981 til Helsinge kommune, borgmesterkontoret, Postbox 10, 3200 Helsinge - mrk. j.nr. 13.704/11-3.\nStøttepædagog/ »hjemme hos« Til en understimuleret 4-årig dreng søges en støttepædagog, som kan vejlede moderen i opdragelsen og stimuleringen af drengen, samt støtte hende i struktureringen af hverdagen, 10 timer ugentlig.\nLedøje Smørum kommune Sagsbehandler/socialrådgiver\nArbejdestid kl. 16.00 -18.00 eller kl. 17.00 - 19.00, mandag - fredag. Til trædelse snarest.\nEn nyoprettet stilling som sagsbehandler/ socialrådgiver ved Ledøje-Smørum kom munes administration med tjeneste indtil videre i social- og sundhedsforvaltningen er ledig til besæ ttelse pr. 1.1.1982 eller snarest derefter.\nDer kan påregnes støtte og samar bejde med støttepædagog i institu tion, sagsbehandler m.v. Løn efter gældende overenskomst.\nArbejdsområdet omfatter rådgivning, hjælpeforanstaltninger for børn, kontant hjælp, ansøgning om førtidspension, op følgning af sygedagpenge m.v. Ansæ ttel se og aflønning ifølge aftale mellem FK K A og HK, lønramme K 10/12. Stillingen er en tjenestemandsstilling med prøvetid. Kom munen har flextidsordning.\nYderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til Social- og sundhedsforvaltnbingen, telf. 02- 37 33 00, lokal 2384. Ansøgning bedes stilet til Social-og sundhedsforvaltningen, Køgevej 90, 4000 Roskilde, att. Hanne Laur sen.\nYderligere oplysninger: Fuldm æ gtig Jette Johnsen, tlf. 02- 97 52 18, lokal 279.\nAnsøgningsfrist tor begge stillinger 15. november 1981.\nAnsøgning med oplysning om tidligere be skæ ftigelse vedlagt kopi af uddannelses beviser m.v. skal være Ledøje-Smørum by råd, Flodvej 77, 2760 Måløv, i hænde se nest 2.12.1981.\nSocial- og sundhedsforvaltningen. DS-kommentar: 1\nArbejdet sigter på at yde både forældre og barn socialpæ dagogisk støtte og forud\neller Vedbækgruppens lokal 210.\nAnsøgning bilagt eksamensbeviser og eventuelle udtalelser indsendes senest den 25. november 1981 til Søllerød kommune Personalekontoret Rådhuset 2840 Holte\nSagsbehandler Familieplejen for børn og unge søger pr. 1.1.1982 en vikar for sagsbehandler, som p.t. har barselsorlov. Der vil eventuelt senere være mulighed for fast ansættelse. Arbejdstiden er 40 timer ugentligt. Arbejdsstedet er p.t. Fam ilieplejens kon tor i Ishøj.\nRoskilde kommune Roskilde kommune Kvindekrisecenter Til nyoprettet krisecenter søges snarest medarbejder/stedfortræder med relevant faglig uddannelse og helst med erfaring fra arbejde af lignende karakter. Desuden søges et antal timelønnede med arbejdere. Kvindekrisecentret, som er en selvejende institution, er centralt beliggende og har til formål at tilbyde midlertidigt ophold, fy sisk beskyttelse og psykisk hjælp til kvin der og deres børn. Der er plads til 5 kvinder og 10 børn. Arbejdet indebærer alle tænkelige funktio ner i - og uden for huset i samarbejde med brugerne af krisecentret. Løn i følge aftale Landsforening.\nAnsøgning med relevante oplysninger sendes til leder Hanne Huge-Jensen, Kvin dekrisecentret, Bondetinget 22, 4000 Ros kilde, tlf. (02) 37 18 00, senest den 20. no vember 1981. Social- og sundhedsforvaltningen, den 23/10-1981. DS-kommentar: 1\nSøllerød kommune Sagsbehandler Til social- og sundhedsforvaltningen, bi standsafdelingen, Langebjerg 4, 2850 Næ rum, søges en sagsbehandler pr. 1. de cember 1981. Tjenestetid 35 timer ugent ligt. Pågældende skal indgå i en af bistandsaf delingens 4 behandlergrupper. Stillingen ønskes besat med en kommu nalt uddannet medarbejder eller en social rådgiver. Stillingen er en tjenestemandsstilling og normeret som assistent i lønramme K 10/12 eller som socialrådgiver i lønramme K 14/17. Begyndelses- og slutløn udgør f.t. henholdsvis 8.435 kr. og 9.057 kr. pr. må ned for assistenter og f.t. henholdsvis 8.835 kr. og 9.783 kr. pr. måned for so cia l rådgivere. Varig tjenestemandsansæ ttelse kan for ventes efter tilfredsstillende prøvetid og for assistenter tillige efter bestået prøve fra Dansk Kommunalkursus I. Érhvervet anciennitet fra tilsvarende stil ling kan overføres. Yderligere oplysninger kan fås ved hen vendelse til ekspeditionssekretæ r IngerLise Jacobsen, tlf. (02) 80 15 33, lokal 243,\nHvalsø kommune Overassistent Til nyoprettet stilling som gruppeleder for forvaltningens rådgivergruppe søges kva lificeret medarbejder med tiltræ delse pr. 1. januar 1982 eller snarest derefter.\nArbejdet omfatter anbringelse af og tilsyn med børn og unge i private plejehjem, so cialpæ dagogisk støtte til plejeforældrene, kontakt med kommuner samt biologiske forældre m.v. Stillingen er normeret i 14/17 lønramme og øvrige løn og ansættelsesvilkår i henhold til overenskomst. Der ydes kørselsgodtgø relse og time/dagpenge efter statens reg ler.\nStillingen, der søges oprettet som tjene stemandsstilling, indeholder ledelsesan svaret for rådgivningsafsnittét, herunder ansvaret for sagsekspeditioner, koordine ring af samarbejdet med andre myndighe der samt ajourføring af instrukser og inter ne informationer.\nYderligere oplysninger kan fås ved hen vendelse til ledende kurator Finn Voss, el ler tillidsm and Marianne Scott Sørensen, telefon 01- 15 07 00.\nPågældende skal desuden deltage i sags behandlingen og bl.a. lede rådgivningsmø derne. Der er en vidtgående delegering af beslutninger til sagsbehandlerne.\nAnsøgningen sendes til Familieplejen for børn og unge, Studiestræde 38, 1., 1455 København V, således at den er Fam ilie plejen i hænde d. 26.11.1981.\nI rådgivningsafsnittet er for tiden ansat 4 sagsbehandlere og 1 sekretær. Aflønning i henhold til tjenestemandsafta le eller overenskomst mellem Kommuner nes Landsforening og respektiv organisa tion.\nHillerød kommune Sagsbehandler\nStillingen er normeret i lønramme 18 ska latrin 24/28.\nEn stilling som sagsbehandler i bistands afdelingen er ledig til besættelse fra 1. de cember 1981, eller snarest muligt derefter.\nNærmere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til socialinspektør Egon Lynge Madsen, tlf. 02- 40 80 46, lokal 251.\nAnsøgeren må have kommunal uddannel se eller uddannelse som socialrådgiver og gerne erfaring med arbejdet i en bistands afdeling.\nStillingen opslås under forudsætning af Kommunernes Lønningsnæ vns godken delse af overassistentstillingen.\nYderligere oplysninger kan fås på telefon 02- 26 42 00, lokal 415.\nSkriftlig ansøgning bilagt afskrift af eksa mensbevis m.v. stiles til Hvalsø kommune, økonomiudvalget, Holbækvej 10-12, 4330 Hvalsø og skal være kommunen i hænde senest 20. november 1981. Kommunalbestyrelsen. DS-kommentar: 1\nAnsøgning med oplysning om tidligere be skæ ftigelse og uddannelse bilagt kopi af eksamensbeviser og eventuelle anbefalin ger stiles til Hillerød byråd og indsendes inden den 25. november 1981 til: Hillerød kommune Social- og sundhedsforvaltningen Torvet, 3400 Hillerød\nTårnby Kommune Støttepædagog Til 16-årig psykisk og motorisk udviklingshæmmet dreng søges støttepæ dagog i hjem met snarest muligt. Der forudsæ ttes kendskab til det socialpæ dagogiske arbejdeområde, helst inden for det tidligere særforsorgsområde. Arbejdet foregår i hjemmet og i nært samarbejde med sagsbehandler og behandlings konsulent. Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til sagsbehandler A lice Borchorst, tlf. (01) 50 15 01, lokal 372. Løn- og ansættelsesvilkår i henhold til gældende overenskomst. Ansøgning vedlagt kopi af eksamensbevis med oplysning om tidligere ansæ ttelse m.v. må være Tårnby Kommunalbestyrelse, Tårnby Rådhus, Amager Landevej 76, 2770 Ka strup i hænde senest den 23. november 1981. DS-kommentar: 1\nHelsingør kommune Social- og sundhedsforvaltningen Sagsbehandlere\nrevaliderings- og pensionsforberedelses sager og kontanthjælpssager. Sekretær gruppen yder rådgivergrupperne bistand med skrivning af sager efter diktafon, sty ring af udbetalinger incl. udfæ rdigelse af kassebilag samt øvrige arbejdsopgaver ifølge aftale med sagsbehandlerne i råd givergrupper.\nTil henholdsvis bistandsafdelingen og pensionsafdelingen søges en sagsbe handler med tiltrædelse snarest muligt, hvorfor ansøgere med praktisk erfaring inden for disse arbejdsområder vil blive foretrukket, ligesom der vil blive lagt vægt på, at medarbejderen til bistandsafdelin gen er fortrolig med sagsbehandling af børnesager.\nStillingen kan søges af socialrådgivere og kommunalt uddannet personale.\nArbejdet vil omfatte klientbehandlende sa ger i rådgivergruppe, og ansøgere må væ re indstillet på såvel selvstændigt arbejde som samarbejde med gruppens øvrige medlemmer.\nNærmere oplysning om stillingen kan fås ved henvendelse til fuldmægtig Otto Dræbye, tlf. 03- 57 08 00, lokal 264.\nLøn- og ansæ ttelsesforhold efter gælden de overenskomst. Ansøgning med oplysning om tidligere be skæ ftigelse bilagt afskrifter af eksamens beviser og anbefalinger bedes senest den 25.11.1981 sendt til Helsingør kommune, byrådssekretariatet, Rådhuset, 3000 Hel singør.\nLøn- og ansættelsesvilkår sker i henhold til gældende overenskomst mellem Kom munernes Landsforening og pågældende respektive faglige organisation.\nAnsøgning med oplysning om uddannelse og tidligere beskæ ftigelse bilagt fotokopi er af eksamensbeviser og eventuelle anbe falinger stiles til Korsør byråd og indsen des inden den 25. november 1981 til: Korsør byråds sociale udvalg Dahlsvej 3 4220 Korsør\nSpædbørnshjemmet »Bakkehuset«, Slagelse Rødovre kommune Vikar til bistandsafdelingen Til social- og sundhedsforvaltningens bi standsafdeling søges med tiltræ delse 1. januar 1982 vikar for sagsbehandler, der har fået bevilget 1 års orlov. Ansøgerne må have kommunal uddannel se eller uddannelse som socialrådgiver samt erfaring med arbejdet i en bistands afdeling. Arbejdet omfatter klientbehandling, vej ledning og rådgivning inden for bistands lovens områder. Aflønning og ansættelse i henhold til gæ l dende overenskomst. Ansøgningsskem a og yderligere oplysnin ger kan fås ved henvendelse til ekspediti onssekretær Kirsten Valgreen, tlf. 01- 70 41 11, lokal 586. Ansøgningsfrist: 25. november 1981.\nInstitutionen søger snarest en socialråd giver med særlig interesse for og uddan nelse til at arbejde med de specielle opga ver, der er knyttet til en områdeinstitution. Ansøgeren må være indstillet på at løse opgaver for børn og unge i alderen 0-18 år, samt enlige mødre. Arbejdstiden vil være fleksibel, og aften og week-end arbejde må påregnes. Bakkehuset er en foreningsejet instituti on, der har overenskomst med Vestsjæ l lands amtskommune. Stillingen aflønnes i Lr. 14/17 bestående af skalatrinene 19-26 samt tillæg. Ansøgningsfrist 25. nov. Ansøgningen stiles til bestyrelsen og sen des til Bakkehuset, Klosterbanken 19, 4200 Slagelse.\nindenfor samme. Ansæ ttelse og aflønning sker i henhold til aftale/overenskomst mellem Kommuner nes Landsforening og vedkommende fag lige organisation, idet optjent anciennitet kan forventes overført efter gæ ldende reg ler. Der er indført flex-tid. Yderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til fuldmægtig Karen Støvring eller fuldmægtig Birgit Stage, tlf. 03- 61 20 50. Ansøgning bilagt eksamenspapirer og eventuelle anbefalinger stiles og indsen des senest den 18. november 1981 til Ringsted byråd Rådhuset 4100 Ringsted DS-kommentar: 1\nVestsjællands amtskommune Skolehjemmet Undløse Ved Skolehjemmet Undløse er en stilling som socialrådgiver ledig til besæ ttelse 1. december 1981. Skolehjemmet er normeret til 24 interne og 6 eksterne emotionelt retarderede drenge og piger i alderen 7-17 år. De 24 interne elever bor på 3 afd. Der er in tern skole ved institutionen. Ansæ ttelse sker i henhold til den til enhver tid gæ ldende overenskomst indgået mel lem Amtsrådsforeningen i Danmark og Dansk Socialrådgiverforening. Ansøgning bilagt eksamensbevis stiles til Vestsjæ llands amtskommune og sendes til Skolehjemmet Undløse, Holbækvej 46, Undløse, 4340 Tølløse. Yderligere oplysninger kan fås ved hen vendelse til forstander Erik Stefansen eller viceforstander Hans Conradsen på tlf. (03) 48 90 21 hverdage mellem 8 og 15. A nsøg ning skal være skolehjemmet i hænde se nest den 27. november 1981.\nEvt. oplysninger på institutionens tlf. 0352 21 06 eller tlf. 52 05 57.\nVintersbølle Hospital Socialrådgiver\nAmterne Vestsjælland Storstrøm Korsør kommune Sagsbehandler En stilling som sagsbehandler i social- og sundhedsforvaltningens afdeling for råd givning og planlægning er ledig til besæt telse pr. 1. januar 1982. Arbejdet vil omfatte klientbehandling, vej ledning og rådgivning inden for bistands lovens område. Afdelingen for rådgivning og planlægning består af 3 rådgivergrupper, en sekretær gruppe og en sundhedsplejerskegruppe. De 3 rådgivergrupper har siden 1. januar 1980.været specialiserede inden for føl gende hovedområder: Børn og ungesager,\nRingsted kommune Sagsbehandler Ved social- og sundhedsforvaltningen, visitations- og økonom iafdelingen er en nyoprettet stilling som visitator/sagsbehandler ledig til besættelse pr. 1. januar 1982 eller efter aftale. Afdelingen består af en visitationsgruppe, en økonomigruppe samt en sekretærgrup pe. Der er til visitationsgruppen knyttet 1 fast sekretær. Arbejdsopgaverne vil bestå i førstegangs samtaler med alle, der ønsker bistand eller rådgivning indenfor bistandsområdet, her under indhentning af relevante oplysnin ger og udarbejdelse af beregning vedrø rende økonom isk hjælp. Stillingen kan søges af personer med socialrådgiver- eller socialform idleruddan nelse eller DK I og DK II kombineret med indgående kendskab til bistandsområdet og praktisk erfaring som sagsbehandler\nVed Københavns Hospitalsvæ sen, Vin tersbølle Hospital, Vordingborg, er et vika riat ledigt for socialrådgiver med afløn ning efter lønramme 14/17. Tiltræ delse snarest og tjeneste indtil 31. marts 1982. Vintersbølle er et genoptræ ningshospital med 100 sengepladser for patienter fra Kø benhavns kommune. Stillingen er norme ret til 24 timer ugentligt. Transporten fore går i arbejdstiden og betales af hospitalet. Arbejdstiden kan tilrettelæ gges efter nær mere aftale, f.eks. 3 dage ugentlig. Social rådgiveren er tilknyttet socialrådgiversta ben på Bispebjerg hospital og deltager i faste møder her. Nærmere oplysninger fås hos ledende socialrådgiver Jonna Jørgen sen, Bispebjerg Hospital, tlf.: (01) 81 12 50, lokal 2205. Ansøgningen sendes til Hospitalsdirektoratet og skal være dette i hæn de senest den 25. november 1981. Adr.: Carl N ielsens Alle 9, 2100 København 0.\npier af eksamensbeviser og eventuelle an befalinger stiles til Korsør byråd og ind sendes inden 25. november 1981 til: Korsør byråds sociale udvalg Dahlsvej 3 4220 Korsør\nEn ledigbleven og en nyoprettet stilling som sagsbehandler ved social- og sund hedsforvaltningens rådgivningsgruppe er ledig til besættelse 1. december 1981 og 1. januar 1982 eller snarest derefter.\nStillingerne ønskes besat med socialråd givere, kommunalt uddannede sagsbe handlere eller medarbejdere med tilsva rende kvalifikationer.\nOdense kommune Sagsbehandler\nGruppens arbejdsområde omfatter klient kontakt, rådgivning og sagsbehandling Inden for bistandslovens og pensionslove nes områder. Sagsbehandlingen foregår i vid udstrækning i henhold til uddelegeret kompetence. Ansæ ttelse og aflønning sker i henhold til gæ ldende overenskomst mellem Kommu nernes Landsforening og den respektive faglige organisation. Nærmere oplysninger kan fås ved henven delse til socialinspektør Robert H. Peder sen. tlf. 03- 81 55 55, lokal 252. Ansøgning med oplysning om uddannelse og tidligere beskæ ftigelse vedlagt kopi af eksamensbeviser og eventuelle anbefalin ger indsendes senest den 25. november 1981 til Møn byråd Storegade 56 4780 Stege\nKorsør kommune Sagsbehandlervikariat En stilling som sagsbehandlervikar i s o ci al- og sundhedsforvaltningens afdeling for rådgivning og planlægning er ledig til be sæ ttelse fra 27. november 1981. Ansæ ttelsesperioden vil være fra 27. no vember 1981 til 1. februar 1983 på grund af, at en sagsbehandler har fået bevilget forlænget barselsorlov med ca. 1 år. Arbejdet vil omfatte klientbehandling, vej ledning og rådgivning inden for bistands lovens område. Afdelingen for rådgivning og planlægning består af 3 rådgivergrupper, 1 sekretær gruppe og 1 sundhedsplejerskegruppe. De 3 rådgivningsgrupper har siden 1. januar 1981 været specialiserede inden for fø l gende hovedområder: Børn og Ungesager, revaliderings- og pensionsforberedelses sager og kontanthjælpssager. Sekretær gruppen yder rådgivergrupperne bistand med skrivning af sager efter diktafon, sty ring af udbetalinger incl. udfæ rdigelse af kassebilag samt øvrige arbejdsopgaver ifølge aftale med sagsbehandlerne i råd givergrupperne. Stillingen kan søges af socialrådgivere og kommunalt uddannet personale. Løn- og ansættelsesvilkår sker i henhold til gældende overenskomst mellem Kom munernes Landsforening og de respektive faglige organisationer. Nærmere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til fuldmægtig Otto Dræbye, tlf. 03- 57 08 00 - lokal 264. Ansøgning med oplysning om uddannelse og tidligere beskæ ftigelse vedlagt fotoko\nOmrådekontor Tarup søger med tiltrædel se snarest muligt en fuldtidsbeskæ ftiget sagsbehandler (socialrådgiver/kommunalt uddannet assistent) til sagsbehandling inden for bistandslovens område. Evt. oplysninger kan fås ved henvendelse til områdekontorleder Palle Hansen, tlf. (09) 13 13 72, lokal 3500. Jobnr. 3077 skal anføres på kuvert og an søgning og sendes til Odense kommune, Rådhuset, 5000 Odense C, senest 14 dage fra d.d. Løn- og ansæ ttelsesforhold i henhold til aftale/overenskomst mellem Kommuner nes Landsforening og HK/Dansk Social rådgiverforening.\n' 4 FYNS m AMTSKOMMUNE\nUdby Behandlingshjem Socialrådgiver ■ 20 timer ugentlig Ved Udby Behandlingshjem, 5580 Nr. Åby, er en stilling som socialrådgiver - 20 timer ugentligt - ledig til besættelse snarest. Behandlingshjemmet har 20 neurotiske, normaltbegavede drenge og piger i alde ren 6-14 år. Behandlingsfilosofien er social-psykologisk orienteret, inspireret af så vel udviklingspsykologisk som realitetste rapeutiske synspunkter. Der udføres et omfattende og intensivt familiesamarbej de med alle børns familier, som blandt an det medfører fam iliens inddragning i be handlingsarbejdet i forbindelse med fler dages overnattende besøg. Arbejdet består i kontakt til anbringende myndigheder, klargøring af sager ved indog udskrivning, direkte kontakt til børne nes familier, børnene og afdelingsarbej det. Derudover deltager socialrådgiveren i adskillige ugentlige møder. Stillingen aflønnes i lønramme 14/17 + sæ rlige tillæg. Ansæ ttelsesvilkår i hen hold til gældende overenskomst/aftale. Der kan eventuelt tilbydes mindre lejebo lig. Ansøgningsfrist: Ansøgning mærket »Op slag nr. 601« vedlagt eksamensbeviser og eventuelle anbefalinger stiles til Udby Be handlingshjem og skal være Fyns amts kommune, Ørbækvej 100, 5220 Odense SØ, i hænde senest den 25. november 1981.\nNordborg kommune Social- og sundhedsforvaltningen En nynormeret stilling som sagsbehandler i sikringsafdelingen er ledig til besættelse snarest muligt. Arbejdsområdet omfatter blandt andet sagsbehandling vedrørende kontant hjælp, dagpenge, revalidering og førtids pensioner. Stillingen ønskes besat med en kommu nalt uddannet sagsbehandler/socialrådgiver. Løn- og ansættelsesvilkår sker i henhold til gældende overenskomst. Yderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til ekspeditionssekre tær Georg Dahl, telf. 04- 45 04 15, lokal\n110 . Ansøgning, bilagt oplysninger om uddan nelse og tidligere beskæ ftigelse indsen des inden 25. november 1981 til Nordborg byråd Mads Clausens Vej 13, 6430 Nordborg\nSkærbæk kommune Social- og sundhedsforvaltningen Sagsbehandler En stilling som sagsbehandler i social- og sundhedsforvaltningens bistandsgruppe genopslås herved ledig til besættelse sna rest muligt. Stillingen ønskes besat med en socialråd giver, en kommunalt uddannet sagsbe handler eller en person med tilsvarende kvalifikationer. Sagsbehandlingen foregår i vid udstræk ning i henhold til uddelegeret kompeten ce. Løn og ansættelsesvilkår i henhold til gæl dende overenskomst. Nærmere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til socialinspektør Vagner Gjerulff, telefon (04) 75 22 11, lokal 60, eller fuldmægtig Jen s Brandt, lokal 64. Ansøgning med oplysning om uddannelse og tidligere beskæ ftigelse bilagt genpar ter af eksamensbevis og anbefalinger ind sendes inden den 23. november 1981 til Skærbæk kommunalbestyrelse Storegade 51 6780 Skærbæk\nAmterne Viborg Ringkøbing Ribe Ringkjøbing amtskommune Under Ringkjøbing amtskommunes socialog sundhedsvæsen er en fuldtidsstilling som konsulent med tjeneste indtil videre\nved specialundervisnings- og konsulent tjenesten i Holstebro ledig til besættelse snarest. Den, der ansættes i stillingen, må være indstillet på at deltage i en omfattende mødevirksomhed, herunder i socialm edi cinske møder i kommunerne vedrørende rådgivning omkring personer med vidtgå ende fysiske eller psykiske handicap og rådgivning i pensions- og revalideringssa ger, ligesom der vil blive tale om deltagel se i mødevirksomhed på amtets revalide ringsinstitutioner. Herudover vii der blive tale om forberedelse af sager til behand ling i revaliderings- og pensionsnævnet. En ansøger med erfaring inden for socialt arbejde, f.eks. fra beskæ ftigelse i en kom munal social- og sundhedsforvaltning, vil blive foretrukket. Løn- og ansættelsesvilkår i henhold til gældende overenskomst mellem Am ts rådsforeningen i Danmark og vedkommen des faglige organisation. Aflønning af en socialrådgiver sker således for tiden efter en lønramme omfattende skalatrinene 1926. Nærmere oplysninger kan fås ved henven delse til afdelingsleder Agnete Okkels, so cialcentrets revaliderings- og pensionsaf deling, telefon (07) 32 08 66, eller til områdekontorleder Grethe Steffensen, special undervisnings- og konsulenttjenesten, Holstebro, telefon (07) 41 23 66. Ansøgning med oplysning om uddannelse og tidligere beskæ ftigelse bilagt kopi af eksamensbeviser m.v. indsendes til Ringkjøbing amtsråd, social- og sundhedsfor valtningen, postboks 147, 6950 Ringkjøbing, senest den 25. november 1981.\nFanø kommune Social- og sundhedsforvaltningen Sagsbehandler En stilling som deltidsbeskæ ftiget (20 timer/ugl.) sagsbehandler er på grund af fra flytning ledig og ønskes besat snarest mu ligt. Stillingen kan søges af kommunalt uddan net sagsbehandler og/eller af socialråd givere. Arbejdsområdet omfatter i det væsentlige kontanthjælp i henhold til bistandsloven, rådgivning og vejledning og hjælpeforan staltninger for børn og unge. Der lægges vægt på, at ansøgeren kan ar bejde selvstændigt og iøvrigt er indstillet på at samarbejde og arbejde i en lille kom mune. Løn og ansættelsesvilkår i henhold til gæ l dende overenskomst. Nærmere oplysninger fås ved henvendel se til tlf. (05) 16 31 00, lokal 38. Ansøgning mrk. J.nr. 11-3-1589/81 og bi lagt kopier af eksamensbeviser m.v. og med oplysning om nuværende og tidligere beskæftigelse, indsendes senest den 25/11 1981, kl. 12.00 til Fanø kommune Skolevej 5-7 6720 Fanø\nEsbjerg kommune Sagsbehandler til midlertidig flygtningegruppe Social- og sundhedsforvaltningens rådgi verafsnit søger snarest muligt en sagsbe handler i en tidsbestemt stilling, foreløbig indtil 1. juli 1982. Stillingen ønskes besat med en kommu nalt uddannet eller socialrådgiveruddan net medarbejder. Arbejdet omfatter i denne periode rådgiv ning og bistand til flygtninge inden for det lovkompleks, der henhører under bi standsloven og anden sociallovgivning. Der vil blive lagt vægt på det tværfaglige samarbejde med skolevæsen, daginstitu tioner, arbejdsformidling m.v. Ansøgning indeholdende oplysninger om uddannelse og erfaring bedes sendt til Personalekontoret, Rådhuset, Torvegade 74, 6700 Esbjerg inden den 15. november 1981. DS-kommentar: 1\nDen sociale Højskole i Esbjerg søger afdelingsleder til varetagelse af høj skolens praktikafdeling. Funktionsområdet for den pågældende bliver at forestå koordineringen og plan lægningen af de studerendes praktikperio de. Dette forudsætter ekstern, løbende kontakt med områdets praktikinstitutio ner, samt intern kontakt til undervisere og studerende. Herudover skal pågældende koordinere de studerendes feltarbejde i forbindelse med udarbejdelse af projektarbejder. Den, der ansættes, må være villig til, i samarbejde med højskolens undervisere, at forestå planlægning og gennemførelse af kurser for højskolens praktiklærere samt i et vist omfang, at varetage tilrette lægning af kursusdage for de studerende i praktikperioden. Tiltræ delse pr. 1. februar 1982. Afdelingslederstillingen er en tjeneste mandsstilling, der er normeret i lønramme 24. De i henhold til tjenestemandslovens reg ler om ansæ ttelse på prøve finder anven delse forud for varig ansæ ttelse på tjene stemandsvilkår.\nUnder Ringkjøbing amtskommunes socialog sundhedsvæsen ønskes en stilling som fuldtidsbeskæ ftiget vikar for en konsulent (socialrådgiver) besat snarest og indtil 5. april 1982.\nStillingen ønskes besat med en person, der har indgående kendskab til de for en socialrådgiver almindeligt forekommende arbejdsområder.\nTjenestestedet er socialcentrets fam ilieaf deling.\nAnsøgningen stiles til Undervisningsm ini steriet og sendes til:\nLøn- og ansættelsesvilkår i henhold til overenskomst melem Am tsrådsforenin gen i Danmark og Dansk Socialrådgiver forening. Aflønning efter skalatrinene 1926.\nRektor Jens Bøggild Den sociale Højskole Storegade 182 6700 Esbjerg\nNærmere oplysninger kan fås ved telefo nisk henvendelse til afdelingsleder Rikke Skalkam, telefon (07) 32 08 66, lokal 329. Ansøgning indsendes senest den 25. no vember 1981 til Ringkjøbing amtsråd, soci al- og sundhedsforvaltningen, Østergade 48, postboks 147, 6950 Ringkjøbing.\nViborg kommune Sagsbehandler Ved Viborg kommune, ungdom safdelin gen, er en stilling som sagsbehandler le dig til besæ ttelse snarest muligt. Stillingen ønskes besat med en socialråd giver eller kommunalt uddannet sagsbe handler, der har erfaring i arbejdet med børn og unge. Arbejdet i afdelingen vil for trinsvis bestå i iværksættelse af hjælpe foranstaltninger til børn og unge i henhold til bistandslovens bestemmelser.\nog må være højskolen i hænde senest den 30. november 1981 kl. 12.00. Nærmere oplysninger kan indhentes hos afdelingsleder Kirsten Balslev, tlf. (05) 13 35 00.\nAmterne Vejle Åitius\nRamsø kommune Til ledig rådgiverstilling, 40 timer ugentligt i social- og sundhedsforvaltningens bi standsafsnit søges, med tiltræ delse pr. 1. december 1981 eller snarest herefter, en kommunal uddannet sagsbehandler eller socialrådgiver. Nærmere oplysning om stillingen fås ved henvendelse til socialinspektør Geert Erik sen, tlf. (02) 39 30 07, lokal 258.\nLøn- og ansæ ttelsesforhold i henhold til gældende overenskomst mellem Kommu nernes Landsforening og den forhand lingsberettigede organisation.\nLøn- og ansæ ttelsesforhold efter gælden de overenskomst.\nYderligere oplysninger vedr. stillingen kan indhentes ved henvendelse til ungdomsaf delingen, afdelingsleder Niels Tylstrup, tlf. 06-62 22 00, lokal 5611.\nAnsøgning med oplysning om tidligere be skæ ftigelse bilagt eksamensbeviser, an befalinger m.v., bedes inden den 25. no vember 1981 indsendt til\nAnsøgning bilagt fotokopi af eksamensbe vis og anbefalinger samt oplysninger om tidligere beskæ ftigelse bedes indsendt til Viborg Byråd, Nytorvgyde 6, 8800 Viborg, mrkt. 81-52 senest den 6. december 1981.\nRamsø kommunalbestyrelse Vlbygirdsvej 50 4130 Viby Sj.\nFredericia kommune Sagsbehandler/socialrådgiver\nÅrhus Amtskommune Socialrådgivervikar\nTil Fredericia kommunes social- og sund hedsforvaltning, bistandsafsnittet søges en sagsbehandler/socialrådgiver snarest muligt.\nVed Århus Amtskommune, Socialcentrets fam ilieafdeling er en stilling som social rådgivervikar ledig straks. Vikariatet udlø ber 1. oktober 1982. Arbejdstiden er 32 ti mer pr. uge.\nNærmere oplysninger kan fås ved henven delse til ekspeditionssekretæ r Bent Lar sen, på tlf. (05) 93 33 33, lokal 2125.\nOdder sygehus Vikar for socialrådgiver Et vikariat er ledigt i tiden 1/11-81 til 31/882 for en socialrådgiver i 6 timer pr. dag. Ansøgning fremsendes til sygehuset ad ministration senest d. 15/11-81. DS-kommentar: 1\nLøn- og ansæ ttelsesforhold i h.t. gælden de overenskomst mellem Dansk Social rådgiverforening, HK og Kommunernes Landsforening. Lønramme K 14/17 (19/26). Ansøgning med oplysning om tidligere be skæ ftigelse vedlagt kopi af eksamenspa pirer og anbefalinger bedes senest den 25.11.1981 indsendt til Fredericia kommu ne, Løn- og personalekontoret, Rådhuset, 7000 Fredericia. DS-kommentar: 2\nÅRHUS KOMMUNES SOCIAL- OG SUNDHEDSFORVALTNING SØGER:\nSAGSBEHANDLERVIKAR, OMRÅDEKONTOR ÅBY. Arbejdet omfatter sagsbehandling i en rådgivergruppe og vedrører det lovkompleks, der henhører under bistandsloven. A r bejdstid: 40 timer ugentligt. Tiltrædelse: snarest muligt. Vikariatet løber til 1.5.82. Løn- og ansættelsesvilkår i henhold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og Dansk Socialrådgiverforening/HK. Løn: Socialrådgiveruddannet: Skalatrin 19/26. Begyndelses/slutløn kr. 9.972,70- kr. 11.156,34. Kontoruddannet: Skalatrin 15/21. Begyndelses/ slutløn kr. 9.280,97 - kr. 10.294,74. Ansøgningsfrist: 25.11.81. Ansøgning mærkes 246/81, og sendes til: Løn- og personaleafdelingen, Skt. Clemens Torv 10, Postbox 369, 8100 Århus C. SOCIALRÅDGIVERVIKAR, UNGDOMSCENTRET, ambulantgruppen. Ungdomscentret er et behandlingssystem for unge, fortrinsvis med problemer omkring stofmisbrug. Arbej det foregår i tæt samarbejde mellem Socialrådgivere og pædagoger, og vil være en kom bination af behandlende, forebyggende og opsøgende arbejde. Arbejdstid: 30 timer ugentligt. Tiltrædelse: 1.12.81. Vikariatet løber til d. 30.9.82. Løn- og ansæ ttelsesvilkår i henhold til overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og Dansk Socialrådgi verforening. Løn: Skalatrin 19/26. Begyndelses/slutløn kr. 7.479,60 - kr. 8.367,30. Yderlige re oplysninger kan fås ved henvendelse til Bitten Horwitz, på tlf. (06) 12 93 33, lokal 3046. Ansøgningsfrist: 25.11.81. Ansøgning mærkes 247/81. Ansøgning sendes til Ungdomscentrets administration, Åboulevarden 3, 8000 Århus C.\nForstander Stillingen som forstander ved institutionen Sølund, Skanderborg, er ledig til besættelse 1. februar 1982 eller efter aftale.\nArbejdet består i forundersøgelse og øvrig behandling af adoptionsansøgninger, ar bejde med bortadoptionsspørgsmål, sa ger vedrørende abortus provocatus, fader skabssager, og konsulentvirksomhed over for kommunerne, herunder formidling af anbringelse af børn og unge i familiepleje og på døgninstitution. Stillingen aflønnes efter overenskomst mellem Amtsrådsforeningen i Danmark og Dansk Socialrådgiverforening. Ansøgning med oplysning om tidligere be skæ ftigelse bilagt eksamenspapirer og evt. referencer indsendes senest den 25. november 1981 til Århus Amtskommune, Socialcentret, familieafdelingen, Lyseng alle 1, 8270 Højbjerg. Såfremt der ønskes yderligere oplysninger om stillingen kan henvendelse ske til kon torchef Arne Christensen, tlf. 27 30 44, lo kal 2748.\nÅrhus Amtskommune Socialrådgiver Ved Århus Amtskommune, Socialcentrets fam ilieafdeling er en stilling som so cial rådgiver ledig straks. Der er tale om fuld tidsstilling med arbejdstid ugens 5 første dage fra kl. 8.00 - 16.00, dog iøvrigt efter gældende regler om flextid. Arbejdet består i forundersøgelse og øvrig behandling af adoptionsansøgninger, ar bejde med bortadoptionsspørgsmål, sa ger vedr. abortus provocatus, faderskabs sager samt konsulentbistand til kommu nerne, herunder formidling af anbringelse af børn og unge i familiepleje og på døgn institution. Stillingen aflønnes efter overenskomst mellem Amtsrådsforeningen i Danmark og Dansk Socialrådgiverforening. Ansøgning med oplysning om tidligere be skæ ftigelse bilagt eksamenspapirer og evt. referencer indsendes senest den 25/11 1981 til Århus Amtskommune, S ocialcen tret, familieafdelingen, Lysengalle 1, 8270 Højbjerg.\nSølund er en institution for personer med vidtgående fysiske eller psykiske handicaps og har for tiden 334 pladser fordelt på 28 boafdelinger. Ca. 300 af beboerne er over 18 år. Forstanderen har overfor Århus amtskommune såvel det fagligt/pædagogiske som det administrativt/økonomiske ansvar, idet forstanderen forestår den overordnede daglige ledelse af boafdelinger, administrationskontor og serviceafdelinger m.v. Institutionens behandlingspersonale har i alt overvejende grad en socialpæ dagogisk grunduddannelse. Ansøgere med bred erfaring både omkring behandling af personer med vidtgående fysi ske eller psykiske handicap og i administration af større institutioner vil blive foretruk ket. Stillingen, der er en tjenestemandsstilling, aflønnes efter skalatrin 48. Varig ansættelse som tjenstemand kan påregnes efter 2 års tilfredsstillende prøvetid. Yderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til eksp.sekr. Henning Jen  sen tlf. (06) 27 30 44, lokal 2562. Ansøgning bilagt dokumentation for uddannelse og tidligere beskæftigelse indsendes senest 30. november 1981 til Århus amtskommune, social- og sundhedsforvaltningen, Lyseng Allé 1, 8270 Højbjerg.\nDansk Flygtningehjælp Socialrådgiver/ socialmedarbejder Til Dansk Flygtningehjæ lps midlertidige center på Bråskovgaard i Juelsm inde kom mune, søges snarest muligt en socialrådgiver/socialmedarbejder foreløbig indtil 1. august 1982. Pågældende må have erfaringsm æssig baggrund og uddannelse til at kunne vare tage fællesorientering om samfundet, per sonlig rådgivning af flygtninge, tilmåling af hjælp og hjælpeforanstaltninger, sva rende til bistandslovens regler, samt ar bejde med arbejdsplaceringer og revalide ringslignende foranstaltninger.\nOvennævnte stilling vil eventuelt kunne besættes på baggrund af aftale om mid lertidigt udlån/orlov fra nuværende ansæt telsesforhold. Løn aftales i henhold til gældende over enskomst. Skriftlig ansøgning bilagt eksam enspapi rer fremsendes til: Dansk Flygtningehjælp, adm inistrations chef Elon Henriksen, Kronprinsessegade 4, 1002 København K - inden 25. november 1981.\nGalten kommune Social- og sundhedsforvaltningen Sagsbehandlervikar Til et vikariat i perioden 14.12.81 -17.05.82 søges en socialrådgiver eller kommunalt uddannet sagsbehandler 40 timer ugent ligt. Arbejdet omfatter rådgivning, vejledning og almindelig sagsbehandling inden for bistandslovens område, samt behandling af invalide- og førtidspensionsansøgnin ger. Aflønning vil finde sted i henhold til gæ l dende overenskomst mellem Kommuner nes Landsforening og den faglige organi sation. Yderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til socialinspektør Mogens Winther, tlf. (06) 94 33 11. Ansøgning med oplysninger om uddannel se og tidligere beskæ ftigelse - bilagt af skrift af eventuelle anbefalinger og eksa mensbeviser - bedes senest den 1/12 1981 fremsendt til: Galten kommune Søndergade 27 8464 Galten\nÅrhus kommune Ungdomskontoret Under forudsætning af byrådets godken delse af Ungdomskontorets fortsatte drift opslås en midlertidig stilling til besættel se snarest muligt eller senest 1.1.82. Yder ligere oplysninger om stillingens varighed kan fås på telefon (06) 13 20 00, lokal 3595. Arbejdstiden er 40 timer ugentligt. Kontoret er et rådgivningskontor for unge mellem 16 og 24 år og skal give oplysnin ger om arbejde, uddannelse, kurser og kommunens sæ rlige foranstaltninger. Medarbejderen skal have kendskab til bi standsloven, og de muligheder den inde holder for at støtte de unge. Der lægges derfor vægt på, at ansøgeren har en ud dannelse som socialrådgiver med erfaring fra arbejdet i en socialforvaltning. Derud over forventes kendskab til arbejdsmarke det og til de unge arbejdsløses situation. Løn- og ansættelsesvilkår i henhold til gældende overenskomst. Ansøgning bilagt kopi af eksamensbevis med videre, indsendes til Ungdom skonto ret, Vesterport 1, 8000 Århus C. Ansøgningsfrist 14 dage efter stillings opslaget.\nSilkeborg Centralsygehus Psykiatrisk afdeling En stilling som fuldtidsansat vikar for so cialrådgiver under graviditetsorlov er ledig til besættelse fra 4. januar 1982 og i ca. 22 uger. Løn- og ansæ ttelsesforhold i henhold til overenskomsten melem Am tsrådsforenin gen i Danmark og Dansk Socialrådgiver forening. Nærmere oplysninger om stillingen fåes ved henvendelse til afdelingens socialråd givere på telf. (06) 82 16 00 lok. 133 eller 138. Ansøgning med udførlige oplysninger om tidligere uddannelse og beskæ ftigelse bi lagt kopier af eksamensbevis og anbefa linger indsendes inden den 26. november 1981 til Overlægerne psykiatrisk afdeling, Silkeborg Centralsygehus, 8600 Silkeborg. DS-kommentar: 5\nÅrhus amtskommune Observationshjemmet »Søndermarken« Til nyoprettet stilling (20 timer ugentligt) søges pr. 1. jan. 82 en socialrådgiver. Aflønning efter overenskomst i lønramme 14/17 skalatrin 19/26 plus tillæg. Observationshjemmet er normeret til 47 børn i alderen fra 3 til 1Sår. Bom æ ssigt er børnene fordelt i 3 interne og 2 eksterne afdelinger. Børnene kommer hovedsagelig fra Århusområdet, og anbringelsen skyl des sociale og psykiske problemer i for hold til hjem, skole og det omgivende mil jø. Vi søger en socialrådgiver, der med initia tiv og interesse kan indgå i et tæt samar bejde omkring disse børn. Internt med øvrige medarbejdere og specialistteam, eksternt med forældre, sociale myndighe der, skoler m.v. Yderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse til soc.råd. Kirsten Brusgård eller forst. Henning Jørgensen. Ansøgning bilagt eksamensbeviser og evt. udtalelser stiles til Århus amtskommune og fremsendes til observationshjemmet »Søndermarken«, Marselis Boulevard 179, 8000 Århus C, tlf. 06- 14 31 44. Ansøg ningsfrist: 14 dage fra annoncens indryk ning.\nEgtved kommune Beskæftigelseskonsulent Stillingen som beskæ ftigelseskonsulent er ledig til besættelse snarest. Den, der ansættes, skal foruden at funge re som sekretær for beskæ ftigelsesudval get også være sekretær for erhvervsudval get. Den ansatte skal iværksætte og opføl ge beskæftigelsesarbejder, rådgive og vej lede unge med hensyn til uddannelse og erhverv, forestå oprettelse af jobtilbud til langtidsledige m.v. Kommunen er sammen med Jelling kom mune tilknyttet erhvervssekretariatet i Vej le. Pågældende skal være sekretær for er\nhvervsudvalget i Egtved kommune, hvilket medfører, at pågældende skal have fornø den kontakt til kommunens erhvervsdri vende og erhvervssekretariatet i Vejle. Der er ikke forudsat en bestemt grundud dannelse. En uddannelse som socialråd giver eller handels- og kontoruddannelse vil være en fordel. Aflønning vil finde sted i følge aftale med Kommunernes Landsforening og den pågæ ldendes fagorganisation. For en so cia l rådgiver vil aflønning p.t. være pr. måned 9.473 kr. stigende til 10.182 kr. Efter 6 års ansæ ttelse rykkes pågældende op i en højere lønramme, der slutter med 10.758 kr. pr. måned. For en assistent vil afløn ning andrage p.t. 8.807 kr. pr. måned sti gende til 9.819 kr. pr. måned. For en med arbejder med videregående teoretisk ud dannelse vil indplacering som overassi stent muligvis kunne finde sted. Lønnen andrager så pr. måned 10.370 kr. stigende til 11.166 kr. Indplacering i lønrammerne vil være afhængig af pågældendes tidlige re beskæftigelse, uddannelse og ancienni tet. Ansøgning kan indsendes til beskæ ftigel sesudvalget i Egtved kommune, Tybovej 2, 6040 Egtved, ledsaget af afskrifter af eksa mensbeviser, udtalelser fra tidligere stil linger m.v. Ansøgningen skal være ind sendt senest den 20. november 1981. Kommunalbestyrelsen. DS-kommentar: 1\nNordjyllands amt Skørping kommune Social- og sundhedsforvaltningen Sagsbehandler På grund af omstrukturering i Skørping kommunes social- og sundhedsforvalt ning er en stilling som fuldtidsansat sags behandler ledig til besæ ttelse snarest el ler senest 1. januar 1982. Arbejdsområdet vil fortrinsvis omfatte sagsbehandling af invalide- og førtidspen sionsager, revalideringssager m.v. Herud over deltagelse i møder (bl.a. temamøder). Stillingen ønskes besat med en kommu nalt uddannet sagsbehandler eller en so cialrådgiver med praktisk erfaring i klientbehandlnig. Løn- og ansæ ttelsesvilkår i h.t. gældende overenskomst mellem Kommunernes Landsforening og HK/Dansk S ocialrådgi verforening. Yderligere oplysninger om stillingen kan fås ved henvendelse ti lederen af rådgiver gruppen, fuldmægtig Robert Sørensen el ler socialinspektør Kaj Christensen, t it (08) 33 52 22. Ansøgning med oplysninger om uddannel se og tidligere beskæ ftigelse samt kopier af eksamensbeviser og eventuelle anbefa linger bedes indsendt senest den 18. no vember 1981 til Skørping byråd Skørpingvej 7 9575 Terndrup DS-kommentar: 1\nKredsforeninger i Dansk Socialrådgiverforening Medlemshenvendelser A lle henvendelser til Dansk Socialråd giverforening fra medlemmer i kreds foreninger, hvor der er ansat afdelings sekretærer skal rettes til afdelingssekre tæren.\nØvrig bestyrelse Anne Keldorff Britta Gad A nna Scriver M aj-Britt Marker\nKøbenhavn og Frederiksberg kommuner Kredsformand Per Larsen Hornbækgade 7, 4.th., 2200 København N Tlf.arb.: 01-971222\nØvrig bestyrelse Gravers Graversen Britta Jacobsen Kaj Thingstrup Birgit Skov Jensen Kirsten Windekilde John Guldager Jette Lyager Jørgen Olsen\nAfdelingskontor Vesterbrogade 62 A , 1. 1620 København V Tlf.: 01-226996 Kontoret åbent tir. og tor. 9.30-12.30 ons. 14-18 Arbejdsløse M øde hver tirsdag kl. 10-12\nLængst ledig liste Tlf.: 01-222161 Checkmøde sidste tirsdag i måneden\nØvrig bestyrelse Thomas Lundsgår Bente Espersen W ilfred Lauritzen E rik Laursen Søren Bjarnø Kjeld Boysen M øller\nK K S S Kontor: Vesterbrogade 15, 2. 1620 København V. Tlf.: 01- 243334/15\n, . u Bente Møller Lisbeth Jørgensen Suppleanter: Arne Christiansen\nKontoret åbent: man., tor. og fre. 9-12 Formanden træffes anden efter aftale.\nH el8eØstergård Sagsbehandler: Steffen Petersen\nKøbenhavns amt Kredsformand E rik Lund Ledreborg A lle 3 2820 Gentofte Tlf.arb.: 01-704111 T lf. prv.: 01-682763\nØvrig bestyrelse Ingelise Nordenhof Hanne Høst Karen Biering-Sørensen John Jønsson Lea Nordento Lone Hylander\nArbejdsløse M øde hver tirsdag kl. 10-12\nAfdelingskontor Storegade 31, 2. Øvrig bestyrelse Ulla-Britta Duus6200 Åbenrå T lf . : 04-627311 L illi Eriksen Kari Selstrøm Kontoret er åbent Helle Wagner torsdage kl. 9.30-11.30 Jette Flindt\nKredsformand Hanne Kegnæs Holløsegade 8 3210 Vejby T lf. arb.: 02-100666 T lf. prv.: 02-307317 Afdelingskontor Henvendelse til Sussi Lester Strandvejen 717 2930 Klampenborg tlf. 01-632289\nKredsformand Hanne Skovgård Krogvej 1 6720 Nordby Fanø Tlf.arb.: 05-123066 Tlf.prv.: 05-162657 Afdelingskontor\nJernbanegade 50 Kredsformand Øvrig bestyrelse 6700 Esbjerg Anne Haarløv Jannik Sølyst Jørgensen Tlf.: 05-135338 Skovbovængets alle 18 Inger Kjeldsen Kontoret åbent 4000 Roskilde M ichael Olsen ons. 9-11 Tlf.prv.: 02-365620 Kelvin Nielsen Nina Harboe Arbejdsløse Afdelingskontor Afdelingssekretær møde hver tirsdag Havnevej 5 U lla Maat10-13 på afdelings4000 Roskilde kontoret. Tlf.: 02-370916 Kontoret åbent tir. 12.30-15.30 ons. 10-15\n™ ' arb' : 9^ 41676 Tlf.prv.: 04-542269\nAfdelingskontor Nørrebrogade 6, 2. Fungerende 7100 Vejle form and Tlf.: 05- 84 01 15 Gitte Rahbek Ditte W. Hansen træffes daglig 9-13 Kalundborgvej 273 Lis Jørgensen 4300 Holbæk Astrid Vestergård Århus amt T lf.a rb .: 03-439311 Charlotte BieringKredsformand Tlf.prv.: 03-440119 Sørensen Kurt Eriksen Arbejdsløse kontakt Kildehøjen 172 Søren Clausen 8240 Risskov Tlf.arb.: 03-594271 Karen-Lis Jørgensen Tlf.arb.: 06-130444 Tlf.prv.: 03-531750 eller Tlf.prv.: 03-586492. Tlf.prv.: 06-210346\nØvrig bestyrelse Afdelingskontor Karin Laursen Rosensgade 22 Lene Sietved 8000 Århus C JensTamborg Tlf.: 06-130444 BentNonboe Kontoret åbent SonjaJacobsen man.-tor. 9-14 Po u l E rik Eland fre. (A L U ) 10-12\nØvrig bestyrelse L e if Christensen Inger Andersen Randi Nielsen Bjørn Båstrup Afdelingssekretær Ole Gregersen\nArbejdsløse Henvendelse til afdelingssekretæren Længst ledig liste checkmøde den 2. tirsdag i hver måned\nØvrig bestyrelse Jette Jensen Bente Dam Sørensen A nny Hauch Birte Povlsen Dorte Nielsen Anne Margrethe Buhi\nØvrig bestyrelse Søren Clausen Inge Hansen\nKredsformand Birte Paw lik Hovedgaden 46 4750 Lundby T lf.a rb .: 03-769043 Tlf.prv.: 03-767443\nViborg amt Kredsformand Bente Laursen Ottingvej 7 7881 Balling Tlf.arb.: 07-592377 Tlf.prv.: 07-581149\nAfdelingskontor Øvrig bestyrelse St. Set.Hansgade 8B Birthe Poder 8800 Viborg Merete Dam Tlf.: 06-613435 U lla Laursen Kontortid: Britta Martinsen Tirsdag kl. 13-17 Anette Nielsen Telefontid: Bente Damkjær Fredag 10-12 på Tlf.: 07- 267684\nKredsformand Marianne Caspersen Follerupvej 50 Kontakt 7000 Fredericia Afdelingssekretæren Tlf.arb.: 05-866244 tir.13-16 T lf.p rv .: 05-560152 ons.10-15\nArbejdsløse M øde hver onsdag K1.10. Afd.kontorets lokaler.\nArbejdsløse Henvendelse til kredsformanden\nNordjyllands amt Kredsformand Frederik Biilow Christensen Snerlevej 1 ,2.th. 9000 Å lborg T lf.a rb .: 08-164822 T lf. prv.: 08-166469\nØvrig bestyrelse Lis Carlsen SteenPedersen D orrit Roos Fin n Vosgerau JensIversen E lin Bak Emmy Vad Sørensen Kirsten Drachmann\nAfdelingskontor Maren Turisgade 12,1. 9000 Å lborg Tlf.: 08-165103\nA r bejdsløse møde hver man. 10-13 på afdelings Øvrig bestyrelse kontoret M ariane Johansen Bent L. Rasmussen Grønland Gitte Madsen Kredsformand Lise Baastrup Jette Binzer Eva Bach Postboks 1005 Karen Schlessinger 3900 Godthåb Bestyrelsesmedlem Tlf.arb.: 0014-23377 træffes Tlf.prv.: 0014-23610 man. lige uger 19.30-22.30 tir. ulige uger 17.00-19.00 Afdelingssekretær Kurt Eriksen Telefontid\nman.-tor. 9-13 Kredsformand: Øvrig bestyrelse: Birthe Frank Hansen IreneJørgensen Arbejdsløse Længst ledig liste »Bækgården«, Stærmosevej 21 Lise Færch M øde hver 2. og 4. tirsdag Checkmøde sidste 5250 Odense SV Kirsten Jeppesen 9-13, Rosensgade 22 tirsdag i hver måned Tlf.arb.: 09-131372 PeterFreundt 9-12 Arbejdsløsheds Tlf.prv.: 09-963184 Birgitte Vestergaard kassen A m d i Petersen Anny Knudsen F T F-A Ringkøbing amt Kim Hansen Vesterport Kredsformand Øvrig bestyrelse Meldahlsgade 3, st., Afdelingskontor Pe^J e n s e n Ole Gregersen Lars Thøger Jensen 1613 København V Danmarksgade 16, EsPf Nielsen Spøttrupvej 6, st.tv. Eva Hallgren 5000 Odense C Ole Iversen Tlf.: 01-132511 kl. 10-14 Tjørring Finn Jensen Tlf.: 09-146022 Bestyrelsesmedlem Pensionskassen 7400 Herning Lars Vestergård Kontoret åbent træffes man. 17-18 Tlf.arb.: 07-413080 RandiFærge PKA man. 12-16 Afdelingssekretær T lf.p rv .: 07-267684 Bodil M øller Pensionskassernes tir. ons. 9-13 John Koldegård Administrationskontor Afdelingskontor Arbejdsløse Kongevejen 150 Nørregade 30, l.th. møde hver tirsdag Længst ledig listen 2830 Virum 7500 Holstebro 10-12 Fagpolitik Tlf.: 02-851522 Tlf.: 07-413080 møde hver onsdag Kontortid: Afdelingssekretær: 10-15 onsdag kl. 13-17 Ole Gregersen\nØvrig bestyrelse Birgit Rasmussen Verner W . Hansen Annemarie Hansen . Hans H . Grundt Åse Jessen-Hansen Britta Hestrup Hansen\nOBS! Telefontid: fredag 10-12 på tlf. 07-267684 Arbejdsløse Henvendelse til afdelingssekretæren\nKredsforeningerne skal være opmærk somme på selv at meddele ændringer til ovenstående oplysninger.\nsnr. i At R i n r . i v É R\nIndhold Forside Tegning a f H ja lm a r Sanddy Leder 2 v/ H e n rik Mathiasen M å ikke ytre sig om fo rh o ld i kom m unen 3 Fredericia kommune fyrer socialrådgiver v/ Stig Petersen\nPensionsinvestering: E t lykkeligt liv som pensionist? - eller kejserens nye klæder? 4 A rtikel om pensionskassernes m iliardform uer v/ H e n rik Mathiasen Frederikshave 7 Pensionskassernes ejendomsinvesteringer v/ Ellen 0 . Andersen Pension - ja eller nej\nDebatindlæg v/ Ilse M ikkelsen Orientering fra P K A\nUngdom sarbejdsløshed bør bekæmpes via bistandsloven 10 Interview med Kristian Knudsen, kom m unal direktør i Odense v/ Søren Knudsen Debat 12 8. oktober 1981 v/ L is Weber T il bestyrelsen, Københavns amt v/ Jørgen F ly r Se på lovens mangler v/ H o ld 81-1, D S H / K Kommentar v/ Annem arie L u n d Ø konom i i forbindelse med lockouten v/ Socialrådgiverklubben,\nR oskilde kommune E t svar fra Inform ation v/ A n n e Brockenhuus-Schack Forslag til solidarisk løsning v/ B irg it Jensen m.fl. A fv ik lin g a f gælden v/ R ie Græsborg m.fl. Kom m entar v/ Carsten R iis H B og udvalg\nM ø d e , protokol og informationsudvalget T il orientering 20 Studiegældshøring Faggrupper 21 Socialrådgivere ansat ved revalideringsinstitutioner Blokader 22 Stillingsannoncer 22 P.g.a. produktionsvanskeligheder udkommer Socialrådgiveren denne gang 2 dage forsinket. Redaktionen.\n23, den 11 . november\nPublished on Nov 11, 1981