Gennemgang af GSA-virkemiddelmodellen i relation til den fremtidige kvælstofregulering Jacobsen, Brian H. - PDF Gratis download\nDownload "Gennemgang af GSA-virkemiddelmodellen i relation til den fremtidige kvælstofregulering Jacobsen, Brian H."\n1 university of copenhagen Gennemgang af GSA-virkemiddelmodellen i relation til den fremtidige kvælstofregulering Jacobsen, Brian H. Publication date: 2015 Document Version Også kaldet Forlagets PDF Citation for published version (APA): Jacobsen, B. H., (2015). Gennemgang af GSA-virkemiddelmodellen i relation til den fremtidige kvælstofregulering, 32 s., okt. 04, (IFRO Udredning; Nr. 2015/32). Download date: 30. Aug. 2017\n2 Gennemgang af GSA-virkemiddelmodellen i relation til den fremtidige kvælstofregulering Brian H. Jacobsen 2015 / 32\n3 IFRO Udredning 2015 / 32 Gennemgang af GSA-virkemiddelmodellen i relation til den fremtidige kvælstofregulering Forfatter: Brian H. Jacobsen Udarbejdet i henhold til aftale mellem Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi og Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri om forskningsbaseret myndighedsberedskab. Udgivet august 2015 Se flere myndighedsaftalte udredninger på Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi Københavns Universitet Rolighedsvej Frederiksberg\n4 -2- Indholdsfortegnelse 1.0 Notatets formål og indhold Baggrund for og generelle ideer bag GSA-virkemiddelmodellen Forudsætninger i relation til GSA virkemiddelmodellen Basisnormen og de centrale korrektionsfaktorer En flad GSA-virkemiddelmodel En stejl GSA-virkemiddelmodel Endelig N-norm efter indregning af virkemidler Virkemidler generelt Udtagning Efterafgrøder Minivådområder Virkemiddelmodel i relation til husdyrregulering Sikring af påvirkning i forhold til overfladevand Sikring i forhold til habitatsdirektivet Sikring i forhold til af påvirkning af grundvand Handel med N-norm i GSA-virkemiddelmodellen Afrunding om GSA-virkemiddelmodellen Appendiks 1. Scenarier for udledning og reduktionskrav (tons N)... 32\n5 Notatets formål og indhold I foråret 2014 har Miljøstyrelsen i samarbejde med Fødevareministeriet udarbejdet et forslag til hvordan en ny kvælstofsreguleringsmodel kunne se ud. Denne model blev oprindeligt kaldt GSA-modellen, men skiftede senere navn til virkemiddelmodellen. I dette notat vil vi kalde den for GSA-virkemiddelmodellen. Arbejdet følger således op på de anbefalinger, der blev fremsat af Natur- og Landbrugskommissionen i GSA står for Generel Sårbarhedsdifferentieret Arealregulering. Det skal præciseres, at GSAvirkemiddelmodellen er en regulering model og ikke en analysemodel. GSA-virkemiddelmodellen bygger ovenpå det nuværende normsystem, hvor hver bedrift tildeles en N-norm baseret på afgrøder, jordtype og mulighed for vanding. GSA-virkemiddelmodellen og eksempler på de funktioner og faktorer der ligger bag kvælstoftildelingen er et resultat af det arbejde, der er gennemført i en række undergrupper omkring den fremtidig kvælstofregulering i Alle de beskrevne forslag i notatet er foreløbige ideer eller forslag og der er således ikke i politisk taget stilling til valg af model eller udformningen af den valgte model. IFRO blev i foråret 2014 bedt om at beregne de økonomiske konsekvenser ved en overgang fra nuværende normsystem til et system baseret på GSA-virkemiddelmodellen 1. Formålet var at beskrive de økonomiske konsekvenser for forskellige bedrifter, som følge af den øget differentiering af kvælstoftildelingen, der ligger i GSA-virkemiddelmodellen. For at forstå de resultater som anvendelse af GSA-virkemiddelmodellen giver, er det nødvendigt at beskrive reguleringsmodellen effekter på kvælstoftildelingen i forskellige situationer. Formålet med dette notat er derfor, at drøfte hvordan konstruktionen af GSA-virkemiddelmodellen påvirker kvælstofnormen i forskellige situationer. IFRO har således ikke opstillet modellen, men har vurderet, at det var vigtigt at beskrive mulige konsekvenser ved valg af forskellige parametre i modellen baseret på Miljøstyrelsens modelnotater (anonym, 2014a-c). Dette giver en øget indsigt i konsekvenser ved valg af forskellige parametre, som fx i Pilotprojektet, hvor GSA-virkemiddelmodellen konkret er anvendt på en række case bedrifter i 2014 (MST, 2015a+b). Notatet er disponeret således, at der først gives et overblik over modellens grundelementer. Derefter beskrives de enkelte grundelementer mere detaljeret omfattende både differentiering i kvælstoftildelingen, samt tildeling af øget kvælstof ved implementering af virkemidler. Dernæst beskrives koblingen til husdyrreguleringens arealdel og muligheder for handel med kvælstofkvoter beskrives kort. Notatet afsluttes med en beskrivelse og drøftelse af muligheder og udfordringer i forhold til GSAvirkemiddelmodellen. 1 Dette notat er en del af det notat der blev udarbejdet og fremsendt til Fødevareministeriet den , der også omhandlende en beskrivelse af MØK-modellen (Ørum, 2015).\n6 Baggrund for og generelle ideer bag GSA-virkemiddelmodellen Baggrunden for modellen er ønsket om en mere målrettet regulering. Den nuværende regulering er baseret på, at der tildeles de samme kvælstofnormer til alle bedrifter med samme forhold. Kvælstofnormerne differentieres i dag ud fra afgrøder, jordtype og forfrugt. På den baggrund får hver bedrift en samlet kvælstofkvote. De angivne kvælstofnormer er ens over hele landet uanset hvor langt oplandet er fra at nå de opsatte mål i vandplanerne (det man kalder indsatsbehovet) og uanset om arealerne har en lav eller høj retention. Retentionen angiver, hvor meget kvælstof, der omdannes (tilbageholdes) på vej til havmiljøet. En meget høj retention betyder således, at en meget lille del af den mængde kvælstof, der forlader rodzonen når frem til havmiljøet. Formålet med den nye model er, at anvende en målrettet kvælstofkvote for denne enkelte bedrift, som en udbygning af de nuværende generelle N-normer. De nye normer skal fortsat være en funktion af sædskifte, jordtype og forfrugt, men skal også være en funktion af hvor bedriften ligger (indsatskrav og retention) og hvilke tiltag, der gøres på bedriften. Med den nye model kan normerne målrettes til de deloplande eller bedrifter, hvor behovet for reduktion er størst. Den nye kvælstofnorm vil i udgangspunktet være lavest, hvor retentionen er lav og hvor indsatsbehovet er stort. Der er i udgangspunktet ikke noget krav om efterafgrøder, randzoner m.m., hvorfor denne norm typisk vil være lavere end den nuværende kvælstofnorm. Landmanden kan vælge at tildele afgrøderne den mængde kvælstof som den nye norm angiver, men landmanden kan også vælge at iværksætte tiltag på hans bedrift, som berettiger til at hans N-norm øges. Der anvendes et noget-for-noget princip således, at hvis landmanden iværksætter et virkemiddel på hans bedrift, så får han en højere N-norm, svarende til virkemidlets miljøeffekt. Omregningen foregår på den måde, at den reduktion i kvælstofudledning, som virkemidlet giver, omregnes til en øget N-norm. Da omregningen er 1:1 så bør det ikke gøre nogen forskel miljømæssigt, om man vælger den lavere basis N- norm (og ikke gøre mere) eller om man vælger at implementere virkemidler og derfor får en øget N-norm. Imidlertid vil det sidste muliggøre, at den enkelte landmand kan vælge de virkemidler, der er billigst for ham, og dermed kan der opstå en effektiviseringsgevinst. Udover den del, der vedrører afgrødernes kvælstofbehov, er det tanken, at den nye arealregulering også skal indeholde den del af husdyrreguleringen, der berører arealdelen. Det betyder, at de krav der i dag stilles til husdyrbedrifter i forhold i forhold til husdyrintensitet (nitratklassekortet), krav om efterafgrøder, som følge af stigende husdyrtryk i oplandet og efterafgrøder i forhold til grundvandssikring (fx i de nitratfølsomme Indvindingsområder) også skal indarbejdes i den generelle reguleringsmodel. Disse krav vil således også påvirke den N-norm den enkelte bedrift tildeles. GSA-virkemiddelmodellen er blevet testet i det såkaldte Pilotprojekt, der havde til formål at vise hvordan flere nye modeller kunne bruges i praksis på en række udvalgte bedrifter i udvalgte oplande (MST, 2014d og MST, 2015). Det er vigtigt at være opmærksom på, at det i pilotprojektet var nødvendigt at foretage en række konkrete valg af parametre. Imidlertid, kan GSA-virkemiddelmodellen, som det fremgår af dette notat, opstilles med andre parametre end det blev gjort i pilotprojektet. I tabel 1 er givet en overordnet oversigt over nogle af de forskelle, der er mellem den nuværende regulering, GSA-virkemiddelmodellen og udledningsmodellen i den form, som indgik i pilotprojektet (MST 2015).\n7 -5- Tabel 1. Oversigt over forskel i mekanismer i forskellige kvælstofmodeller Nuværende regulering Virkemiddelmodel (GSA) Udledningsmodel Reguleringsparameter N-kvote på bedriften (kg N/ha) N-kvote på bedriften (kg N/ha) Udledningskvote (kg N/ha) Krav om virkemidler Minimum af efterafgrøder. Valgfrit Valgfrit Få virkemidler kan indgå og modregnes i normen Gødningsniveau på 16% under økonomisk Op til økonomisk optimal Op til økonomisk bedriften optimum norm optimal norm Indsatskrav differentieres efter opland Nej Ja Ja Differentiering af N- Ingen Delvist Helt 1) norm/udledningskvoter mellem bedrifter Indregning af effekt af Ingen Helt Helt målretning af virkemidler Kilde: MST, ) Udledningskvote pr. ha var ens i oplandet, men kan differentieres\n8 Forudsætninger i relation til GSA virkemiddelmodellen Inden modellens funktion demonstreres med en række simuleringer og følsomhedsanalyser, er det vigtig at forstå de grundlæggende principper i GSA-virkemiddelmodellen for at forstå de formler, der ligger bag og de parametre, der kan justeres på. De centrale elementer i modellen, der beskrives i de følgende afsnit, er: Basisnormen for kvælstof og dæmpningsfaktorer Virkemiddeljusteringen Justeringer på husdyrbedrifter Handel og omfordeling af kvælstofnormer 3.1 Basisnormen og de centrale korrektionsfaktorer Basisnormen er defineret som den mængde kvælstof bedriften tildeles i udgangspunktet. Den svarer på en hvis måde til den nuværende N-norm, idet den dog skal justeres for det forhold, at der i GSAvirkemiddelmodellen ikke er et krav om fx efterafgrøder. Basisnormen er en central parameter, der fastsættes på basis af de politiske målsætninger omkring reduktion af udledningerne og differentiering af kvoterne efter sårbarhed. Basisnormen er dermed ikke fastsat på grundlag af en teknisk eller økonomisk optimering. En illustration af de mulige forskelle i størrelsen af kvælstofnormer mellem den nuværende regulering og GSA-virkemiddelmodellen ses i Figur 1. I figur 1 er basisnormen sat til 153 kg N/ha, mens den økonomisk optimale norm er 170 kg N/ha og den nuværende N-norm er 142 kg N/ha. Bemærk, at hvis der ikke var noget krav om efterafgrøder vil N-normen være 132 kg N/ha i dag for at nå samme miljøpåvirkning. Basisnormen kan ikke være højere end det økonomisk optimale kvælstofnorm. Næste trin i modellen er herefter at korrigere basisnormen for bedriftens placering. To vigtige forhold, der påvirker basisnormen, er retentionen i oplandet og indsatsbehovet i oplandet. Retentionen er den andel af kvælstoffet der forlader rodzonen og som omdannes inden det når havet. I Danmark er retentionen som gennemsnit ca. 66%, hvorfor kun ca. 1/3 af det kvælstof der forlader rodzonen når havet. Imidlertid er der store variationer, som fremgår af den nyeste retentionskortlægning foretaget af GEUS og Århus Universitet (Geus, 2015). Retentionen i oplandet er bestemt af de geologiske forhold og placering af redoxzonen og det påvirker basisnormen således at oplande med lav retention alt andet lige får en større reduktion i N-normen end oplande med en høj retention, hvor kun en mindre andel af kvælstoffet når havet. Indsatsbehovet er den mængde som kvælstofudledningen skal reduceres med i oplandet for at nå god økologisk tilstand i relation til vandrammedirektivet og den er i denne sammenhæng opgjort i kg N/ha. Indsatsbehovet er således afstanden mellem udledningen i dag eller efter en fremskrivning til fx 2021 og det opsatte miljømål. I vandplanerne er der et beregnet indsatsbehov, men politisk kan der vælges at man ønsker at opnå et andet mål og at man dermed ønsker et andet indsatsbehov. I dette notat anvendes begrebet justeret indsatsbehov som afstanden mellem udledningen uden krav om efterafgrøder m.m. og målkravet for kvælstofudledningen i oplandet. Det justerede indsatsbehov (JI) er\n9 -7- således højere end indsatsbehovet ved den nuværende regulering, idet fx efterafgrøder og lavere normer ikke er et krav. I modellen kan både retentionen og det justerede indsatsbehov påvirke korrektionen af basisnormen i større eller mindre grad. I hvor høj grad det sker, bestemmes af de såkaldte dæmpningsfaktorer, der angiver hvor meget forskelle i retention og indsatsbehov skal påvirke basisnormen. Fastsættelsen af dæmpningsfaktorerne er primært styret af de politiske målsætninger omkring differentiering mellem de enkelte oplande og på tværs af jorder med forskellige retention i samme opland. De justerede indsatskrav og retentioner kan opgøres og anvendes på forskellige niveauer og kan således være for hovedoplande (23 stk. i Danmark) eller deloplande (ca. 91 stk. i Danmark) (se også appendiks 1). Når disse forhold er indregnet kan den korrigerede basisnorm (før indregning af virkemidler) for bedriften beregnes. I eksemplet i figur 1 er den korrigerede basisnorm mellem 102 og 153 kg N pr. ha alt efter hvor kraftig dæmpningsfaktorerne slår igennem. Det er i opgørelsen bag figuren, der stammer fra pilotprojektet (MST, 2015), valgt at de ikke må slå mere igennem end at den korrigerede basisnorm bliver 102 kg N/ha for en given afgrøde. Som det vil blive demonstreret nedenfor, kan den korrigerede basisnorm (før indregning af virkemidler) aldrig være højere end basisnormen. Den korrigerede basisnorm (132 kg N/Ha) vil typisk være lavere end den nuværende N-norm (142 kg N/ha) for en given afgrøde. Figur 1. Kvælstofnormer i dag og i GSA-virkemiddelmodellen Kilde: MST, 2015a\n10 -8- Selve modellen for beregning af den korrigerede basisnorm ser ud som følgende: Formel 1 : Korrigeret basisnorm = Basisnormen (Basisnormen*(FRG* (100-R)/100)*(FJI*JI)*JB) RG = Retentionen i oplandet hvor gødningen anvendes JB = Jordtypefaktor (sand eller ler) JI= Justeret indsatsbehov FRG= Dæmpningsfaktor for retention i oplandet (R) FJI = Dæmpningsfaktor for justeret indsatsbehov i oplandet (JI) FRG*FJI = Den samlede dæmpningsfaktor Kilde: Anonym, 2014a Note: I dette notat har de anvendte parametre andre navne end i notat fra Miljøstyrelsen for at gøre beskrivelsen mere tilgængelig og konsistent. FRG er den dæmpningsfaktor, der angiver hvor meget arealets retention (R) skal slå igennem i reduktionen af basisnormen, og kan alene antage værdier mellem 0 og 1. FJI er dæmpningsfaktoren i forhold til hvor kraftig den justerede indsats (JI) skal påvirke basisnormen med (igen er værdien mellem 0 og 1). Det vurderes, at den justerede indsats sandsynligvis vil være 0-20 kg N/ha i de forskellige oplande efter bortfald af krav om efterafgrøder m.m. (se appendiks 1). Basisnormen kan også justeres yderligere for jordtype (JB), men korrektioner for jordtype er udeladt i de efterfølgende illustrative beregninger bl.a. fordi jordtypen allerede indvirker på basisnormen for en given afgrøde. Det justerede indsatsbehov skal, under en ny regulering, ikke nødvendigvis dækkes alene ved den differentierede kvælstofnorm og tiltag på arealerne. Der kan således godt være tale om, at GSAvirkemiddelmodellen, gennem korrigerede basisnormer, dækker fx 80 % af bruttoindsatsbehovet, mens 20 % dækkes af yderligere anvendelse af vådområder og fx udtagning, der ligger udenfor GSAvirkemiddelmodellen. Bemærk her, at der i formel 1 indgår en justering i forhold til retentionen angivet ved denne faktor: Formel 2: Indvirkning af retention på norm = FRG*(100-RG)/100 Grundlæggende betyder denne faktor, at effekten af retentionen (RG) på den korrigerede norm kan dæmpes og at effekten går mellem 0 og 1, hvor man får værdien 1, hvis retentionen er 0 % og retentionsfaktoren FRG = 1. En værdi på 0 (ingen nedjustering af basisnormen på basis af retentionen) kræver enten en retention på 100 % eller en dæmpningsfaktor FRG på 0. Den samme tilgang anvendes ved justering i forhold til det justerede indsatsbehovet, idet der her anvendes en mere direkte korrektion: Formel 3: Korrektion for indsatsbehov = (FJI*JI) Når der tales om dæmpningsfaktorer så er det fordi begge faktorer (FJI og FRG) reducerer den effekt retention og indsatsbehov har på den korrigerede basisnorm. Da begge knapper ganges på basisnormen så vil en samlet værdi på 1 betyde at den korrigerede basisnorm bliver 0. Det sker når:\n11 -9- Formel 4: (FRG * (100-R)/100) * (FJI*JI) = 1, Faktoren (100-R)/100 vil aldrig være over 1 og FRG samt FJI*JI er således afgørende for omfanget af korrektionen. Hvis basisnormen er den økonomisk optimale på 175 kg N/ha og der vælges FRG=0,2 og FJI=0,25 så vil der med et indsatsbehov på 20 kg N/ha og en retention på 0 % være en korrigeret basisnorm på 0 kg N/ha Formel 5: Korrigeret basisnorm = * (0,2 * (100-0)/100) * (0,25 * 20) = = 0 kg N/ha. Dette vil grundlæggende betyde, at hvis retentionen er 0% så vil den korrigerede basisnorm være 0 kg N/ha ved et indsatsbehov på 20 kg N/ha når FRG*FJI*JI=1. På basis af denne observation, kan det ikke anbefales at vælge dæmpningsfaktorer, FRG og FJI, der multipliceret giver mere end 0,05, da det med et indsatsbehov på over 20 kg N/ha, som nok vil være det maksimale, kan give negative korrigerede basisnormer, som vil være svære at formidle i praksis. Såfremt retentionen er over 0% vil den korrigerede basisnorm altid være over 0 kg N/ha. Den samlede dæmpningsfaktor (FRG*FJI) kan således antage en lav værdi således, at indsatsbehov og retention ikke påvirker den korrigerede basisnorm særlig meget eller den kan være relativt stor så indsatsbehov og retention har en stor indvirkning på den korrigerede basisnorm. Tanken i en såkaldt flad GSA-virkemiddelmodel er, at forskelle i retentionen og indsatsbehov kun påvirker den korrigerede norm i begrænset form, hvorfor der anvendes lave dæmpningsfaktorer. Ved valg af dæmpningsfaktorer svarende til FJI*FRG=0 så vil det betyde, at den korrigerede basisnorm er ens over hele landet som i dag. Tanken i en såkaldt stejl GSA-virkemiddelmodel er modsat, at indsatsbehov og retention slår hårdt igennem. Dette muliggør, at basisnormen for bedrifter med arealer, der har en høj retention og et lavt indsatsbehovet kan sættes relativt højt, som det fremgår af eksemplet nedenfor. Omvendt vil den korrigerede basisnorm for bedrifter, der ligger i områder med højt indsatsbehov og lav retention være lav. 3.2 En flad GSA-virkemiddelmodel I en flad GSA-virkemiddelmodel sættes basisnormen typisk relativt lavt. I den version ønskes ikke den store forskel mellem oplande og rententionsområder. Derfor vil niveaet være som den nuværende norm minus korrektion for at der ikke er krav om efterafgrøder og lavere norm. I dette eksempel er den sat til 138 kg N/ha efter justering for efterafgrøder m.m. Vi vælger altså her en basisnorm, der er relativ lav, for nedenfor at kunne sammenligne med en version, hvor basisnormen sættes relativt højere i kombination med en kraftigere differentiering. Retentionspåvirkningsfaktoren, FRG sættes her som eksempel til 10 % eller 0,1, mens indsatsbehovsfaktoren FJI sættes til 15 %, eller 0,15. Den samlede dæmpningsfaktor er således FRG*FJI= 0,1*0,15= 0,015. Hvis vi ser på bedrifter i samme hovedopland eller delopland så vil hovedparten af deres marker ligge i oplande med samme Justeret indsats (JI). Selv med det nye retentionskort, der er opdelt på retentionsområder på ha vil mange bedrifter ligge i en og samme retentionsklasse (RG), der på kortet opgøres i intervaller på fx %. Med en lille variation i retentionen på tværs af arealer og bedrifter, sker\n12 -10- der ikke meget omfordeling af kvælstof mellem bedrifter indenfor et givet opland da påvirkes i samme omfang. For de bedrifter der har marker i flere oplande vil effekten være anderledes. Modellen inddrager i den aktuelle version ikke forskel i udvaskningen i forskellige jordtyper så den variation indgår ikke og derfor er der heller ikke en yderligere omfordeling mellem bedrifterne med udgangspunkt i jordtypen end det som indgår i dag. Sætter man for eksempel indsatsbehovet (JI) til 7 kg N/ha og antager at to bedrifter A1 og A2 har henholdsvis 40 % og 60 % retention (svarende til at begge ligger i samme opland, men på forskellige arealer), er forskellene i korrigeret basisnorm ganske begrænset. A1: RG= 40 % og JI= 7 kg: (138*((0,1*60)/100)*0,15*7) = 129 kg N/ha A2: RG= 60 % og JI= 7 kg: (138*((0,1*40)/100)*0,15*7) = 132 kg N/ha Tabel. 2. Korrigeret kvælstofnorm (kg N/ha) baseret på en flad version af GSA-virkemiddelmodellen med relativ lavt basisniveau (138 kg N/Ha) Justeret indsats (JI) (Kg N/ha Retention (RG) (%) Kilde: Egne beregninger\n13 -11- Figur 2. Illustration ad Korrigeret basisnorm beregnet med faktorerne FRG = 0,1 og FJI = 0,15 for indsatsbehov. Retentionen (RG) varierer i udvalgte trin fra 10 til 100 %, og justeret indsats (JI) er fra 0-20 kg N/ha. Kilde: Egne beregninger 3.3. En stejl GSA-virkemiddelmodel I denne model er udgangspunktet, at basisnormen er økonomisk optimum, som i dette eksempel er sat til 175 kg N/ha. Det er altså en ret høj basisnorm, men omvendt så sættes dæmpningsfaktorerne, så forskelle i retention og indsatsbehov slår noget kraftigere igennem. Dette giver en såkaldt stejl model. Den korrigerede basisnorm beregnes forsat som: (6) Korr. basisnorm = Økonomisk optimal N (øk. Optimal normen*(frg * (100-RG)/100)*(FJI*JI) Kilde: Anonym, 2014a. En økonomisk optimal norm er på 175 kg N/ha og her sætte FRG=0,2 og FBI= 0,2 svarende til en samlet faktor for FRG*FJI på 0,04. Den er således under en samlet faktor på 0,05, som vurderes at være maksimum jf. tidligere. Som det fremgår af nedenstående Tabel 3, så får bedrifter med et højt indsatsbehov (20 kg N/ha) og en retention på 0% en korrigeret basisnorm på 35 kg N/ha. Omvendt får flere bedrifter med lavt indsatsbehov og høj retention en højere N-norm end i Tabel 2. I Tabel 3 angiver de røde værdier at den korrigerede basisnorm er mindre i Tabel 3 end i Tabel 2, men det i resten af tilfældene er omvendt. Såfremt indsatsbehovet er mindre skal kurven være stejler for at nærme sig samme udledningsniveau i de to modeltilgange.\n14 -12- Tabel. 3. Den korrigerede basisnorm ved en stejl model med økonomisk optimum (175 kg N/ha) som udgangspunkt (FRG*FJI = 0,04) Justeret indsatsbehov (JI) (kg N/ha) Retention (R) (%) Figur 3. Korrigeret basisnorm med faktorer FRG=0,2 og FJI=0,2. Retention er varieret i udvalgte trin fra %, mens indsatsbehovet varierer fra 0-20 kg N/ha. Betragter man forskellen mellem den flade og den stejle model (Figur 2 og Figur 3), så er der nogle klare konklusioner om hvordan de forskellige beslutninger om parametervalget slår igennem. Forudsætter man i en forsimplet form for landskab, at der findes en bedrift pr. kombination af retentionsniveau og indsatsbehov i oplandet (værdier med fed skrift i tabel 2 og 3), så kan man erkende følgende forskelle: Ved brug af den høje basisnorm (optimal N) og den stejle kurve så tildeles der samlet\n15 -13- mere kvælstof i udgangssituationen og udvaskningen er også højere end i den flade version. Med de anvendte parametre tildeles der 13 % mere og udvaskningen stiger tilsvarende. Når der mangler 13 % i udledning i et landskab fordelt som i Tabel 3, så skal det hentes via andre virkemidler fx vådområder eller udtag af arealer, eventuelt virkemidler, der ligger uden for GSAvirkemiddelmodellen. Det er således afgørende, hvilke virkemidler, der anvendes for at opnå den ændring i udledningen som mangler. Virkemidler, der er billigere end reduktion af kvælstofnormen og GSA virkemiddelmodellen, vil gøre, at det samlet set er en fordel ikke at opfylde målsætningerne alene via GSA virkemiddelmodellen. Reduceres basisnormen i den stejle model fra 175 til 156 kg N/ha så er tildeling og udvaskning den samme som i den flade model i dette case eksempel. Generelt tyder det på, at basisnormen før korrektion i den flade model skal være ca. 20 kg N/ha lavere end i den stejle for at nå samme udledningskrav, fordi differentieringen er mindre. Stejlheden betyder i det tilfælde ikke meget for det gennemsnitlige resultat, men meget for forskellene mellem bedrifter alt efter retentionsklasse og indsatsbehov. Tabel. 4 Korrigerede basisnormer i stejl model med reduceret basisnorm (154 kg N/ha) (FRG=0,2 og FJI=0,2). Justeret indsats (JI) (kg N/ha) Retention (R) (%) Ved den stejle model stiger forskellen i bedrifternes korrigerede basisnormer med den justerede indsatsbehov. Der tildeles således mellem kg N/ha ved en justeret indsats på 16 kg N/ha i den stejle model mod kg N/ha i den flade model ved samme justeret indsats (retention 30-70%). Omvendt så er intervallet for den korrigerede norm kun kg N/ha ved et indsatsbehov på 4 kg N/ha i den stejle model og kg N/ha i den flade model, jf. sammenligninger mellem tabel 2 og tabel 3. Variationen i indkomstpåvirkning vil derfor forventeligt være størst i den stejle model. En stejl model med udgangspunkt i det økonomiske optimum vil typisk kræve, at der hentes en yderligere reduktion af udledningen på ca % fra andre virkemidler udenfor modellen for at ramme samme udledningsniveau, som i den flade model. Fleksibiliteten i valg af dæmpningsfaktorer er også delvist bestemt af den justerede indsatsbehov og dermed de reduktionskrav, der politisk vedtages. Ved et mindre justeret indsatsbehov kan de anvendte\n16 -14- faktorer FRG og FJI godt være højere fordi FRG*FJI ganget med Justeret indsats (JI) så fortsat vil være under 1. Fx vil et reduktionsbehov på maks. 10 kg N/ha give mulighed for at faktoren FRG*FJI er 0,09 uden at der opnås negative normer. Dæmningsfaktorer kan således godt være forskellige alt efter justeret indsatsbehov. Teoretisk kan man også vælge at dæmpningsfaktorer varierer med fx hovedoplande så målretningen bliver forskellig i forskellige oplande. Udgangspunktet i beskrivelser fra Miljøstyrelsen har været, at man ville anvende de samme dæmpningsfaktorer (FRG og FJI) over hele landet, selvom indsatsbehovet varierer (MST, 2015b). Det vil sige, at det alene bliver indsatsbehovet kombineret med retentionen, der vil drive den korrigerede basisnorm, mens den kraft de slår igennem med, vil være den samme i hele landet. Som det fremgår af beregningen af basisnormen så indgår der en række politiske valg, idet fire ud af fem parametre i modellen skal fastlægges på basis af politiske målsætninger om udledningsreduktioner og differentiering.\n17 Endelig N-norm efter indregning af virkemidler 4.1. Virkemidler generelt I det følgende beskrives, hvordan GSA-virkemiddelmodellen arbejder med virkemidlerne på arealerne og de udfordringer det giver i forhold til beregning af en yderligere justeret N-norm. Tanken er, at bedrifternes korrigerede basisnorm kan korrigeres yderligere i takt med de virkemidler, der implementeres alt efter jordforholdene, retention og indsatsbehovet, hvor de placeres. Dette er et noget for noget princip, der kan give en vis fleksibilitet. Nøgleelementerne er igen retentionen og indsatsbehovet på dels de arealer hvor virkemidlerne placeres (RV) og dels på de arealer, hvor den ekstra modtagne N-norm anvendes (RG). I det følgende beskrives hvordan man konverterer virkemidler på bedriften til en øget gødningsmængde alt efter hvor virkemidlerne placeres med brug af konverteringsfaktoren (MST, 2015 og Anonym, 2014a). Grundlæggende beror konverteringsfaktoren på forholdet mellem, hvor virkemidlet placeres (jordtype, retention og justeret indsatsbehov) og hvor den optjente gødning anvendes (jordtype, retention og justeret indsatsbehov). Det betyder, at hvis virkemidler placeres, hvor indsatsbehovet er stort og retentionen er lav samtidig med, at gødningen, anvendes hvor indsatsbehovet er lavt og retentionen er høj så opnås en høj konverteringsfaktor. En høj konverteringsfaktor betyder grundlæggende, at bedriften får meget kvælstof for den indsats der gøres. Hvis virkemidler og gødning placeres i områder med samme indsatsbehov og retention er konverteringsfaktoren 1. Der arbejdes her ikke med dæmpningsfaktorer. Konverteringsfaktoren kan uden inddragelse af jordtype beregnes således: (7) Konverteringsfaktoren (KV) = ((IG+IV) + (IV-IG))*F)*JBV*(100-RV)/((IG+IV)*JBG* (100-RG)) RV = Retention på areal hvor virkemidler placeres RG = Retention på arealer hvor gødning anvendes IV = Justeret Indsatsbehov hvor virkemiddel placeres IG = Justeret indsatsbehov hvor gødning anvendes F = Faktor til justering mellem oplande (her =1) JBV = Jordtype hvor virkemiddel anvendes (her =1) JBG = Jordtype hvor gødning anvendes (her = 1) Note: Hvis IG = IV og F=JBV=JBG=1, så giver det KV = 2*IG*(100-RV) /2*IG*(100-RG), hvilket svarer til at KV= (100- RV)/(100-RG). Kilde: Anonym, 2014a Som anført i noten ovenfor så vil konverteringsfaktoren i den situation, hvor indsatsbehovet er det samme, hvor virkemidlerne placeres og der hvor gødningen anvendes (IG=IV), være et forhold mellem retentionen hvor virkemidler placeres og hvor gødningen anvendes. Formlen er baseret på, at det kan opgøres præcist i hvilket indsatsområde den ekstra norm anvendes, hvilket ikke altid vil være tilfældet på en bedrift. Det angivne indsatsbehov (IV og IG) kan godt være det samme, som det der tidligere blev angivet som det justerede indsatsbehov (JI). Men det kan også vælges, at detaljeringsgraden er forskellig for de to opgøreler\n18 -16- og dermed kan der opnås, at konverteringsfaktoren baseres på et indsatsbehov i deloplandet eller mere detaljeret, mens den korrigerede basisnorm baseres på indsatsbehovet i hovedoplandet. Indsatsbehov og detaljeringsgrad i udmøntningen er igen en politisk beslutning. I figur 4 er vist en simulering, hvor indsatsbehovet på det areal hvor virkemidlet anvendes er sat til 4 kg N/ha, mens indsatsbehovet på det areal, hvor gødningen anvendes varierer fra 1 til 20 kg N/ha. Bemærk at faktoren går asymptotisk mod 0 og derfor aldrig bliver negativ. I figuren er også indlagt en kurve, som viser korrektionsfaktoren, hvis den blev beregnet som et simpelt forholdstal (IV/IG). Et simpelt forholdstal mellem indsatsbehovene vil give en faktor, der reagerer kraftigere på forskelle i indsatsbehov end ovenstående udtryk. Figur 4. GSA-korrektionsfaktor for virkemidler ved værdi for indsatsbehov for hvor gødningen anvendes (IG), når indsatsbehovet, hvor virkemiddel placeres er 4 kg N/ha. GSA korrektionsfaktoren er i figuren sammenholdt med simpelt forholdstal mellem de to indsatsbehov (IV/IG). Kilde: Egen analyse Ved et eksempel på en bedrift med samme retention og indsatsbehov for alle marker så vil korrektionsfaktoren altid være 1,0, idet konverteringsfaktoren er styret af forskellen mellem retention og indsatsbehov på henholdsvis de arealer hvor virkemidler placeres og hvor den øgede anvendelse af gødning sker. Niveau for retention og indsatsbehov betyder således ingenting for korrektionsfaktoren. Det er sandsynligt at jordtype vil udgår af konverteringsfaktoren da det kan indgår som effekt af virkemiddel. Faktoren F i formel 7 har til formål at justere effekten i forhold til forskelle i indsatsbehovet mellem hovedoplande, idet man ønsker at undgå, at der flyttes kvælstof mellem hovedoplande. Det kan således betyde, at man ikke får den fulde effekt, hvis der flyttes kvælstof fra et hovedopland med stort indsatsbehov til et hovedopland med lille indsatsbehov. I tabel 5 indgår en analyse, hvor der er forskel i retentionen og hvor korrektionsfaktoren ikke er 1.\n19 -17- Tabel 5 Konverteringsfaktoren med forskel i retention og indsats Retention på areal med virkemidler RV Retention hvor gødning anvendes RG Indsatsbehov hvor virkemiddel placeres IV indsatsbehov hvor gødning anvendes IG Konverteringsfaktor 2,8 2,8 2,6 2,6 1,2 1,2 Kilde: Egne beregninger I GSA-virkemiddelmodellen kan målretningen øges ved at forskelle i retention mellem oplande og indsatsbehov inddrages i beregningen af effekten. Som det fremgår af figur 4, så giver den anvendte formel i forhold til indsatsbehovet en blødere indvirkning end hvis det havde været IG/IV forhold alene. I det følgende beskrives hvilken effekt virkemidlerne har og hvilke detaljeringsgrad der anvendes ved opstilling af den effekt som konverteringsfaktoren skal ganges på. Såfremt der ikke angives noget nærmere vil indsatsbehovet være ens på de arealer, hvor virkemidlet placeres og hvor den ekstra kvælstofnorm anvendes, hvorfor konverteringsfaktoren i de fleste tilfælde er Udtagning Udtagning (langtidsbrak) giver i følge virkemiddelkataloget af Eriksen et al. (2014) en effekt på: 5-20 kg N/ha i rodzonen. Omvendt angives det, at kortidsbrak skulle give kg N/ha i rodzonen, hvilket er noget højere end langtidsbrak og det svarer til kg N pr. ha. I pilotprojektet (MST, 2015) anvendes 143 kg N/ha som den mængde N man får ved udtagning for alle jordtyper og det er for sammenlignelighedens skyld også den værdi, der anvendes i dette papir, som case (MST, 2015). Omregningen fra miljøeffekt til øget norm er i forarbejderne i Miljøstyrelsen antaget at være 3 således at en miljøeffekt på 50 kg N/ha giver en øget norm på 150 kg N/ha. Det er intentionen, at effekten af alle virkemidler opgøres på ler og sand, men her arbejdes der i først omgang kun med én sats, for at illustrere princippet. Denne effekt på normen betegnes i dette notat som grundeffekten af virkemidlet. Effekten af udtagning er derefter baseret på retentionen for de arealer, der tages ud (øverst i tabel 6 nedenfor) og retentionen for de arealer, hvor virkemidlet anvendes (til venstre i tabel 6). Således vil udtagning af 1 ha på et areal med retentionen 30 % og anvendelse af den øgede norm på arealer, hvor retentionen er 70 % give 334 kg N til anvendelse på de øvrige arealer. Her er konverteringsfaktoren 2,3 ((100-30)/(100-70)) svarende til at 143 kg N/ha * 1 ha * 2,3 = 334 kg N. Bemærk at effekten i diagonalen er grundeffekten på 143 kg N/ha. I tabel 6 vil diagonalen med ens retention give en effekt på 143 kg N pr. ha der udtages. For en bedrift på 100 ha der udtager 10% vil der således kunne opnås en øget norm på kg N eller ca. 16 kg N pr. ha der drives (90 ha). Hvis der udtages 10 ha ved lav retention (30%) og gødningen anvendes på arealer med høj retention (70%) så stiger N-kvoten med kg N. Hvis der er 33 ha der dyrkes med høj retention (70%) så får man på dette areal yderligere 101 kg N pr. ha. Det skal påpeges, at mens dette teoretisk set betyder at\n20 -18- udledningen ikke ville ændres, så er det ikke let at kontrollere, at den øgede norm bruges alene på arealer med en høj retention. Det øger risikoen for en øget udledning ved korrektioner opad i kvælstofnormen. Såfremt der udtages arealer med høj retention og gødningen anvendes på arealer med lav retention vil stigningen i normen være meget mindre. Hvor der i eksemplet ovenfor skete en stigning i normen på 334 kg N pr. ha der blev udtaget, så hentes der i den modsatte situation kun 61 kg N pr. ha der udtages. Om den enkelte landmænd vurderer, at udtagning er en god ide beror på en sammeligning af indtjeningen på det areal der skal tages ud set i forhold til den indtjening som den øgede gødningsmængde vil give anledning til. Tabel 6. Forøgelse af en bedrifts samlede N-kvote, som følge af udtagning af 1 hektar (N-effekt er 143 kg N pr. ha) ved forskellige retentionsniveauer for arealer der udtages (IV) og ved forskellige niveauer for retention på marker hvor gødning anvendes (IG) Retention for areal der udtages (IV) Retention tildeling (IG) Kilde: Egen fremstilling Såfremt den øgede N-norm på bedriften anvendes i et andet opland med et andet indsatsbehov så kan det give yderligere differentiering, som det fremgår af tabel 7 herunder. Her er udtagningen foretaget i et opland med et indsatsbehov på 14 kg N/ha og det ekstra kvælstof er anvendt i et opland med et indsatsbehov på 4 kg N/ha. Der er nu to elementer i spil nemlig retention og indsatsbehov. Som det fremgår så giver udtagningen nu en større effekt (fx 222 kg N/ha - se diagonal), selv hvis retentionen er den samme for det område hvor virkemidlet placeres og hvor den øgede kvælstofmængde anvendes. Dette sker fordi indsatsbehovet er større der hvor virkemidlet placeres end der hvor den øgede kvote anvendes. Som det fremgår, så kan nogle omfordelinger give betydelig forhøjelse af en bedrifts kvælstofnorm ved udtagning. Dette kan være op til ca kg N/ha, hvilket kan svare til ca kr. pr. ha udtaget, ved en kvælstofværdi på 10 kr./kg N der tildeles yderligere. Beregningen viser også, at de retentionsværdier, der lægges til grund, med fordel ikke skal være under 10 % eller over 90%, idet faktoren så vil give relativt høje værdier. Således vil en retention på 99%, hvor gødningen tildeles, med fuld indregning give kg N i dette eksempel. I tabel 7 er det tydeligt, at den økonomiske værdi af udtagning af udvalgte sårbare arealer er stor, idet dette N kan anvendes enten på andre bedrifter eller på andre marker på egen bedrift. Jo større forskel i retention mellem placering af virkemiddel og anvendelse af gødning jo større effekt.\n21 -19- Der vil med en højere konverteringsfaktor være et incitament til at angive, at gødningen anvendes på marker med højere retention end der faktisk er tilfældet. Det vurderes, at selve udtagingen kan kontrolleres i gødningsregnskaber og fysisk på bedriften. Det må dog antages, at anvendelse af kvælstof reelt vil skulle styres efter bedriftens gennemsnitsretention, da tildelingen på markniveau ikke kan opgøres. Da det ikke kan kontrolleres, hvor præcist gødningen tildeles må være bedriftens gennemsnitlige retention der juridisk set skal anvendes i beregningen af konverteringsfaktoren (Anonym, 2014a). Tabel 7. Øget kvælstoftildeling ved udtagning når indsatsbehovet er 14 kg/n ha, hvor udtagningen foretages og indsatsbehovet er 4 kg/n ha, hvor kvælstofkvoten anvendes. Grundeffekten ved øget udtagning er 143 kg N/ha. Retention for udtagne arealer (RV) (%) Retention hvor N tildeles (RG) Efterafgrøder For hver efterafgrøde, der etableres, reduceres udvaskningen med kg N/ha alt efter jordtype og husdyrintensitet (Eriksen et al., 2014). Effekten er højest på sandjord med over 0,8 DE/ha og lavest på lerjord med under 0,8 DE/ha. Hvis der i implementeringen er for stor usikkerhed omkring opdelingen på husdyrintensitet så man kan ende med en opdeling alene på ler- og sandjord (se tabel 8). Omregnet med standardfaktor på 3 så giver efterafgrøder en øget N-norm på kg N pr. ha efterafgrøde (2 linje). Såfremt det antages at gødningen placeres på en mark med en retention på 50% så fremgår effekten ved forskellige retentioner for placering af efterafgrøderne af tabel 8. Som det fremgår øges normen nu med kg N pr. ha., alt efter placering af gødningen. Det fremgår af tabel 8, at fuld inddragelse af virkemidlernes miljøeffekt i forhold til husdyrintensitet og jordtype kan give en øget målretning i forhold til brug af en gennemsnitlig værdi. Den øgede kvælstoftildeling grundet efterafgrøder kan således både være for lav og for høj. Øget differentiering kan således give en øget målretning, hvis data for opdelingen muliggør dette.\n22 -20- Tabel 8. Øget N-kvote (kg N/ha) som følge af efterafgrøder på 1 ha baseret på jordtype og husdyrintensitet (Retention for gødning er (RG) =50%) DE/ha<0,8 DE/ha>0,8 DE/ha <0,8 DE/ha>0,8 Ler Ler Sand Sand Effekt på udvaskning Omregnet mertildeling af N Effekt ved placering af virkemidler på forskellig retenton (RV) %. Ler DE/ha<0,8 Ler DE/ha>0,8 Sand DE/ha<0,8 Sand DE/ha>0, Note: Ved omregning mellem miljøeffekt og øget N-tildeling anvendes i forarbejdet en faktor på 3 således at en reduktion i N-udvaskningen på 10 kg N giver en øget norm på 30 kg N. Kilde: Egne beregninger I pilotprojektet anvendes en grundfaktor på 93 kg N pr. ha. og det indgår også her (MST, 2015). (se tabel 9). I forhold til effekttabel af efterafgrøder så skal det afklares om standardværdien opdeles på både husdyrintensitet og jordtype. Tabel 9. Øget N som følge af 1 ha med efterafgrøder baseret på én værdi (93 kg N/ha efterafgrøder) ved forskellige retentioner for virkemiddel (RV) og anvendelse af gødning (RG) Retention for areal med efterafgrøder (RV) (%) Retention for tildeling af gødning (RG) Kilde: Egne beregninger Såfremt der for efterafgrøder også anvendes én generel værdi for alle (fx 93 kg N/ha) så vil det ikke altid afspejle den faktiske miljøeffekt, men det vil gøre det lettere at anvende reglen, fordi der ikke er nogen opdeling på jordtype / husdyrintensitet, som det fremgår af tabel 8. Et andet element er omregningen fra miljøeffekt til øget kvælstofnorm, som i forarbejdet er sat til en faktor 3 således at den øgede norm er 3 gange så høj som den beregnede miljøeffekt. Det vurderes, at der med de\n23 -21- nyeste analyser i N-Les over ændringer i N-udvaskningen som følge af ændringer i N-tildelingen vil være behov for en revurdering af denne faktor (Kristensen el al., 2013). Noget tyder således på at den del der udvaskes er lavere end tidligere antaget og faktoren derfor er højere end 3, måske 4 eller 5, således at N- tildelingen ved brug af virkemidler er højere end angivet i Anonym (2014a). Omvendt vil det altid være svært at ramme præcist når komplekse sammenhænge skal opgøres i et konverteringstal på landsplan Minivådområder Minivådområder adskiller sig fra efterafgrøder m.m. ved at effekten opnås i vandmiljøet. Retentionen har således ikke en indvirkning på effekten, ligesom jordtypen ikke angives direkte. Dog er dræn primært beliggende på lerjord. Effekten er i stedet knyttet til N-tab fra drænoplandet (niveau og areal) og effekten af den valgte type minivådområde. Det er svært at opdele effekten efter N-tab i oplandet. Virkemiddel kan reelt kun bruges på lerjord, hvor der er dræning eller på lavbund, hvor der så kræves pumper (se Eriksen et al., 2014). Rodzoneeffekten er i virkemiddelanalysen opgjort til 5-20 kg N pr ha drænopland. Kan samme model som ovenfor bruges når der ikke indgår retention i ligningen på samme måde? Man kunne tænke sig, at effekten alene var afhængig af hvor den yderligere gødning skulle bruges omfattende retention og indsatsbehov. Effekten i pilotprojektet er opgjort til 143 kg N pr. ha minivådområde plus 62 kg N/ha i drænområdet der afvander til minivådområdet. Dette er lidt højere end gennemsnittet angivet nedenfor. I nedenstående tabel 10-12, er der taget udgangspunkt i at minivådområdet kan have to niveauer for effekter nemlig 25% og 30% af tabet i oplandet. Det vil således være en fordel hvis effektberegningen kan opdeles efter hvor stor effekt minivådområdet har i praksis. Tabel 10. Mulig effekt på tab til rodzonen ved Minivådområder i GSA-virkemiddelmodellen (kg N effekt / ha drænopland) N-tab drænland Effekt = 25% Effekt = 30% Lav (30 kg N/ha) 7,5 9,0 Mellem (50 kg N/ha) 12,5 15,0 Høj (70 kg N/ha) 17,5 21,0 Kilde: Eriksen et al. (2014) Tabel 11. Højere norm grundet minivådområder (kg N norm/ha drænopland) N-tab drænland Effekt = 25% Effekt = 30% Lav (30 kg N/ha) Mellem (50 kg N/ha) Høj (70 kg N/ha) Note: Normen øges med 3 kg N pr. kg N i minivådområdeeffekt. Kilde: Egne beregninger\n24 -22- Tabel 12. Højere norm grundet minivådområder baseret på retention hvor virkemiddel anvendes på 50% og retention hvor gødning anvendes på 30%, svarende til en konverteringsfaktor på 1,4. N-tab drænland Effekt = 25% Effekt = 30% Lav (30 kg N/ha) Mellem (50 kg N/ha) Høj (70 kg N/ha) Note: Normen korrigeres med (100-RV)/(100-RG) fx. (100-30)/(100-50) = 1,4 Kilde: Egne beregninger Som angivet i tabel 11 så kan grundfaktoren for minivådområder være mellem kg N/ha. I Pilotprojektet blev der anvendt en effekt på 62 kg N pr. ha drænområde og 143 kg N/ha minivådområde (areal der tages ud af produktion). Typisk vil minivådområdet være under 1 ha. Effekten ved forskellig retention fremgår af tabel 13. Tabel 13. Højere norm grundet minivådområder baseret på en standardværdi på 62 kg N pr. ha. Retention for areal der er i drænområdet (%) Retention for areal hvor N tildeles RG) En bedrift med 100 ha, der kan lave et minivådområde, der har hele arealet som drænopland, vil således få kg N ved retention for arealet på 50% (minivådområdet er uden for dyrkningsfladen). Det øgede kvælstof anvendes på arealer med en retention på 50%. Dette svarer til en yderligere tildeling på markerne på 62 kg N/ha. Dette vil igen øge behovet for minivådområder, da en del af den øgede N-mængde udvaskes. Analysen viser, at det i valg af normtildeling for virkemidler skal overvejes om der skabes de rette incitamenter til hvor virkemidlerne placeres i forhold til deres faktiske effekt. Med anvendelse af en standardeffekt så over- og undervurderes effekten, men omvendt er det simpelt at anvende én grundsats. Det anbefales, at der for minivådområder opstilles flere niveauer omkring effekten så de etableres, hvor effekten er størst.\n25 Virkemiddelmodel i relation til husdyrregulering Det er tanken, at der udover arealdelen, som er beskrevet ovenfor, også sker en kobling til arealdelen fra husdyrgodkendelserne. Det er i udgangspunkt sådan, at kvælstofnormerne også justeres i forhold til den husdyrpåvirkning der måtte være (MST, 2014b). På den enkelte bedrift kan der også vælges andre virkemidler (fx efterafgrøder), men nogle af disse virkemidler vil være geografiske bestemte i forhold til bl.a. grundvand og kan derfor ikke placeres vilkårligt på bedriften. Andre analyser har haft til opgave vurdere om miljøeffekten og omkostningerne er de samme ved den regulering (Jacobsen, 2015), hvorfor det alene er principperne der beskrives her Sikring af påvirkning i forhold til overfladevand Hvad angår husdyrbedrifternes arealpåvirkning så svarer denne korrektion til den effekt der i dag opnås ved brug af nitratklassekortet, hvor sårbare arealer skal have en lavere husdyrintensitet. De enkelte bedrifter tilpasser sig typisk ved at have flere efterafgrøder, lavere N-norm eller skift i afgrødevalg (evt. biogas). I forhold til de tidligere analyser indgår nu også den maksimale indsatsbehov (JI-maks) i Danmark opgjort som indsatsbehovet i det opland der har den største indsatsbehov i landet. Indsatsfaktoren JI vil derfor altid være mindre eller lig med JI-Max. Med den nye husdyrregulering så justeres N-normen for en bedrift med følgende formel: (8) N-norm justering = (100 - RG) * (100 - udnyttelsesgrad)*udbragt org. Gødning * 15 * JI/JI-max * 3) 100 * Hvor RG = retention i oplandet hvor gødning tildeles JI-max = maksimalt Indsatsbehov i Danmark JI = Indsatsbehov i oplandet Udnyt. Grad er den andel af husdyrgødningen er udnyttes (0-100%) Udbragt gødning er den mængde husdyrgødning der udbringes 15 indgår fordi 15% af den organiske gødning udgør merudvaskningen 3 indgår fordi 3 kg tilført mineralsk N giver 1 kg N i øget udvaskning Kilde: MST (2014a). Note: I tabellen anvendes JI og JI-max for det der indgår som q og Q i notater fra MST.\n26 -24- I tabel 14 er der opstillet en tabel med udgangspunkt i en bedrift på 100 ha og med 1,4 DE/ha. Den udbragte husdyrgødning udgør 25 tons gylle pr. ha og udnyttelsen af N i husdyrgødningen udgør 75%. Samlet giver det en reduktion i kvælstofnormen på 315 kg N eller ca. 3 kg N/ha grundet den højere andel af husdyr i dette opland. Som det fremgår af tabellen så er reduktionen i N-normen begrænset når indsatsbehovet er lavt. Omvendt er reduktionen i normen for bedriften på 735 kg N eller 7 kg N/ha, når indsatsbehovet i området er relativt højt og retentionen lav (30%) (scenarie 7). Tabel 14. Reduktion af N-tildeling grundet husdyr på bedriften Bedrift (100 ha), 1,4 DE/ha, 25 tons/ha, 140 kg N organisk pr. ha 75 Udnyttelsesgrad (%) 70 RG Retention i oplandet (%) 18 IB-max Max indsatsbehov i alle oplande (kg N/ha) 12 IB Indsatsbehov i opland (kg N/ha) 15 andel organisk gødning der udvaskes (%) 3 kg N tildelt for at 1 kg udvaskes udbragt organisk gødning (kg N fra husdyrgødning ab lager) For denne bedrift er den øgede norm lig 315 kg N (scenarie 9). For andre scenarier se nedenfor Scenarier RG (%) JI-max JI Lavere norm i alt pr. ha Kilde: Egne beregninger Det vurderes, at reduktionen i normen vil være begrænset, men stigende med indsatsbehov. Jo stejlere GSA-virkemodellen er, jo mere vil disse effekter allerede indgå, da områder med stort indsatsbehov vil få en noget lavere kvælstofnorm. Grundlæggende vil overnævnte justering reducere kvælstofudledningen og jo større husdyrtryk jo større justering. Det er dog komplekst at vurdere om den beskyttelse der foreslås samlet vil kunne give samme miljøsikring, som det nuværende nitratklassekort (se Jacobsen, 2015). Det er sandsynligt, at selvom påvirkningen nationalt er den samme så vil den lokalt være anderledes idet tilgangen er forskellig fra den nuværende lovgivning baseret på nitratklassekort.


Få 3 tilbud på kloakrenovering i Ejstrupholm | kloakrenovering Ejstrupholm\nDu er her: Forside / Kloakrenovering / Kloakrenovering i Ejstrupholm\nKloakrenovering i Ejstrupholm\nKloakrenovering i Ejstrupholm skal udføres af autoriserede kloakmestre. Ejstrupholm har flere autoriserede kloakmestre, som kan renovere din kloak. Her kan du hurtigt og nemt bestille 3 tilbud på kloakrenovering i Ejstrupholm. Det er en gratis service, som giver dig mulighed for at spare penge på at få udført en kloakrenovering.\nHar du problemer med kloakken, er du næsten nødt til at få en fagmand til at se på den. Man skal være autoriseret som kloakmester for at udføre kloakarbejde. Vil du gerne spare penge på kloakrenovering i Ejstrupholm, kan du også prøve at indhente flere tilbud hos forskellige kloakfirmaer. Det kan du gøre via 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Det er en gratis service, som giver dig mulighed for at sammenligne priser på kloakrenovering i Ejstrupholm fra flere lokale kloakmestre, som alle er autoriseret.\nHvornår skal man overveje en kloakrenovering i Ejstrupholm?\nEn kloak skal typisk repareres eller renoveres, hvis den er utæt eller for lille til at håndtere de belastninger, som den bliver udsat for. Opdager du fx at fliserne i din indkørsel er begyndt at sætte sig, kan det være tegn på en utæt kloak. Går du rundt med en mistanke om, at der er noget galt med dit kloaksystem, kan det være en god idé at tage kontakt til en autoriseret kloakmester i Ejstrupholm. Han kan undersøge din kloak eventuelt ved hjælp af en tv-inspektion og vurdere, om der er et reelt problem, og hvor stort det i så fald er.\nSeparatkloakering betyder kort fortalt, at man separerer afledningen af henholdsvis spildevand fra husstanden og regnvandet, som bliver ledt hvert sit sted hen. Dermed kan man aflede mere vand uden risiko for tilbageløb eller oversvømmelser i særligt belastede situationer som fx ved et skybrud i Ejstrupholm.\nStrømpeforing er en billig kloakrenovering i Ejstrupholm\nKloakrenovering i Ejstrupholm kan være en dyr affære. Heldigvis er der udviklet nye billigere løsninger som fx strømpeforing. En strømpeforing er en forholdsvis billig løsning, når din kloak skal renoveres, fordi det er en opgravningsfri kloakrenovering. Det kalder man også for no-dig kloakrenovering. Ejstrupholm har flere autoriserede kloakmestre, som kan tilbyde en opgravningsfri kloakrenovering.\nFå 3 tilbud på kloakrenovering i Ejstrupholm\nFormålet med denne side er at gøre det nemt for dig at finde en autoriseret kloakmester, som kan udføre kloakrenovering i Ejstrupholm. Husk at det er et lovkrav, at kun autoriserede kloakmestre må udføre kloakarbejde. Du kan altid tjekke på Sikkerhedsstyrelsens hjemmeside, om en kloakmester har autorisation.\nHvis du er på udkig efter en god pris, kan du også prøve at indhente 3 tilbud via 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Så vil du i løbet af få hverdage blive kontaktet af 3 autoriserede kloakmestre med et tilbud på, hvad det koster at udføre kloakrenovering i Ejstrupholm.\nBrug gerne lidt tid på at beskrive din opgave og vedhæft eventuelt et billede eller to. Det gør det nemmere for fagfolk at vurdere din opgave og give dig et godt tilbud på kloakrenovering i Ejstrupholm.\nNår du har beskrevet din opgave, vil du som tidligere nævnt blive kontaktet af 3 autoriserede kloakmestre fra Ejstrupholm og omegn. De er alle professionelle og CVR-registreret, da 3Byggetilbud lægger stor vægt på kvalitet i løsningen af opgaverne, og at du som kunde får en god oplevelse.\nDu vil få 3 tilbud med en pris på renovering af din kloak i Ejstrupholm, og det står dig helt frit for at vælge det tilbud, som passer dig bedst. Det er ikke nødvendigvis det billigste, da der kan være stor forskel på, hvad de forskellige tilbud indeholder. Derfor er det altid en god idé at tage de kritiske briller på, når du sammenligner tilbud.\nDet er en service, som er 100% gratis og helt uforpligtende for dig. Du behøver ikke at vælge en af de kloakmestre, som kontakter dig, hvis ingen af dem har givet dig et tilbud på kloakrenovering, som lever op til dit budget eller dine forventninger – men de vil sætte stor pris på at få en tilbagemelding om, at du ikke ønsker at benytte dig af deres tilbud på kloakrenovering i Ejstrupholm.\nPrevious Post: « Kloakrenovering i Ejby\nNext Post: Kloakrenovering i Engesvang »


Onsdagens Frækkert fra alpelandet… – BettingNews | Når viden bliver til valuta…\nOnsdagens Frækkert fra alpelandet…\nI dette opgør er det de absolutte tophold i den bedste schweiziske Super League, der mødes i dette opgør. De 2 hold der har siddet skiftevis på tronen gennem rigtigt mange år. En sejr til gæsterne og hjemmeholdet skal bruge mirakler, hvis de vil vinde mesterskabet.\nBasel – Young Boys (1-0) = 2 = Odds 2,70\nSpillet hvor du får Højeste medlems Bonus…\nBasel har slet ikke vist samme styrke i denne sæson som de plejer og derfor er de også langt bagefter dagens gæster i tabellen. Ingen tvivl om, at økonomi har en stor indvirkning – og også lidt valget af spillere. Det har i hvert fald ikke spillet for dem i denne sæson og de er faktisk i fare for at ende uden for de europæiske placeringer. Dem er de så kun 3 af.\nI seneste runde blev Basel nærmest ydmyget med et 1-3 nederlag hos St. Gallen og kampen om at beholde 2. pladsen er nu maksimalt presset. Basel har ikke vundet en fodboldkamp siden 4. februar og tror heller ikke på, at det vil lykkedes i dag – trods hjemmebane.\nYoung Boys går yderst sjældent fra banen som tabere og det er da også kun sket en enkelt gang i denne sæson indtil videre. Men til gengæld har de sejret 15 gange i 21 kampe, så de er i en klasse for sig i denne sæson. Young Boys vandt da også over Basel på udebane i seneste møde med 2-0.\nFaktisk har Young Boys scoret mindst 2 gange i de seneste 5 indbyrdes møde. Så de ved hor hullerne er i Basels defensiv. Og Young Boys høvler mål ind i denne periode. Det mærkede bla tyske Leverkusen, hvor de samlet scorede 6 mål. Så med anke på Basels defensiv og Young Boys forrygende form, så ser vi endnu en ydmygelse til hjemmeholdet Basel.


BREV TIL: Marcus Gerhard Rosencrone FRA: Laurits Engelstoft (1798-04-26) - Danmarks Breve\nForrige | 13 af 64 | Næste\nBREV TIL: Marcus Gerhard Rosencrone FRA: Laurits Engelstoft (1798-04-26)\nGöttingen, den 26 April 1798.\nDen Tilladelse, Deres Excellence har behaget at give mig, af og til at maatte meddele Dem Efterretninger fra mig, er mig alt for smigrende, til at jeg ikke skulde taknemmelig benytte mig af den. Paa denne Grund tager jeg mig her atter den Frihed at skrive D. E. til og saaledes opfylde den behagelige Pligt, D. E. har paalagt mig. Maatte mit Brev forefinde Deres Excellence og høie Familie ved det fuldkomneste Velgaaende! Sieldnere, end jeg ønskede, har jeg, formedelst Berings Langsomhed til at skrive, kunnet erholde Efterretning om D. E. og ædle Families Befindende. Jeg glæder mig ved, at jeg igiennem Dr. Müller, der i Sommer opholder sig her, vil have Leilighed til oftere at see dette Ønske opfyldt.\nJeg erindrer ikke nøie, om jeg, da jeg sidste Gang havde den Ære at skrive Deres Excellence til, alt havde giort den Forandring i min Reiseplan, som jeg, foranlediget ved Omstændighederne, nu alt har begyndt at realisere. Jeg ansaae det nemlig for raadeligt baade i videnstabelig Henseende og i Betragtning af de nærværende Uroligheder i det sydlige Europa at tilbringe endnu denne Sommer i Göttingen. Imidlertid troede jeg, at det maatte vorde ligesaa interessant som lærerigt at anvende 5 à 6 Uger paa at besee de vigtigste Academier og Opdragelses-Anstalter i det nordlige Tydskland. Denne Idee satte jeg strax i Værk og udførte fra 10 Marts til 23 April. Jeg bedrog mig heller ikke i mit Haab; Reisen er bleven mig ligesaa lærerig som behagelig, og jeg er stolt af at kunne sige, at det er Deres Excellence, jeg stylder den Interesse og Nytte, jeg af denne s. 111 Reise saa rigelig har hostet. Gotha, Weimar, Erfurt, Jena, Leipzig, Halle, Universiteterne paa de 4 sidste Steder, Pædagogierne i Halle og Schnepfenthal, Observatoriumet paa Seeberg ved Gotha, Philosopherne Fichte, Plattner, Heydenreich, Jacobi, Theologerne Bellermann, Herder, Loeffler, Paulus $$., Philologerne og Digterne Wieland, Goethe, Wolf, Böttiger, Falck $$., Pædagogerne Niemeyer, Salzmann, Guthsmuths ere de vigtigste Gienstænder og Mænd, som jeg paa min reise lærte at kiende, og D. E. vil da let kunne vide, hvor interessant denne reise maa have været. Jeg fandt allevegne hos Videnskabsmændene en Modtagelse, der lærte mig at kiende og ære de tydske Lærdes Humanitet, Fiinhed og Giestfrihed; deres Opmærksomhed for at giøre mig bekiendt med alt, hvad der kan interessere en videlysten reifende Videnskabsmand, og deres forekommende Villighed i at meddele den Fremmede de Efterretninger, han søger, har fat mig istand til at giøre mig Reisen dobbelt saa lærerig, som den ellers kunde have blevet.\nDeres Excellence, som selv kiender den Deel af Tydskland, jeg paa denne reise har beseet, vilde det lidet kunne interessere at læse nogen Beskridelse over de herlige Naturog Konstværker, det stipnne Sachsen har at forevise. Hellere vil jeg derfor tage mig den Frihed at meddele D. E. nogle concentrerte Resultater af de Iagttagelser, jeg paa Reisen har giort over Videnskabernes, Opdragelsens, Culturens, Oplysningens, Sædernes og den herstende Tones nærværende Udseende i den Deel af Tydskland, som jeg har bereist, for faa vidt jeg deels ved selv at see deels ved at høre kyndige Mænds Domme derover har kunnet skaffe mig nogen almindelig Oversigt. Jeg tør her tillade mig faa megen større Korthed, som mine Reise-Bemærkninger skulle, for saa vidt de taale Lyset, blive Publicum forelagte i s. 112 Repertorium for Danskes Efterretninger om fremmede Lande, hvoraf det første Hæfte udkommer om et Par Maaneber hos Boghandler Brummer i Kiøbenhavn.\nGöttingen og Jena ere de Universiteter i Tydskland, som nu spille den første Rolle. Derefter komme Leipzig og Halle. De øvrige ere kun blotte Navne. Man kan ikke andet end ønske Videnskaberne til Lykke ved den Virksomhed, som hersker blandt hine Universiteters og nogle Gymnasiers Lærere, skulde denne Virksomhed end ofte mere have sin Grund i Kiærlighed til Guldet end til Videnskaberne selv; men beklageligt er det, at den Tone, som i Almindelighed hersker blandt de Studerende, saa lidet egner den Ungdom, der burde hellige sig Videnskaberne med Iver. Det er utroligt, saa overfladisk som alle Studier drives. De, som studere deres Videnskab grundigen, ere næsten Undtagelser. Enhver Videnskab har skere Dyrkere, eftersom den lover snarest Befordring. Aarsagerne til alle disse Mangler ligge efter min Dom deels i den maadelige Forberedelse saavel i videnskabelig som sædelig Hensigt, der gives i de saa kaldte latinske Skoler, deels i Universiteternes egen Indretning, der i flere Henseender passer bedre paa det 15 end 18 Aarhundrede, deels og i den Uskik, at Examina og academiske Værdigheder næsten allevegne ere tilfals. Megen Skade i den videnskabelige Verden anretter og den kantiske Philosophie, som nu deler sig i 2 Hoved-Secter, den kantiske Orthodoxie og Reinhold-Fichtianismen. Her opsnapper nu den studerende Ungdom, der gierne paa en magelig Maade vil komme til at giøre Figur, en Mængde Sophismer og underlige Phraser, som de dog ikke sorstaae — fordi de høre til Philosophiens Mysterier, der, ligesom i gamle Dage Theclogiens, ikke skal begribes, men troes — og troe det nu ganske overflødigt at studere andre om ikke saa aprioriske saa vist nok frugtbarere Videnskaber, Historie, Sprogkundstab, s. 113 Naturhistorie, Mathematik og de gamle Classiker. Denne skadelige Indflydelse af Kantiomanien er meest paafaldende i Jena. Naar disse Speculationer komme af Moden — — det varer vel ikke længe.— ville vist mange Navne, der nu synes at glimre saa stærk, falde tilbage i Mørket. Heller ikke giør Fichtianismen saa megen Lykke her i Tydskland, som man maaskee troer hos os. Jeg har blandt de Philo sopher, jeg har lært at kiende, næsten ikke fundet een, som er Fichtianer, undtagen Niethammer, som gierne vil blive stor under Fichtes Vinger. Sæderne ere blandt de Studerende i Jena og Halle endnu meget raae. Relegation og Slagsmaal er noget ganske almindeligt. Göttingen har i den Henseende et meget stort Fortrin for sine Medsostre, i hvor misundelige de end søge at kaste Skygge paa Georgia Augusta. De Videnskaber, som nu have de talrigste Dyrkere, ere Jurisprudens og Medicin. Theologernes Antal er allevegne i Aftagelse. Aarsagen ligger efter min Mening deels deri, at de skeste Regieringer ikke tillade denne Videnskab at holde Skridt med den modnende Fornuft, deels deri, at den formedelst de politiske Forandringer, der synes at forestaae Europa og maaskee først ville tresse Tydskland, har saa uvisse Udsigter. Stærkest vrimler det af Jurister og Medicinere. De sidste synes ordentlig at blive en Landeplage, saa meget mere, som de skeste af dem ere paa en ganske uforsvarlig Maade blottede for medicinske Kundskaber.\nSaa maadelig som den offentlige Opdragelse endnu i Tydstland er i de latinske Skoler, saa meget har det glædet mig at see i enkelte Jnstituter, Gymnasier og Borgerskoler Opdragelses-Væsenet indrettet paa en god og fornuftig Fod. Jnstituterne i Halle og Schnepfenthal fortiene især at desees af enhver Reisende. Hiint bestyres af den fortreffelige Niemeyer, dette, som bekiendt, af Salzmann. Det første har 80, det sidste 37 Elever. Institutet i Halle har baade s. 114 i Henseende til den physiske, moralste og intellectuelle Opdragelse ganske tilfredsstillet mig. I de 2 første Henseender giver Pædagogiet i Schnepfenthal det Halleske intet efter, men hvad den videnstabelige Underviisning angaaer, har det sidste unægtelig megen Fortrin for det første. Dog ere i Schnepfenthal 7 Danske, i Halle kun 2, Sønner af Finansraad Koes paa Gundersløvholm. Begge Instituters Bestyrere vise Fremmede den meest forekommende Høskighed. Salzmann indbyder stedse de Reisende tilbords Middag og Aften. Den Tarvelighed, hvormed man der maa tage til Takke, erstattes for en kort Tid ved den megen Interesse, man nyder i denne lille ustyldige unge Verden, og den Leilighed man derved faaer til nøiere at tiende Institutets Indretning og Bestaffenhed. For Folkeopdragelsen er der, naar jeg undtager de sig fra saa mange Sider herligt udmærkende Fyrstendømmer Weimar og Gotha, endnu i Almindelighed slet sørget. De Fyrster, som for 6 à 8 Aar siden satte en Ӕre i at udbrede Cultur og Oplysning blandt Folket, tage nu af politiske Grunde saavidt mueligt de modsatte Forholdsregler. Dette er og Aarsagen, hvorfor Fortsættelsen af adskillige Folkeskrifter ingen Afgang længere kan finde hos de Fyrster, der i Begyndelsen subscriberede paa skere 100 Exemplarer for at uddele dem blandt Almuen. En vis Grev Reuss har klaget over, at Beckers Noth- und Hülss-Büchlein har giort hans Undersaatter oprørske, fordi disse i en Ansøgning til ham om at befrie dem fra nogle Byrder havde provoæret til et i Bogen forekommende Exempel paa en Godseier, der eftergav sine Bønder nogle Rettigheder.\nDe Fortstridt, Oplysningen i de senere Tider har giort i det nordlige Tydskland, ere meget betydelige. Naar jeg undtager nogle gamle Theologer i Leipzig, er det gamle System paa Universiteterne næsten gaaet i Forglemmelse.\ns. 115 I Jena hersker den største Frihed. Denne er nu og ved Regierings-Forandringen i Preussen retableret i Halle. I Leipzig er man mere indskrænket. Det chursachsiske Hos er for bigot til ikke at lægge alle Hindringer i Veien for Oplysningen. Følgen er kun, at denne faaer et mere hemmelighedsfuld Udseende; Tingen selv lader sig ikke standse. Med Folke-Velstanden staaer og Folke-Oplysningen i nær Forbindelse. I det hele Sachsiske, især i det Weimarske og Gothaiske, har jeg meest troet at bemærke det. Det er naturligt, at den Cultur, som altid er en Følge af Velstand, ogsaa maa yttre sig i Forstandens Uddannelse. Den oplyste Aand, der hersker hos Weimars og Gothas Religionslærere, befordrer samme endnu mere. De Forandringer, man her har giort i Liturgien, vise, hvor stærkt og dristigt man gaaer frem. Hvor en Herder og Loeffler ere Hoveder for et Lands Religions-Forfatning, der kan man og vente noget godt. Herder hørte jeg selv paa en Langfredag i en stærk og næsten polemisk Tone offentlig præke mod deDogmer, der pleie at staae i nøie Forbindelse med denne Dag.\nHvor Velstand, Oplysning og Cultur komme sammen, der maa i det mindste den borgerlige Sædelighed stedse vorde meer og meer herskende. Ogsaa herpaa ere Weimar og Gotha Exempter. Tyverie, Vold og Mord, som i deudsuede og undertrykte Stater, f. Ex. det Casselske, ere ofte forefaldende Tilfælde, hører man her næsten aldrig. I den nærværende Hertugs Tid skal i Fyrstendømmet Gotha kun een være dømt fra Livet. Derimod ere deLaster, som pleie at staae i Forbindelse med Luxus, og hvilke deborgerlige Love egentlig ikke kunne straffe, mindre sieldne.\nIkke havde jeg troet at finde den offentlige Tone overalt saaledes stemt, som jeg fandt den. Det er saa langt fra, at man er tilbøielig til at ville forsvare Tydsklands gamle Constitution, at man ei engang har et Ønske tilovers s. 116 for dens Vedligeholdelse. Man taler med den største Ligegyldighed om dens totale Omstøbning, og det er en almindelig Troe, at hele Tydskland inden kort Tid republikaniserer sig. Denne Troe er hos visse Stænder Frygt, hos andre Haab; nogle synes at være ganske ligegyldige derved. Hvorledes imidlertid denne Troe er bleven saa almindelig, indseer jeg ikke, da alt endnu er ganske roligt i hele Tydskland, især i dets nordlige Deel, og Mangel paa Eenhed i Tydsklands Statskræfter synes at giøre Udførelsen af en almindelig Revolution vanskelig. Tiden vil vise det. Udfaldet af den franske Expedition paa England, Neapels, Spaniens og Portugals Skiæbne, Keiserens nærforestaaende Død, ere Omstændigheder, hvis Indflydelse paa at udbrede eller standse Republikanismen vil vorde afgiørende; men hvilken Sag der vil trinmphere, kan neppe nogen Dødelig nu forudsige med Vished.\nLuxus forekommer mig i det nordlige Tydskland ikke at være stegen til nær saa høi en Grad som hos os. Aarsagen ligger formodentlig i den herskende Pengemangel og defærre Kilder til Rigdom. Mangen Kiøbmand i Hamborg og Kiøbenhavn fører en langt større Luxus end desmaae Fyrster i Tydskland. Den eneste Bye, hvor jeg har funden en nogenlunde høi Grad af Luxus, er Leipzig, hvorover alt og der er meget dyrt, langt dyrere end i Dresden, der dog er en Residensstad, men ikke, som Leipzig, Sædet for en vidtløftig Handel.\nI August ville de 3 berømte Astronomer la Lande fro Paris, Bode fra Berlin og Maior v. Zach fra Gotha holde en Sammenkomst i det skiønne nylig anlagte Observatorium Seeberg ved Gotha. Man venter af disse 3 store Mænds Sammenkomst vigtige Resultater for Astronomien. Dette Observatorium paa Seeberg er maaskee i Smag og astronomisk Indretning det eneste i sit Slags. Jeg havde paa s. 117 min Reise ved Hr. Maior v. Zachs særdeles forekommende Høflighed den Fornøielse at tilbringe der et Par meget interessante Timer.\nDen berømte Philosoph Garve har nu beslattet at ende sin videnskabelige Bane. Hans Helbreds-Omstæudigheder byde ham det. Hans sidste Afskeed vorder en Aufsa$$* über die Laune i Allgemeine Bibliothek der schönen Wissenschaften. Merckel har i sidste Stykke af Wielands Mercur indrykket en Aufsa$$* über die dänische Sprache und die Bibliotheken in Copenhagen. Tydskland bliver alt mere og mere opmærksom paa Norden, og det begynder at blive en Modebeskieftigelse at studere det danske Sprog og Litteratur. I Leipzig amuserede man sig, da jeg var der, med en Anecdote om den franske Gesandt i Dresden, som havde inviteret sin Skræder til Bords hos sig paa en Maade, der var forekommet Hoffet der altfor republikansk. Ved Ravensberg har en Bondekarl dræbt en anden med en Stilet i Haab om at finde Penge hos ham, men fandt intet.\nAlle Øine ere mi henvendte paa deFranskes Landgang i England, der nu synes at være sin Udførelse nær. Om Udfaldet ere Meningerne deelte. England var stedse frygtelig til Søes; dog synes den at betragte Faren med ængstelig Alvorlighed. Skulde den lykkes, kunne Følgerne strække sig vidt. I Rastadt hendriver man Tiden med Noter og Contranoter. Denne Langsomhed synes at have andre Grunde. Der siges, at deFranske ville hielpe Tydskerne med at bringe Sæcularisationen i Rigtighed. Man kan et faae dem til at trække deres Tropper tilbage fra den høire Rhinside. Med Keiserens Død skal det være saa afgiort, at man har bestemt Datoen, paa hvilken han maa forlade Verden.\nMin Bestemmelse er at blive her i Sommer. Jeg studerer Naturhistorie, Physik og Botanik under Blumenbach, Lichtenberg, Hoffmann, Konsthistorie under Heyne.\ns. 118 Mit Priis-Skrift skal og udkomme i Sommer. Skulde Anarchiet vedblive i Italien, gaaer jeg maaskee til Efteraaret lige til Paris.\nJeg frygter for altfor længe at have opholdt Deres Excellence. Kun tillade D. E. mig endnu at igientage Forsikkringen om den levende Taknemmelighed, hvormed Tanken om Deres og høie Families bestandige Bevaagenhed giennemtrænger mig. At Deres Excellence maatte være overbeviist om, at intet Ønske er mit Hierte kiærere end en fortsat Besiddelse af D. E. Bevaagenhed og ingen Attraae mere uindskrænket hos mig end den at vise mig værdig deOpmuntringer, hvormed D. E. stedse har beæret mine ringe Anlæg, denne Tanke er mig den sødeste af alle. Deres Excellence vedblive at beære mig med den Gunst, jeg hidtil var saa lykkelig at være i Besiddelse af, og anbefale mig Deres ædle Kones og Svigermoders bevaagne Erindring. Jeg kan ikke slutte disse Linier uden at føle mig giennemtrængt af devarmeste Ønsker for den ædle Families Velgaaende, som mit Hierte slaaer saa høit for, og som har saa mange Fordringer paa min ubetingede Høiagtelse og uindskrænkede Taknemmelighed. Med den dybeste Ærefrygt har jeg den Ære at forblive Deres Høigrevelige Excellences, gunstige Velynders underdanige Tiener


Barnevogn Test 2021 » Se de Bedste Barnevogne » Læs mere\nBedste barnevogne i test\nBabynor barnevogn - Ydun - Coal\nBabynor barnevogn - Ydun - Steel\nBabynor lift til barnevogn - Ydun - Coal\nBabynor lift til barnevogn - Ydun - Steel\nLæs mere om de bedste barnevogne\nEr du på udkig efter en ny smart barnevogn, hvor din barn skal være godt tilpas og som skal kunne klar al slags vind og vejr? Så er du kommet til det rette sted.\nNedenfor har vi samlet de bedste barnevogne, som du garanteret vil blive glade for. Nogle er udvalgt, grundet en særlig god feedback og popularitet blandt brugerne. Læs mere nedenfor.\nBarnevognen til din lille guldklump er helt sikkert svær at vælge, da alle forældre ønsker en barnevogn med utrolig god komfort for barnet, en barnevogn som kan komme med på farten og samtidig en barnevogn som ikke koster det hvide ud af øjnene. Barnevogne kommer i mange forskellige udgaver samt prisklasser og det er jo sådan med alle produkter på markedet. Derfor bør du undersøge hvad du har behov for og hvilken komfort du sætter størst pris på. Overvej samtidig at kigge på en ny babyalarm.\nBabynor barnevogn – Ydun – Coal\nBabynor barnevogn – Ydun – Steel\nBabynor lift til barnevogn – Ydun – Coal\nBabynor lift til barnevogn – Ydun – Steel\nBabyTrold barnevogn – Cozy – Grå\nBabyTrold barnevogn – Cozy – Sort\nBabyTrold barnevogn – Star – New Ebony\nBabyTrold barnevogn – X-Cellent – Ask\nBabyTrold barnevogn – X-Cellent – Lava\nBabyTrold barnevogn – X-Cellent – Maritim\nBabyTrold barnevogn – X-Cellent – Sort


Opgavelisten - sygeplejersker\nOpgavelisten – Gynækologisk Ambulatorium\nAlle blodprøver/andre prøver skal bestilles via EPJ, sådan at svar på blodprøverne kommer de rigtige steder hen i systemet. Lad være med at bestille prøverne via EPJ. Det er vigtigt at der i kommentarfeltet, når man bestiller blodprøver, skrives hvem der har ordineret prøven, så bliver det nemmere for sekretærerne.\nKommentarfeltet i opgavelisten bruges til at give oplysninger til sygeplejersken.\nVær opmærksom på om der er skrevet i kommentarfeltet.\nSygeplejerske på stue 14 – HCG svar efter medicinsk abort skal ses af sygeplejerske og værdien skal være faldet til under halvdelen af udgangsværdien.\n1. HCG-svar skal slettes fra opgavelisten af sekretæren. 2. og 3. HCG-svar skal sendes til opgavelisten.\nDer skal aftales med den abortsøgende, at der kun gives svar, hvis der ikke er et sufficient fald. HCG svar efter missed abortion, abortus imminens og obs. ekstrauterin graviditet, der skal svarene ses af forvagt efter 2. prøve.\nSekretærerne skal have besked hvis sygeplejersken foretager en telefonkonsultation, sådan at de kan få det registreret korrekt i patientsystemet, og der skal laves et notat til journalen.\nNår svaret sendes til sygeplejersken skal sekretæren skrive GDM eller HCG i bemærkningsfeltet, sådan at sygeplejerskerne hurtigt kan se hvilket svar tilhører hvem.\nInkontinenssygeplejerske – 2. positive urindyrkningssvar sendes til forvagten, alle andre prøver sendes til inkontinenssygeplejerske som har foretaget forundersøgelsen, og ved behov sender sygeplejersken videre til urogynækologisk team.\nSygeplejeambulatoriet (Hanne og Eva)\nDe prøver, som Hanne og Eva tager i deres ambulatorium, skal tilgå det team i EPJ, som hedder “Hanne og Eva”\nDer laves kopi af Hanne og Evas vagtskema fortløbende til GOS, så sekr. Altid kan se, om der er mere end 3 dage inden svar kan gives til pt. Af enten Hanne eller Eva. Er der det, skal opgaven sendes til forvagt, hvis det er podninger, men til bagvagten, hvis det er PAI svar.\nOpgavelisten – Obstetrisk Ambulatorium\nDouble test svar (sonograf) – disse svar går til Ambulatoriesygeplejerske under funktionsrolle.\nAfdeling for Gynækologi, Graviditet og Fødsel Hjørring\nChristina Højmark Østergaard\nLone Nielsen; Eva Damgaard\nFebruar 2022 - opdateret udgave samt revideret til NordEPJ