Giv mens du vokser læseprøve by L&R / Carlsen - Issuu\nDorte Glensvig Nymann, chefkonsulent, COWI\n”At læse denne bog er som at høre Helens sprudlende, reflekterede og skarpe foredrag. Hun har en stor viden og deler ud af sine erfaringer. Helen sender os en besked fra hjernen, hjertet og maven.” Bent Gringer, chefkonsulent, ph.d., Statens Center for Kompetenceudvikling\nFå mere overskud ved at ændre på dine vaner\nPsykolog, cand. psych. Helen Eriksen er ikke uden grund en af landets mest aktive kvindelige foredragsholdere. Hun har en fantastisk evne til at formulere sig i klare billeder, som alle kan forstå og blive inspireret af. Helen har mere end 30 års praktisk og teoretisk erfaring med forandringsprocesser, stress og trivsel. Hun er rådgiver for en lang række større og mindre private og offentlige virksomheder i Danmark, Schweiz og Tyskland.\nHelen Eriksen har i mange år arbejdet med at øge trivslen på arbejds pladser. Hun giver både en logisk og menneskelig forklaring på, hvor for vi reagerer som vi gør i pressede situationer, og fortæller ikke mindst hvad vi kan gøre anderledes. Vi må ikke give alt, hvad vi har i os uden at blive ladt op. Vi skal give, så vi vokser som mennesker og får mere overskud.\n”Helen er klog og nærværende. Hendes bog er en kærkommen og humoristisk inspiration til, hvordan vi bliver mere bevidste og positive medskabere af vores eget liv. Et liv, hvor vi trives og vokser, mens vi gi’r.”\nmens du vokser Fra travlhed til trivsel Lindhardt og Ringhof\nHelen Eriksen GIV, MENS DU VOKSER Fra travlhed til trivsel © 2013 Helen Eriksen og Lindhardt og Ringhof Forlag A/S 1. udgave, 1. oplag ISBN 978-87-1139142-6 Omslag: Propel/Lene Nørgaard Foto: Thomas A. Sats: Demuth Grafisk Forlagsredaktion: Jeanette Holm Trykkeri: Livonia Printed in Latvia 2013 Lindhardt og Ringhof – et selskab i Egmont Vognmagergade 11 1148 København K Tlf: 36155500 www.lindhardtogringhof.dk Kopiering fra denne bog må kun finde sted på institutioner, der har indgået en aftale med Copydan, og kun inden for de i aftalen nævnte rammer.\nGiv mens du vokser.indd 206\nGiv, mens du vokser Helen Eriksen\nGiv mens du vokser.indd 3\nHvorfor bliver vi ved med at gøre mere af det samme – selvom det ikke virker?\n■■Forestil dig, at du er ny i den institution eller virksomhed, du arbejder i. Sammen med tre af dine kolleger er du på vej ud ad indgangsdøren til arbejdspladsen. Det har været en rigtig god dag, og arbejdet tegner til at være meget spændende. Dertil kommer, at dine kolleger virker både søde og hjælpsomme og som nogen, du på sigt ville kunne få det rigtig godt med. Af en første dag at være har det været en fantastisk dag. Og du glæder dig allerede til at skulle møde ind i morgen. Da du er på vej ud af døren til bygningen sammen med de andre, udbryder du derfor begejstret: ”Er I klar over, hvor meget energi jeg har fået af at være på arbejde i dag? Det er bare helt vildt.” Dine nye og tidligere på dagen ellers meget venlige og imødekommende kolleger kigger på dig, som repræsenterer du nu i kraft af din udtalelse et meget fremmedartet væsen fra en lige så fremmedartet planet, der må have en meget besynderlig vegetation, og hvor indbyggerne tilsyneladende har nogle meget mærkelige opfattelser af, hvordan ting hænger sammen. Uden at dine nye kolleger behøver at tale sammen, de behøver end ikke at kigge på hinanden, reagerer de fuldstæn dig synkront, som om de er meget enige om, at den udtalelse i selvsamme sekund har gjort dig til selvudnævnt morakker. 22\nGiv mens du vokser.indd 22\nI et splitsekund mærker du en sær følelse af at være ekskluderet og lukket ude af fællesskabet. Og du kan heller ikke undgå at opfatte, at dine kollegers venlighed nu er afløst af en lettere kølig udstråling, der giver dig et sært hul i maven og får dit ellers høje energiniveau til at gå fra 100 til 0, hurtigere end du kan nå at synke den klump, du i øvrigt også lige har fået i halsen. Alt sammen uden at du er klar over hvorfor. Her står I så. Fire mennesker i et scenarie, der føles, som om Sydpolens isvidder og dybe kuldegrader har gjort sit indtog lige her og meget lokalt. Der er koldt på Sydpolen. En kulde, der netop i kølvandet på din replik har spredt sig og sendt den forhenværende stemning af hyggeligt samvær meget langt væk. Og hvor du før gik og glædede dig over, at her var tre kolleger, du skulle spise frokost med i morgen, så er det scenarie lige nu reduceret til at have en sandsynlighed omkring 0. Hvad skete der? Det gik jo strålende. Lige indtil du glædesstrålende og meget entusiastisk fortalte, hvor meget energi du havde fået af at være på arbejde i dag. ■\nSe, i den organisationskultur, du lige er kommet ind i, er den overvejende holdning tydeligvis langt fra, at man får energi af at gå på arbejde. Her er det tværtimod det absolutte nonsens og langt ude bavl at mene og tro på, at man skulle få energi af at gå på arbejde. Og hvorfor er der så rigtig mange, der har det sådan? Jamen en del af grunden kunne være, at de er gået på kompromis med deres værdier så tilpas mange gange, at de ikke længere kan se en mening med det, de laver. Og så bliver man selvklart træt, og nogle gange endda meget træt af at gå H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 23\npå arbejde. Og det er der mange på din nye arbejdsplads, der mener, at man bliver. Og fordi der er mange, der mener det, så ér det ganske enkelt sådan. Så bliver vi trætte af at gå arbejde. Er det så særlig svært at forstå? – tænker dine kolleger. Og hvis din nye arbejdsplads ikke skal udvikle sig til et længere ophold på Sydpolen, gør du klogt i at glemme alt om at få energi af at gå på arbejde og tilpasse dig flertallets holdning, nemlig at man bliver træt af at gå arbejde. Så er der atter en chancer for, at du igen har kolleger at spise frokost med. Men hvorfor er det sådan? Hvis vi ser psykologisk på det, er der i princippet ikke forskel på den individuelle menneskelige psyke og den kollektive psyke – det psykologiske felt – vi deler derude på arbejdspladserne, som udgøres af vores alle sammens psyker. Hvis man får den samme tanke eller den samme følelse igen og igen, eller gentagne gange påvirkes af den samme tanke og følelse, vil denne tanke eller følelse over tid komme til at være i overtal. For eksempel tanken om, at arbejde godt nok er noget, man bliver træt af, at det igen i dag har været en hård dag at komme igennem på jobbet, hvorpå vi tager et dybt suk og konkluderer, at vi føler os meget trætte. Og det mest naturlige i denne føljeton er at lade os falde tungt ned i sofaen og dagligt eller regelmæssigt dele denne oplevelse med vores omgivelser, inklusiv kolleger, og bekræfte, hvor træt man bliver af at gå på arbejde. Dette overtal af negative eller positive tanker kalder de psykologiske forskere for automatiseret adfærd.1) Og det er så det, vi jyder kalder en vane. Og hvordan er det med vaner? Det er ikke noget, vi tænker over. Det er noget, vi gør per automatik og helt ubevidst. Og sådan er det med 90-95 procent af vores adfærd.2) Med andre ord og lidt provokerende sagt aner vi faktisk ikke, 24\nGiv mens du vokser.indd 24\nhvad vi har gang i. Det gælder sådan set både vores handlinger, men i høj grad også vores tankevirksomhed. Og disse ubevidste antagelser kan meget nemt blive en indre grænsebom, der går ned og ikke giver os selv eller vores kolleger adgang til hverken bedre trivsel, arbejdsglæde eller innovation. Forhold, som de fleste vedkender sig, men vi kan bare ikke altid gennemskue, hvad det er, vi har gang i. Lad os vende tilbage til eksemplet ovenfor. For hvad er det, der sker? Hvorfor synes dine nye kolleger ikke, at en nyansat energibombe som dig er en gave til den bunke trætte medarbejdere, de føler sig som? Fordi folk, der har masser af energi, også har det med at komme med en masse spændende forslag til at prøve noget nyt og lave om på tingene. Men hvorfor er de ikke begejstrede for en ny kollega, der kan se det hele med nye øjne? Og hvorfor hilser de ikke dine forslag om ændringer og justeringer velkommen? Det gør de ikke, fordi deres gamle ubevidste grundantagelser fortæller dem, at nye forslag betyder forandringer, og forandringer meget vel kan betyde mere arbejde. Selvom de fleste af os gerne vil bryste os af, at vi er forandrings parate, så reagerer vi også meget menneskeligt på forandringer: Der går simpelthen helt ubevidst et alarmberedskab i gang. Det er nemlig sådan, at der lidt forenklet sagt ikke er den store forskel på, hvordan vi mennesker reagerer, når en kollega kommer med nye forslag om ændringer, og dengang vore forfædre for første gang nede på den afrikanske savanne mødte en stor farlig løve. Da udspillede der sig cirka følgende dialog mellem vores forfædres krop og deres hjerne: ”Kroppen kalder centralen, kroppen kalder centralen. Vi har lige et spørgsmål, der handler om, at der lige nu er et fænomen på fire ben med en stor manke, der i ret skarpt trav nærmer sig. Og vi skal bare H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 25\nhøre, om det er noget, der sikrer artens overlevelse det her, eller om vi skal foretage os noget.” Og reaktionen fra hjernen er både rimelig skarp og hurtig, nemlig at den via et meget virkningsfuldt stykke biokemi melder ud, at det her på ingen måder er med til at sikre artens overlevelse. Så vores følelsesmæssige alarmcentral i hjernen, amygdala, får vores binyrer til meget hurtigt at udskille vores kamp- og flugthormon adrenalin, der via blodbanen drøner op til vores lever, der får besked på øjeblikkelig at udskille sine sukkerdepoter, så vi kan få energi og kræfter til at løbe lidt hurtigere og hoppe lidt højere, for at vi kan komme i sikkerhed i toppen af et nærliggende træ. Og der hænger vi så. Oppe i træet. Og venter på, at løven skal daffe af. Det gjorde den i vores forfædres tid på savannen. Den blev træt af at vente på den frokost, der ikke ville klatre ned fra træerne, og daffede af. Men hvordan er det med forandringer i forhold til vores arbejde? Holder de op? Får vi ro, så vi kan hoppe ned fra træerne igen? Tværtimod. Der er ingen løver, der daffer af. De sender tværtimod bud efter alle deres fætre og kusiner, venner og bekendte, hvilket betyder, at hele Afrikas løvebestand faktisk lige nu holder løvekonvent nede under dit og dine kollegers og rigtig mange andres træer. Og de har ikke tænkt sig at gå nogen som helst steder hen. Amygdalas følelsesmæssige alarmberedskabstilstand var fra naturens side ment som en kortvarig, fysisk reaktion, der skulle sikre artens overlevelse, og som aftog, når vi klatrede ned fra træet. Det var ikke en tilstand, der skulle være varig. Det var slet ikke meningen, at vi skulle blive siddende oppe i træerne. Men der sidder vi så, oppe i træerne, på fuld tid. Og det betyder med andre ord, at vi er i fysisk og følelsesmæssig alarmberedskabstilstand uafbrudt. Det er der ingen mennesker, der i længden kan holde til. Det er nemlig langt fra sundt. Det er 26\nGiv mens du vokser.indd 26\nbelastende for både kroppen og psyken. Belastende, fordi vi konstant går rundt med stresshormoner i kroppen, blodtrykket stiger, blodets indhold af kortisol øges, vore organer arbejder på akkord, kroppen begynder at tære på sine egne ressourcer for at mobilisere kræfter til den kamp og flugttilstand, vi ubevidst befinder os i. Og nu er vi faktisk mange, der har vænnet os til at sidde oppe i de dér træer. Og fordi vi er mange, der har gjort det i en god rum tid, så er vi nu mange, der mener, at det er helt og aldeles normalt. Og forandringspsykologisk er det sådan, at når flertallet mener, at det er normalt, så er det dét. Men selvom vi er mange, der mener, at det er normalt, kan man jo godt med fare for at blive forvist til Sydpolen vove at stille spørgsmålet: “Men er det sundt? Og kunne man forestille sig en gradvis nedstigning fra træerne?” Når vi alle sammen hænger oppe i træerne i fuld fysisk og følelsesmæssig alarmberedskabstilstand og har bildt os selv og hinanden ind, at det er fuldt ud normalt, så kan det meget nemt blive vores oplevelse, at vi ikke også har overskud til at høre på en ny i afdelingen, der kommer med velmenende forslag til en trinvis nedstigning fra de træer, vi sidder i. Af flere grunde. Én af grundene er som nævnt, at vores ubevidste gamle grundantagelser siger os, at nye forslag betyder mere arbejde. Og har vi ikke rigeligt med arbejde? Vi har masser af arbejde, vi skal slet ikke have mere arbejde. Og nu har vi med møje og besvær vænnet os til på fuldtid at sidde i alarmberedskabstilstand oppe i de her træer, og så skal vi ikke have indført endnu en strategi, denne gang for en trinvis nedstigning fra de her træer. For man kan da sige sig selv, at det betyder, at vi så skal ændre på vore vaner, strukturer og samarbejdsformer igen. Der er nemlig stor forskel på, hvordan man arbejder, når man sidder oppe i et træ, H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 27\nog når man har begge ben på jorden. Det er dybt uoverskueligt med sådan en forandring a la en trinvis nedstigning. Det har vi hverken tid eller ressourcer til. Så er det nemmere at være i alarmberedskab. Det kender vi. Det er blevet en normal tilstand at sidde i trætoppene. Det er sådan, vi gør. Det er vi mange, der mener. Så det holder vi både individuelt og kollektivt fast i. Lad os vende tilbage til, hvorfor det kan være svært at ændre på en opfattelse af: ”at man bestemt ikke får energi af at gå på arbejde.” Ifølge grundlæggeren af positiv psykologi, Martin Seligman, kan vi have et overtal af mindre positive eller negative tanker og følelser og derudfra udvikle en automatiseret og ubevidst adfærd, som man inden for den positive psykologi kalder tillært hjælpeløshed. Og omvendt, hvis vi har et overtal af positive tanker og følelser, kan vi udvikle en automatiseret adfærd, som kaldes for tillært optimisme.3) Det vender vi tilbage til i kapitel 3. Lige her handler det om sammenhængen mellem vores ubevidste antagelser og så det fænomen, at vi billedlig talt ofte bliver i træerne, når vi møder forandringer eller ændringsforslag fra eksempelvis en ny energisk kollega. Sagen er nemlig den, at psykologisk set kan denne antagelse om, at man bliver træt af at gå på arbejde, undertiden godt gå hen og udvikle sig til tillært hjælpeløshed, fordi den desværre betyder, at vi ikke oplever, at vi har overskud til at ændre på tingenes tilstand – eksempelvis ved fælles hjælp at klatre ned fra træerne og bevæge os væk fra den konstante følelsesmæssige alarmberedskabstilstand, hvor vi ganske vist giver og giver, men ikke vokser af det. Og her har vi et godt billede på den grænsebom, som vore ubevidste antagelser kan udgøre. I det her eksempel fastholder antagelserne os i en tilstand af tillært hjælpeløshed og bilder os ind, at vi hellere må gøre mere af det samme og blive i et velkendt terræn (træ28\nGiv mens du vokser.indd 28\ntoppene). Også selvom det betyder en større risiko for stress og udbrændthed. Men hvem siger egentlig, at vi bliver trætte af at gå på arbejde? Hvor kommer den antagelse fra? Lad os forestille os et scenarie, hvor du og jeg sammen med en masse andre skal begynde i 0.B. Fra første skoledag og hele vejen igennem uddannelsessystemet får vi at vide, at man faktisk får energi af at gå i skole, at man får energi af at gå på arbejde, simpelthen fordi man danner nye nervebaner og nye neurale netværk i hjernen, når man lærer noget nyt. Og at det faktisk betyder, at kroppen udskiller trivsels- og belønningshormoner, fordi hele vores krop gerne vil have os til at gøre det igen, i og med at udvidelsen af vores neurale netværk øger vores robusthed, giver bedre overblik, større associationsevne og dermed ganske enkelt: bedre overlevelseschancer for menneskearten. Og hver dag i skolen vil vi lære noget nyt, eller noget af det vi lærte i går med et twist. Det samme vil gælde i en arbejdssituation og et arbejdsliv. Med andre ord, såfremt vi fra 0.B og op igennem vores uddannelsestid hele tiden delte antagelsen om, at man får mere energi af at gå i skole og gå på arbejde, ville der være stor sandsynlighed for, at vi faktisk gik hjem fra skole og job med et meget højt energiniveau. Så når nu de ting, vi plejer at gøre, tilsyneladende ikke virker, hvorfor bliver vi så ved med at gøre mere af det samme, også selvom det nogle gange gør os syge? Hvorfor bliver mange af os ved med at hænge oppe i træerne i fuldtids alarmberedskabs tilstand? Som vi tidligere har været inde på, er det ikke noget, vi er bevidste om, at vi gør. Og derfor kan det godt tage lang tid, før H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 29\nman erkender, hvilke ubevidste antagelser, vaner og følelser man er styret af, og at ens adfærd hverken er særlig hensigtsmæssig eller befordrende for stemningen på en arbejdsplads. Det er som regel først, når vi tilpas mange gange har rendt panden mod en mur, at vi trinvis bliver bevidste om vore egne vaner og begrænsende grundantagelser. Og først herefter kan vi ændre vores adfærd, så den bliver langt mere hensigtsmæssig i forhold til at skabe en større arbejdsglæde og trivsel. Er jeg ved at falde af på den? Der findes både en forandringspsykologisk og evolutionspsyko logisk forklaring på, hvorfor vi bliver ved med at gøre mere af det samme, selvom det dræner os for energi og i værste tilfælde gør os syge. Forklaringer, der tegner både et meget logisk og menneskeligt billede af, hvorfor vi endnu ikke er mere åbne over for innovation og nye idéer, som bliver efterlyst mange steder fra. Først den forandringspsykologiske forklaring: Som vi var inde på tidligere, er 90-95 procent af vores adfærd styret af en række ubevidste grundantagelser. Man kalder også de ubevidste grundantagelser for tavs viden, fordi vi har en tendens til ubevidst at følge dem, som var de et faktum. Men i virkeligheden er det noget, vi antager er sådan, fordi vi eksempelvis er mange, der (ubevidst) mener, at ”sådan er det.” Det udvikler sig til en automatiseret adfærd, noget, vi bare tænker og antager er sådan uden at forholde os kritiske til det. Og 90-95 procent af det, vi foretager os, sker på denne måde. Hvilket vil sige en meget stor del af tiden. En grundantagelse kan for eksempel være, at når forandringerne 30\nGiv mens du vokser.indd 30\nkommer og udfordringerne vokser, så klarer vi det ved at tage os sammen. Vi strammer bare ballerne. Jeg har i over to årtier arbejdet med stressforebyggelse, og her handler det netop om at få fat i vore grundantagelser, fordi det ofte er dem, der skaber stressen. Det er rigtig svært for mange af os at indrømme, at vi er stressede, fordi vi tænker: ”Hvis jeg ikke kan klare det her, er jeg ikke lige så god som de andre. Så er det nok mig, der er ved at falde af på den, for jeg kan ikke holde til det samme, som de andre kan.” Derfor er der mange, der siger til sig selv: ”Nu tager du dig sammen og giver den en ekstra skalle for at nå i mål.” Og så arbejder vi ekstra i en periode, anstrenger os lidt mere, gør det vi plejer endnu bedre, for så skal det nok gå. Det har nemlig altid virket. Men vi er mange, der efterhånden har efterprøvet det. Og de fleste af os har måttet sande, at mere af det samme efterhånden ikke virker mere. Det er en mærkelig oplevelse, når vore hidtidige løsninger på problemerne ikke virker mere. Og ændrer vi ikke den antagelse og dermed vores vanlige måde at gå til tingene på, bliver vi stressede. Vi bliver nemlig overbelastede. Og i sidste konsekvens brænder vi ud. Og hvis vi vender tilbage til det, som jeg kalder ”det store farlige løvesyndrom”, så er overbelastningen en konsekvens af at sidde for længe i trætoppene, fordi det betyder, at kroppen er i konstant alarmberedskab. Når vi udsættes for stadig flere forandringer, er der også meget i vores måde at se verden på, der ændrer sig. Og når vores måde at se verden på ændrer sig ud over det sædvanlige, sker der ifølge videnskabsteoretikeren Thomas Kuhn et paradigmeskifte. Paradigme betyder helt enkelt den måde, vi er vant til at se verden på. Og når paradigmet skifter, betyder det, at de grundantagelser, vi indtil nu har haft, bliver kraftigt udfordrede. Man kan også sige, at fordi grundantagelserne over tid bliver udforH v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 31\ndrede af ”usædvanlige uregelmæssigheder”, som Kuhn kaldte alt det nye, der vælter ind i vores verden, opstår der stille og roligt et nyt paradigme.4) Det er krævende. Og det kan både være udfordrende og i nogle sammenhænge også en smertefuld oplevelse at skulle ændre sin måde at tænke på, føle, arbejde, kommunikere og leve på. For mange kræver det, at de skal tage stilling til, hvad det er, de har haft deres identitet hæftet op på. Tag for eksempel østtyskerne, da Berlinmuren faldt. De havde levet i et paradigme, en måde at se verden på, hvor Vesten var fjendebilledet. Alle nyheder og al kommunikation fra vest blev censureret. Den østtyske økonomi beroede på en planøkonomi styret af staten i modsætning til den vestlige markedsøkonomi. Det hemmelige efterretningspoliti Stasi havde spioner, der fungerede som meddelere, der rapporterede om eventuelle personer, der bedrev såkaldt statsfjendtlig virksomhed (forholdt sig kritisk til staten), og om hvem der var mønsterborger og fulgte systemets retningslinjer til punkt og prikke. Da muren mellem øst og vest falder, braser det østtyske paradigme sammen og efterlader billedlig talt en kæmpe støvsky af kaos i alle de grundantagelser, der indtil da havde oppebåret det gamle østtyske paradigme. Hvor vesten havde været et fjendebillede og markedsøkonomi en samfundstrussel, vågnede østtyskerne op til at skulle revidere store dele af deres verdensbillede. Og spørgsmålet for mange har sandsynligvis været: ”Betyder dét, at jeg har levet i en illusion?” Man kan godt ændre på sine grundantagelser, men det kan være svært og kan nogle gange få os til at opføre os meget besynderligt. Jeg har oplevet veluddannede og dygtige medarbejdere fra en af Danmarks største industrivirksomheder, som under en øvelse begyndte at hive skilte med gadenavne op af jorden, fordi 32\nGiv mens du vokser.indd 32\ngadenavnene ikke passede med det kort, de var udstyret med, og hvor det sidenhen viste sig, at de bare var gået forkert. Ikke desto mindre er det et eksempel på, hvordan vi nogle gange prøver at få de ydre omgivelser til at passe med det billede, vi har af verden. Eller erfarne overlæger på et større kantonhospital i Schweiz, der modarbejdede en omstrukturering, selvom de selv havde sat den i gang. De havde besluttet, at deres speciallaboratorier skulle omdannes til et centrallaboratorium. De havde alle hver deres kontor og hver deres sekretær, og en del af deres ønske var at samle funktionerne. Men efterhånden som omstruktureringen skred frem, begyndte lægerne at modarbejde sammenlægningen. På et tidspunkt var jeg nødt til at kalde dem sammen og minde dem om, at det sådan set var deres eget ønske, ikke mit, at indføre ændringer i organisationen, og spørge dem, om det fortsat vitterlig også var det, de ønskede. Det var det. De var blot midlertidig blevet overmandet af endnu én af de klassiske, gamle grundantagelser om, at: ”Det var meget bedre før.” Da de nåede den erkendelse, gennemførte vi sammenlægningen. Men det siger noget om, hvor svært det kan være at ændre grundantagelser. For i ovenstående eksempel var det jo faktisk lægerne selv, der havde truffet en beslutning om at lave om på de eksisterende organisationsstrukturer. Vi forsøger meget ofte at løse det nye paradigmes udfordringer med det gamle paradigmes antagelser. Det sker ofte, når vi skal arbejde på tværs med mennesker og på måder, vi ikke har prøvet før. Det er udfordringer, der kræver, at man tænker helt anderledes i forhold til ansvarsdelingen, arbejdsindholdet, rutiner osv. Det kan for eksempel være, man er vant til at have en meget klar aftale om, hvem der har ansvaret for at gøre hvad, hvor H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 33\n”Vi forsøger meget ofte at løse det nye paradigmes udfordringer med det gamle paradigmes antagelser.”\nGiv mens du vokser.indd 34\nog hvornår for at undgå at tabe en opgave på gulvet, fordi den ellers nemt kan falde mellem to stole. Hvis man så pludselig skal til at arbejde på tværs i teams, kan det være en stor udfordring, såfremt man forsøger at overføre de hidtidige måder at fordele ansvaret på til den nye tværgående teammodel. Ofte fortsætter vi i samme spor som tidligere – vi løser det ved at gøre mere af det samme, mere af det, der før virkede. Men det er som nævnt ikke altid løsningen. For der kommer ikke færre forandringer og udfordringer. Tværtimod bliver vi udsat for forandringer i et tempo, som vi aldrig har oplevet tidligere. Dagligt både læser vi om forandringer og mærker dem også på vores egen krop, hvad enten det er omstruktureringer, nye arbejdsopgaver eller ting, vi skal forholde os til og vide noget mere om. Når vi så atter udsættes for flere forandringer, gør vi helt ubevidst igen mere af det samme for at følge med. Når udfordringerne vokser, bunkerne af arbejde og mængden af omstillinger bliver grænsende til det uoverstigelige, så strammer vi da bare ballerne. Det er en kollektiv grundantagelse, at på et tidspunkt skal vi nok nå op på siden af alt det arbejde, der har ophobet sig. Vi skal nok få skovlen under alt det nye med de gamle måder at tackle det hele på. Vi kæmper nemlig, gør vi. Og at kæmpe har altid virket – og på den måde forbliver vi oppe i træerne i konstant alarmberedskabstilstand. Der er bare det ved det, at uanset hvor meget vi strammer ballerne, så virker det ikke efter hensigten. Uanset hvor meget vi gør mere af det samme, kommer vi til kort. Og derfor havner mange af os i de negative spiraler, hvor vi gør mere at det samme, selvom det gør os syge. Det svarer lidt til en mus i et musehjul, der har et stykke ost dinglende lige foran næsen og H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 35\nforsøger at løbe det op. Musen antager, at jo hurtigere den løber, jo tættere kommer den på ostestykket for lige om lidt at kunne sætte tænderne i det. Det sker bare aldrig. Det eneste, der sker, er, at musen løber stærkere og stærkere og til sidst er så udmattet, at den vælter om. Afstanden mellem musen og osten bliver ved med at være uforandret, lige meget hvor hurtigt den løber. Den eneste måde at få fat i osten på er at ændre strategi, ændre på antagelsen om, at osten kan nås ved at løbe hurtigere for derigennem at finde en ny og helt anden løsning. Det lyder nemt. Men det er det ikke. For det kræver, at man er i stand til at erkende, at den hidtidige måde ikke virker mere. Her melder det store spørgsmål sig så: ”Og hvorfor skulle det være så svært at erkende det?” Lad os vende tilbage til grundantagelserne. De er ubevidste, og hvis vi har en overvægt af en bestemt antagelse, er det dén, der styrer vores adfærd, både individuelt og kollektivt. Forestil dig, at du som den eneste på din arbejdsplads i dit team har gennemskuet, at I ikke kan løse jeres udfordringer på den her måde. Det går du og reflekterer over, mens de andre fortsætter med at løse udfordringerne som hidtil. Din erkendelse gør dig i stand til at se nye perspektiver, finde nye muligheder til at løse udfordringerne. Tag for eksempel det store farlige løve-syndrom. Du kunne godt ønske dig en anden måde at løse udfordringerne på, end at I alle sidder oppe i træerne hele tiden, fordi det er mere af det samme. Og det er her, du indser, at vi må ned fra de træer. Vi kan ikke være i konstant alarmberedskab. Vi kan ikke blive ved med at presse citronen, for til sidst er der ikke mere saft i den. I stedet skal vi give, mens vi selv vokser. Måske har du et forslag til en ny måde at organisere jer på, tilrettelægge arbejdet på en anden måde, eller hvad det måtte være, du kan se, ville kunne ændre positivt på jeres situation. 36\nGiv mens du vokser.indd 36\nOg da du fremkommer med din løsning (og her er det lige meget, om du ved forsøg har efterprøvet, om din løsning virker eller ej, og kan bevise det), har du det som havmågen Jonathan Livingston i bogen af samme navn. Han finder en ny måde at bruge vingerne på, så han i luften kan dykke meget hurtigt uden at stalle (blive slået i smadder af kombinationen vind/høj hastighed). Efterfølgende bliver han kaldt ind i mågernes storråd: for at modtage ros for sin revolutionerende opdagelse, tror han. Men Jonathan må erfare, at i stedet for at blive hyldet for sin opdagelse bliver han ekskluderet af mågeflokken. Formålet med mågelivet, bliver han belært om af storrådet, er nemlig ikke at forfine flyvekunsten, men at flyve ud på havet efter føden og tilbage igen. Han er med sin nye opdagelse ganske enkelt en fare for mågeflokken, bliver der sagt. Og såfremt dit team ikke afviger markant fra gennemsnitsmenneskets reaktion på nyt og på forandringer, vil du få præcis den samme reaktion, når du kommer med dit nye forslag til trinvis nedstigning fra træerne. Der er måske et par stykker, der vil være meget diskrete og fortælle dig, at det er umuligt. Andre vil måske bare sukke dybt og vende det hvide ud af øjnene. Og med meget stor sandsynlighed deler du skæbne med havmågen Jonathan, der blev ekskluderet fra sin mågeflok. Her er det vigtigt at forstå, at det sjældent er personligt, og dine kolleger er heller ikke på bevidst mobningskurs. Det skyldes ikke, at dine kolleger ikke har lyst til forandringer. Det sker forandringspsykologisk udelukkende, fordi der i gruppen er en overvægt af grundantagelser i forhold til, hvordan vi løser travlhed og nye udfordringer (hvilket for manges vedkommende er, at når vi har travlt, løber vi alle sammen lidt hurtigere – ”Det er helt normalt”). Du repræsenterer med dit nye bud på en løsning det fænomen, Thomas Kuhn kaldte for anomalier. Og H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 37\ndefinitionen på en anomali kommer her: En sag, person eller situation, der adskiller sig fra det kendte eller accepterede. En usædvanlig uregelmæssighed. Anomalierne vil som regel blive hånet for deres absurde indfald, og gennem historien har mange oplevet det samme som Jonathan havmåge. Tænk bare på astronomen Galileo Galilei, som fremsatte en teori om, at jorden drejede rundt om solen, og ikke omvendt, som man troede dengang. Han blev sat i husarrest, da det kom hans ven paven for øre. Og den formildende husarrest fik han kun, fordi retten tvang ham til at sige, at han havde taget fejl. Alternativet havde været dødsstraf, og det syntes Galileo var lige tidligt nok. Da han forlod retssalen, skal han have sagt noget i retning af, at: ”Lige meget, hvor meget de spærrer mig inde, kan det jo ikke hindre solen i at være centrum i vores solsystem.” Først på sit dødsleje udtalte han, at han havde ment hvert et ord af sin teori, og at han var overbevist om rigtigheden i sin teori om, at solen var centrum i vores solsystem. Albert Einstein sagde engang: ”Den idé eller tanke, der ikke i starten forekommer absurd, er ikke bæredygtig.” Dermed ikke sagt, at en idé er bæredygtig, bare fordi den forekommer absurd. Men Einsteins citat giver anledning til at reflektere over vore måder at forholde os til nye forslag og idéer på. Og minder os om, at det kræver åbenhed at skabe en kreativ kultur, der fostrer nye idéer og innovation. Kan man dø af, at kaffekanderne ikke står, som de plejer? Det er ikke kun vore grundantagelser, der gør det svært at tænke nyt og anderledes. Der findes også en evolutionspsy38\nGiv mens du vokser.indd 38\n”Den idé eller tanke, der ikke i starten forekommer absurd, er ikke bæredygtig.” Albert Einstein\nH v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 39\nkologisk, neurologisk og ovenikøbet meget logisk forklaring på, hvorfor vi reagerer, som vi gør, på forandringer og nye idéer. Der er nemlig ifølge hjerneforskere og psykologer simpelthen tale om reaktioner, der skyldes en meget gammel programmering i vores hjerne, og det er blandt andet det, man beskæftiger sig med inden for evolutionspsykologien. Her ser man på de områder af hjernen, der kaldes for den gamle del, reptilhjernen og det limbiske system, og de antagelser, der styres herfra. Disse dele af hjernen blev programmeret for mange millioner år siden i forhold til livsvilkår, der handlede om ren overlevelse. Egen overlevelse og artens overlevelse. At overleve i naturen, på savannen, blandt farlige dyr, blandt fjendtlige stammer og under barske vejrforhold. Forskere på området mener, at dét, vore forfædre måtte have lært om at overleve som art, er nedarvet fra generation til generation i vores DNA. Og vi mennesker har i omegnen af 120.000 millioner millioner meter DNA. Hver! Det er mange meter. Så såfremt forskerne har ret, ved vi en hel del om at overleve. Helt ubevidst.5) Ikke desto mindre påvirker denne viden vores adfærd. For eksempel når vi møder forandringer eller bliver præsenteret for noget nyt. Det kan være, når vi eksempelvis får en ny leder, skal arbejde med andre områder eller på nye måder, end vi er vant til. Det er alt sammen forhold, der aktiverer amygdala, vores følelsesmæssige alarmcentral. Amygdala er afsindig skrap til at afkode, når noget i vore omgivelser ændrer sig. Når små og store ting ikke mere er, som de var lige før. Det behøver ikke en gang være en ny energisk kollega, der kaster sig ud i et vovet forslag om gradvis nedstigning fra træerne. Det kan såmænd være en ny kantinedame, 40\nGiv mens du vokser.indd 40\nder i stedet for som vanligt at sætte kaffekanderne to og to ved siden af hinanden, så hankene peger samme vej, har gjort det helt anderledes, så kanderne nu står i hver sin ende af bordet, og hankene peger hver sin vej. Det registrerer amygdala, og den er programmeret til at sikre artens overlevelse blandt andet i kraft af mønstergenkendelse og dermed også mønsterafvigelser. Og er der en afvigelse i den måde, kaffekanderne står på, reagerer amygdala. I dens funktionsmåde svarer det til, at der er en stor farlig løve på vej, eller at vores forfædre på savannen er blevet omringet af en anden stamme. Noget er, som det ikke plejer at være. Her ville amygdala også slå alarm som i: Det kan man dø af. Fordi det kunne vores forfædre. Så når amygdala registrerer en mønsterafvigelse som to kaffekander, der vender anderledes end sædvanlig, slår den alarm efter devicen: Det her kan man muligvis dø af. Og på den måde har amygdala sikret artens overlevelse i årtusinder. Det vil også sige, at mange af vore nervebaner og neurale netværk i det limbiske system er skabt, styrket og stimuleret af at være gode til og af at blive endnu bedre til at være opmærksomme på mønsterafvigelser og dermed faresignaler. Det ville alt sammen ikke gøre spor, såfremt vore største udfordringer i denne verden stadig var at overleve som samboende stamme under farefulde forhold, hvor der skal reageres med enten kraftig tilbagetrækning fra farlige dyr eller fjendtligt stemte fremmede stammer eller med et beslutsomt angreb for at slå en fjende og diverse angribere tilbage. Amygdalas alarmberedskab forplanter sig ud i alle nervebaner, og derfor reagerer hele kroppen på sådan en melding fra amygdala. Og det kan være forklaringen på, hvorfor en ny teamstruktur, der kan være helt igennem fornuftig, stadig kan være svær at få til at fungere i en virksomhed. Simpelthen fordi H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 41\namygdala hormonelt giver os følelsen af, at det her kan vi muligvis dø af. Den har sat hele kroppens alarmberedskab i gang, så kroppen er klar til kamp, så meget at medarbejderne ubevidst tror, at det her muligvis er et ledelsestiltag, ”der betyder den sikre død” for os alle. I den forreste del af hjernen sidder præfrontal korteks. Det er den del af hjernen, der gør os i stand til at planlægge, skabe overblik over årsags- og virkningssammenhænge mellem fortid, nutid, fremtid. Og det er den del af hjernen, som i højere grad kan gennemskue, at vi ikke kan dø af en ny teamstruktur. Vores forreste del af hjernen hjælper os med at gennemskue, at der godt nok er tale om en ændring af et tidligere mønster (samarbejdsformen), men at der reelt ikke er tale om en forandring, der kan udgøre en fare for artens overlevelse. Ifølge hjerneforskerne har vi haft den gamle reptilhjerne og det limbiske system i langt flere generationer, end vi har haft præfrontal korteks. Derfor tager det af naturlige årsager også tid, før vi har stimuleret og udviklet den nye del af hjernen og skabt neurale netværk, som forbinder den nye og de gamle dele af hjernen. Når der er skabt tilstrækkeligt med nervebaner mellem de gamle dele af hjernen og præfrontal korteks, vil amygdala stadig slå alarmberedskabet til, hvis vi for eksempel får en ny leder, og sende signal til resten af kroppen om, at det her kan man altså dø af. Men samtidig vil præfrontal korteks registrere, at der er tale om en ændring af et i forvejen kendt mønster, og at det altså ikke er noget vi kan dø af, og dermed er den med til at sænke kroppens alarmberedskab. I dit og mit hoved kan det opleves som en indre dialog, hvor præfrontal korteks i forhold til amygdalas alarm om, at:”Det her kan vi dø af ”, kommer med indvendingen: ”Prøv lige at høre her, du har fået en ny leder, det kan du og dine kolleger altså ikke dø 42\nGiv mens du vokser.indd 42\n”Selvom vore levevilkår har ændret sig, bærer de neurale netværk i hjernen stadig præg af de stimuli om overlevelse, der evolutions psykologisk har dannet dem.”\nGiv mens du vokser.indd 43\naf. Det er udfordrende jovist, men det er ikke livsfarligt.” Når præfrontal korteks kan og gør det, svarer det til, at vi udvider de neurale netværk i vores hjerne fra at være en ensporet motorvej til, hvad der svarer til en tresporet motorvej. Hvor meget kan man flytte et menneske? Lad os vende tilbage til det indledende scenarie, hvor der kom en ny, frisk medarbejder og anfægtede den fælles antagelse, at her får man ikke energi af at gå på arbejde, her bliver man træt. Tanken om at skulle spise frokost alene var ikke rar. Og det er der en meget god forklaring på. Vore forfædre på den afrikanske savanne levede i stammer. Og i stammen var man sikker. Langt mere sikker, end hvis man gik alene og flakkede rundt på de åbne vidder eller i skovene for sig selv. Stammen udgjorde både et socialt og et helt eksistentielt sikkerhedsnet. Der var større chancer for at overleve i stammen, end hvis man var alene. Hvis vi tænker på de oprindelige indianere, forlod de kun stammen, hvis de vidste, de snart skulle dø. Og det er fortsat sådan, vi ubevidst opfører os for at overleve. Det ligger dybt i os. Selvom vore levevilkår har ændret sig, bærer de neurale netværk i hjernen stadig præg af de stimuli om overlevelse, der evolutionspsykologisk har dannet dem. Det betyder, at vi stadig hellere ”vil dø end blive ekskluderet af stammen.” Såfremt vi bliver smidt ud af stammen, mister vi hele vores opbyggede sikkerhedsnet af relationer. Alle de relationer, der er opbygget, giver tryghed og sikkerhed. De repræsenterer faktisk vores pension, vores sikkerhed i alderdommen. Og der er en ganske fin og klar parallel mellem de stimuli og udfordringer, der har skabt vore neurale netværk 44\nGiv mens du vokser.indd 44\nog deres indbyrdes sammenhæng i hjernen, og så den måde, hvorpå vi agerer i den ydre verden, hvordan vores opfattelser er af relationer og vigtigheden af at være en del af en stamme for at kunne overleve. Relationerne i stammen kan aflæses i de neurale netværk i hjernen og vice versa. Der er lavet mange forsøg med aber, hvor man blandt andet har undersøgt, hvordan de reagerer på forandringer og udskiftning af ledere i abeflokken, ikke mindst fordi deres DNA kun afviger 0,6 procent fra det menneskelige DNA. Det er mindre end 1 procent. Så om det behager os eller ej, så ser det ud til, at vi har en del tilfælles med aberne. Og da en gruppe forskere i et forsøg udskiftede lederen i abeflokken, viste det sig, at de øvrige aber i flokken tabte pelshår i store totter. Forskerne troede først, at der var tale om en virus, som havde forårsaget det pludselige hårtab. Så de søgte en ny pulje forsøgspenge, fandt en anden abeflok og gentog forsøget. Så snart de i det andet forsøg skiftede abeflokkens leder ud, tabte aberne i flokken pelshår i store totter. Da det forekom forskerne lidt påfaldende, tog de blodprøver på aberne for at finde frem til, hvilken virus der kunne være tale om. Det viste sig, at der ikke var nogen virus at spore. Og forskerne konkluderede, at aberne simpelthen var blevet stressede ved udsigten til de følger, der er ved et lederskift. Her var deres relation i forhold til lederen nemlig vigtig for deres placering i hierarkiet, deres sikkerhed og overlevelse.6) Når man derfor som medarbejder godt kan føle sig mat i koderne efter adskillige lederskift, og nogle af de mandlige medarbejdere har tabt så tilpas mange hår på hovedet, at de vælger den totale glatragning, så kan det altså godt skyldes, at vi over kort tid har oplevet at skulle skifte ledere og kolleger lidt for mange gange. På mange områder er vi yderst tilpasningsdygtige, og samtidig kan den gamle del af hjernen ikke altid H v o r f o r b l i v e r v i v e d m e d at g ø r e m e r e a f d e t s a mm e\nGiv mens du vokser.indd 45\nfølge helt med i det tempo, som forandringer sker. Derudover er det på mange arbejdspladser blevet stadig mere udbredt, at en del medarbejdere ofte bliver kastet ud i at skulle bestride et eller flere arbejdsområder, hvis indhold de reelt ikke er særlig bekendt med, og undertiden faktisk ikke har noget kendskab til. De får sidemandsoplæring og kortere kurser. Men trods dette lander en del medarbejdere desværre et for dem meget psykisk belastende sted, nemlig alt for langt væk fra deres nærmeste udviklingszone. I sådan en situation vil der være for langt mellem det, vedkommende allerede kan og kender i forvejen, og det nye, som vedkommende først skal tilegne sig (se også kapitel 7). Det skaber en meget kraftig amygdala-aktivitet og dermed en alarmerende høj konstant følelsesmæssig alarmberedskabstilstand. Når man står overfor at skulle omstrukturere en virksomhed eller organisation, er det derfor vigtigt at være opmærksom på, hvor meget og på hvilke måder man kan flytte mennesker steder hen, på hvor kort tid, med hvilke arbejdsopgaver, og samtidig ændre på relationerne på arbejdspladsen. Som jeg skrev indledningsvis, er det kun ved at blive bevidst om de forskellige grundantagelser, der styrer os, og forstå, hvorfor vi nogle gange reagerer, som vi gør, at vi kan begynde at gøre noget andet, end vi plejer. (I bogens sidste kapitel finder du en øvelse, hvor du kan arbejde både med dine egne og organisationens grundantagelser). Det betyder også, at der skal være en kultur på arbejdspladsen, hvor det er tilladt at stille forslag til forbedringer eller nye måder at løse opgaverne på, uden at man som forslagsstiller skal være bange for at blive marginaliseret eller udstødt af fællesskabet. Mange ledere tror: ”Jamen, det gør vi da allerede.” Sagen er 46\nGiv mens du vokser.indd 46\n”Når man står overfor at skulle omstrukturere en virksomhed eller organisation, er det vigtigt at være opmærksom på, hvor meget og på hvilke måder man kan flytte mennesker steder hen, på hvor kort tid, med hvilke arbejdsopgaver, og samtidig ændre på relationerne på arbejdspladsen.”\nGiv mens du vokser.indd 47\nbare, at man som leder godt kan have sagt og ment, at medarbejdernes forslag er velkomne. Det betyder dog ikke, at medarbejderne ændrer sig, fordi lederen kommer med en melding om, at de endelig bare skal spørge løs og komme med forslag. Det gør de ikke, hvis det ligger dybt i dem, at det kan være farligt at træde uden for stammen og komme med forslag til noget, andre måske er uenige i. Det ser jeg meget ofte, når jeg bliver hentet ind for at rådgive virksomheder både herhjemme og i udlandet. Uanset kultur er det meget de samme ubevidste antagelser, der går igen. Jeg hører tit medarbejdere fortælle, at deres leder godt nok inviterer til, at de skal og kan komme med forslag til forbedringer, og vedkommende gerne vil have, at det bliver en del af deres kultur. De fortæller også, at deres leder siger, at hvis de kommer med deres egne forslag til forbedringer, har de indflydelse på den kultur, der er på virksomheden. Men de fleste har den oplevelse, at det ikke nytter, for deres forslag bliver som regel ikke til noget. Og hvis de oplever det gentagne gange, kommer den negative oplevelse i overtal og bliver til en grundantagelse om, at det er spild af tid at gå og tænke over, hvilke områder man kunne komme med forslag til, når lederne alligevel ikke bruger dem. Og de oplever efterfølgende, at de bliver til grin hos kollegerne, fordi de troede på, at lederne oprigtig mente, at nye forslag var velkomne. Det kan være svært at skabe en god arbejdsplads, hvis en del medarbejdere er overbevist om: ”Det er jo bare noget lederen siger, ikke noget hun mener.” Men det gør det endnu sværere at øge kreativiteten i kulturen, hvis medarbejderen ikke tør stille et forslag, fordi vedkommende ubevidst er bange for stammens reaktion. 48\nGiv mens du vokser.indd 48\nOvenstående eksempel er ikke enkeltstående, og det beskriver meget tydeligt, hvor svært det kan være at skabe en virksomhed med god energi og engagement, og hvor medarbejdere tør kaste sig ud i ny og anderledes tænkning. Så længe vores grund antagelser ikke er bevidstgjorte og bevidst ændret i en fælles referenceramme, vil de fortsætte med at styre den måde, medarbejderne opfører sig på i organisationen, lige meget hvor meget vi kunne ønske os det anderledes. Ingen vil nemlig frivilligt marginaliseres eller ekskluderes af stammen. Så ubevidst retter vi kulturelt ind, men det øger ikke vores trivsel, og vi vokser ikke af det. I næste kapitel skal vi beskæftige os meget mere med, hvordan man skaber en overvægt af positive tanker og følelser. Trivselsstrategi ■■Hvordan reagerer du på nye forslag? Er du typen, der tænker: ”Det har vi prøvet, det virkede ikke den gang, derfor vil det være spild af tid at prøve det igen.” Eller tænker du: ”Det kan aldrig skade at prøve.” I kapitel 9 finder du en række øvelser, der hjælper dig med at finde frem til, hvilke grundantagelser der styrer din måde at håndtere forskellige situationer. Prøv at arbejde målrettet med de forskellige antagelser, f.eks. hvordan du og dine kolleger tackler travlhed, forandringer, samarbejde osv. ■■\tSkab en kultur på arbejdspladsen, hvor det er legitimt at bruge sin originalitet og tænke ud af boksen. Det bidrager du til ved at være åben over for nye forslag.\nGiv mens du vokser.indd 49\nGiv mens du vokser læseprøve\nSelvhjælpsbog af forfatteren til "Frugttræ-strategien", "Forandringer spørger ikke om lov, de kommer bare", om at få mere energi til både ar...


I 30 dage i denne måned udforsker vi hele30, 30-dages reset og refokus på hele fødevarer. Whole30 er ikke en diæt eller en dømmende mærkning af fødevarer som “god og dårlig”. Det er faktisk en simpel nulstilling, der har hjulpet mange af vores læsere til at lave mad mere og finde ud af de fødevarer, der får dem til at føle deres bedste. Læs mere om vores dækning her.\nUanset om det er din første gang at gøre hele30 eller din fjerde, bliver forberedelsen ikke mindre vigtig. Ud over en do-do-holdning, et par ikke-fødevarekøkkener, og dine dagligvarer, er der få flere ting, du kan gøre for dit spisekammer for at sikre, at du får de bedste resultater fra din 30-dages midlertidige pause fra sukker, alkohol, mejeri og meget mere.\n1. Skjul dine ikke-Whole30 pantry forsyninger.\nNøglen til en vellykket Whole30 handler faktisk mere om, hvad der ikke er i dit skafferi end hvad der er i det. Slap af med uønskede fødevarer eller fristelser nu, eller gem dem i et særskilt område til din familie, der er ude af din synsfelt..\nJeg fortæller dig ikke, at du smider en masse mad eller smider ud helt sunde fødevarer, du kan gå tilbage til efter hele30, men tænk på, hvilken slags varige ændringer du vil gøre til din livsstil. Vil du gå tilbage til snacking på Doritos og candy bars efter disse 30 dage? Hvis ikke, slippe af med dem.\n2. Lager op på kompatible snacks.\nFå nogle enkle, uforberedte snacks, som tørrede frugter, RxBars og Larabars, rykkede og nødder. Kontroller etiketterne, før du køber nogen af disse ting for at sikre, at de er kompatible. Du vil aldrig føle sig hængende eller fristet til at vende væk med ikke-kompatible snacks, så sørg for at have nogle nødsituationer, der imødekommer både søde og salte cravings.\nHvis du er en sodavandør og bekymret for at sparke vanen, prøv smagfulde seltzers. LaCroix er en Whole30-godkendt favorit.\n3. Lager op på basale dåsevarer.\nWhole30-kompatibel madlavning kan være helt anderledes end den måde, du normalt laver mad, eller måske skal du kun lave nogle små tweaks. På nogen måde er det vigtigt at fylde dit spisekammer med nogle basale dåsevarer, du kan falde tilbage, så du ikke behøver at løbe ud til dagligvarebutikken hver dag. Konserveret laks og tun arbejder godt i salater for en let proteinfiksering. Knuste tomater, karrypasta, konserverede grøntsager og kokosmælk kan gå langt i masser af opskrifter, fra gryder og karrærer til stege og saucer.\n4. Lager på kokosnødsprodukter.\nHej til din nye bedste ven: Kokosprodukter er enorme på hele30. Kokosolie fungerer godt til madlavning, og jeg bruger kokosvand og kokosmælk til at lave chia pudding. Jeg har også brugt kokosmel i kødboller. Du har sikkert aldrig hørt om kokosnødder aminosyrer før hele30, men de er et lavglykæmisk, glutenfrit alternativ til sojasovs.\n5. Opdater din krydderestativ.\nDette er en god tid til at udforske nye opskrifter og smagsoplevelser i din madlavning. Tag oversigt over dit krydderestativ og sørg for at have det grundlæggende, såsom sort peber, rød chili flager, kanel og hvidløgspulver. Så overvej at samle nogle nye krydderier, du måske er mindre bekendt med, men vil være glad for du forsøgte, som gurkemeje, karrypulver, paprika og kinesisk fem krydderier. Retfærdig advarsel: Krydderier kan smukt tilføje op på din købmand, men lidt går langt, så tænk på dem som en investering i din lækre kulinariske fremtid.\nHvis Whole30 har været et nyttigt redskab til dig i din madlavning og spisning, hvilke skafferændringer har været mest gavnlige for dig?\n30 dage af hele30: Vi sparker 2017 med 30 dage af hele30. Hvorfor hele30? Det er ikke en permanent kost; Det er ikke en recept til at spise. Det er kun 30 dage at spise hele mad og udforske en mere målrettet og opmærksom tilgang til mad. Læs mere her på hvad Whole30 er og hvordan man følger med.\n1 1. Skjul dine ikke-Whole30 pantry forsyninger.\n2 2. Lager op på kompatible snacks.\n3 3. Lager op på basale dåsevarer.\n4 4. Lager på kokosnødsprodukter.\n5 5. Opdater din krydderestativ.\nKako napraviti najbolju piletinu prženu rižu bez Wok\nDessa är de amerikanska livsmedelsbutikerna med den bästa kundservicen\nHvorfor skal du spise dine Cheetos med spisepinde\n5 dingen om te weten voordat je een houtskoolgrill koopt\nRecept: Zure kers-amandel-ijs met chocoladebrokken\nDomaći mokri maramice za ljepljive prste\nGoede vraag: Moet verse nootmuskaat op dezelfde manier worden gebruikt als gemalen nootmuskaat?\nPretpostavimo da je tajni sastojak ovih kremastih limuna Zoodles\nRecept: Creamy Corn Mac och ost\n5 Aturan untuk Mengadakan Pesta Makan Malam yang Buruk (dan Melihat Teman Anda Lebih Sering)\nSoft-Boiled Eggs & Toast Soldiers erobre bordet\nKaj lahko zamenjam za kondenzirano piščančje juho? Dobra vprašanja\nSeasonal Staple: Trader Joe’s Pumpkin Butter\nVores Editors ‘Favorite Big-Batch Opskrifter til Meal Prep til morgenmad\nJužnjački recept: Cholula Chicken-Fried Steak s Gravy\nJam-raportti: Hafi-mustaherukka säilöntää\nRecept: kolači od sladoleda s kolačima\nViikonloppu-snacks: paistetut, maustetut “Corn Nuts”\nKääntäkää jäljelle jääneet bataatit jotain uutta illallista varten\nRecept: kremo juha celuloze s slanino\n3 iznenađujuće stvari koje su potpuno bolje u lijevanog željeza Skillet


Sprog og gå med hånd - 10 mdr. - svar fra Helen\nSvar: Sprog og gå med hånd - 10 mdr.\nDet lyder som om, at der er rigtig godt gang i jeres dreng, han lyder til at være rigtig godt med både motorisk og sprogligt, hvor er det bare dejligt :)\nDet er rigtig godt, hvis I fortsat lader jeres dreng kravle, så han bevæger sig rundt med krydskoordinerende bevægelser, men da han nu er begyndt at rejse sig og stå frit på gulvet, så er der ikke langt til at begynde at tage det første skridt.\nDet at lære at gå har forskellige faser:\n1. I første fase trækker barnet sig op ved tremmerne i sengen, eller møblerne i rummet, herefter bevæger barnet sig fra side til side, ved hele tiden at holde fast med hænderne og flytte sine fødder.\n2. I anden fase bruger barnet kun sine hænder til at holde balancen med og har derved langt mere styrke i sine ben og fødder. Barnet flytter ofte hånd over hånd og kan når det er sikkert nok, begynde at flytte en fod og en hånd af gangen.\n3. I tredie fase øver barnet sig i at bevæge sig fra f.eks. et møbel til et andet. Endnu kun møbler, hvor barnet med sikkerhed kan nå det ene før det andet slippes.\n4. I fjerde fase forsøger barnet at gå imellem møblerne uden støtte. Det vil sige slipper et møbel og bevæger sig hen til et møbel som er lidt uden for rækkevidde, tager et enkelt skridt og får fat i næste møbel. På dette tidspunkt kan barnet også stå op frit på gulvet uden støtte.\n5. I femte fase vakler barnet forsigtigt og selvstændigt to eller tre skridt imellem møbler eller personer. Der er dog fortsat behov for støtte til at gå længere end dette.\n6. I sjette fase begynder barnet at gå helt selvstændigt.\nDet lyder som om, at han ligger et sted mellem 3. og 4. fase og det er rigtig godt gået, når man kun er 10 måneder gammel. Og I skal naturligvis støtte ham i den udvikling, som han er så godt igang med. Derfor må I godt holde ham i hånden, og lade ham stå og prøve at tage et par skridt ved jeres hænder - men det vil være endnu bedre, hvis I prøver at placere jer selv og jeres møbler, så han begynder at kunne gå lidt langs tingene og mellem jer.\nHvis I holder ...\n... ham i hænderne, så han har armene over hovedet, så er det faktisk sværere for ham at gå, fordi han så ikke kan bruge sine arme til at holde balancen. Kan I derimod holde ham om livet og lade ham gå et par skridt mellem mor og far, imens I sidder på gulvet, så vil det være super. Og ved møblerne kan han øve sig i at gå sidelæns, finde balancen, forsøge sig igen - hele tiden fornemme sin egen styrke og balance, til han til sidst tør tage et par skridt ud i verden på egen hånd :) Der er stadig masser af tid til at lære det :)\nOg så skal I også være opmærksom på, at det vil være rigtig godt med bare tæer, skridsikre strømper eller kravlesko til ham, nu hvor han rejser sig og bevæger sig så meget omkring, som han gør. Det er vigtigt, at han kan stå fast på sine fødder...\nMed hensyn til sprog, så lyder det helt rigtigt, det du fortæller. Hvis I generelt er gode til at sige f.eks. mor i hverdagen og han hører dette tit i forbindelse med dig, så vil han naturligt forsøge at sige dette og f.eks. sige "buar" til dig og det samme med far, som han måske vil udtale "bar" :) Med den alder han har, vil det være naturligt, at han begynder at imitere forskellige lyde.\nDet betyder, at han nu også vil kunne bruge ordet "mam" som udtryk for, at han er sulten, eller at maden smager godt eller giver udtryk for, at han forstår, at det nu er spisetid.\nHan vil også kunne imitere forskellige dyrelyde, hvis I har nævnt disse for ham mange gange, det kan være vov-vov, miau, rap-rap, pip-pip eller lignende. Ligesom han vil kunne begynde at forstå små opfordringer som "vinke", "klappe kage" eller "vise hvor stor han er", hvor han løfter hænder og arme op over hovedet og strækker sig.\nHan vil også begynde at bruge forskellige lyde, fordi han ved, at han med disse lyde kan tiltrække sig din opmærksomhed. Han begynder på den måde at blive mere og mere bevidst om, at han kan bruge ord og sprog til at kommunikere, få dig til at se ham, reagere på ham :)\nDet lyder således så fint, alt det du fortæller - rigtig meget held og lykke fortsat og nyd denne fantastiske alder :)


Billige Nike Mercurial Superfly 6 Academy - oversigt over de bedste tilbud\nSuperfly 6 Academy er den billigste model i Superfly-serien. Det betyder dog ikke, at det er dårlig kvalitet, der er tale om. Academy er en rigtig god støvle til prisen, da du får rigtig meget for pengene. Du får nemlig noget af den helt dyre teknologi fra topmodellerne til en meget billigere pris.\nVil du læse mere om støvlen, så har vi skrevet lidt om den lidt længere nede.\nVi har været ude og finde de bedste tilbud på denne model. De er sammenlignet på tværs af flere forhandlere, så du er sikker på, at du får den bedste pris.\nNike Mercurial Superfly 6 Academy SG-Pro - Grå/Rød\nNU 539 kroner\nNike Mercurial Superfly 6 Academy MG - Sort/Sort\nNU 619 kroner\nNike Mercurial Superfly 6 Academy SG-Pro - Sort/Sort\nNike Mercurial Superfly 6 Academy SG - CR7 Rød/Sort\nNU 775 kroner\nNike Mercurial Superfly 6 Academy MG - CR7 Rød/Sort\nDette er den billigste model i Superfly-serien. Du får dog en helt masse af den teknologi fra topmodellen med, så selvom den er billig, så er det stadig en rigtig fin støvle. Den er målrettet den hurtige spiller, der elsker, når det går stærkt.\nOverdelen er lavet i et syntetisk materiale. Den har blevet behandlet med en mikroteksturerering, der sikrer et godt greb, når det går stærkt. Overdelen kan arbejde sammen med foden, så den følger din fod.\nIndvendigt er den foret, så du har en god komfort i støvlen. Ved anklen er der placeret tekstil, der sikrer, at din ankel holdes godt på plads.\nI modsætning til den billige Vapor 12 Academy, så har Superfly 6 Academy den såkaldte sok. Det er der den primære forskel på de 2 støvler er. Dynamic Fit Collar som Nike kalder det, er den her form for sok, der fortsætter hvor støvlen slutter.\nDen gør, at din ankel har godt fast i støvlen, men samtidig så har du også fuld bevægelsesfrihed. På fronten af sokken er der en pull tab, der gør det nemt at tage støvlen af og på.\nIndersålen er designet, så den giver den mest optimale støddæmpning.\nYdersålen er lavet i et todelt-materiale, der giver den optimale responsivitet. Den giver dig den bedste mulighed for at overføre kraft til underlaget.\nKnopsystemet er der, hvor Nike virkelig har målrettet støvlen til den hurtige. Alt deres arbejde er gået til at overføre så meget kraft til underlaget, så du kan komme så hurtigt afsted som muligt.\nNike Mercurial Superfly 6 Academy vejer 188 gram.


Bo i Malmø – Find Housing Sweden\nBo i Malmø\tadmin1827\t2017-04-19T10:14:40+00:00\nNår du skal bo i Malmø er det vigtigt at du leder efter din bolig på en meget struktureret måde og får det samlede overblik over boligmarkedet, så hurtigt som muligt, så du kan finde den bedste og billigste bolig med anvendelse af så lidt af din kostbare tid som muligt. Husk din egen tid er dit mest værdifulde råstof, og al den tid du bruger på at finde din nye bolig og flytte, kan du i sagens natur ikke bruge på andre vigtige ting.\nVi foreslår, at du går frem via disse 8 trin, når du skal bo i Malmø:\nTrin 3: Nu er du klar til at indsamle relevante boliger fra markedet. Der findes en række gode boligportaler rettet mod dem der vil bo i Malmø hvor du kan finde relevante boliger. Du kan bl.a. finde boliger til leje og til salg i hele Sverige på www.bostadsdeal.se\nVi håber at denne vejledning har hjulpet dig med at finde et sted at bo i Malmø.\nLæs mere om at bo i Malmø her.


Bøger og Blade Adobe - Sammenlign priserne på choozen.dk\nBøger og Blade adobe\nAdobe dreamweaver cc learn by video 2015...\nDenne kritikerroste interactive training program fra adobe press...\nDenne kritikerroste interactive training program fra adobe press tilbyder exceptionel kvalitet high-definition video til at undervise de...\nAdobe illustrator cc learn by video 2015 by...\nAdobe illustrator cc learn by video 2015...\nAdobe photoshop cc classroom in a book 2015...\nKreative fagfolk søger den hurtigste nemmeste mest omfattende måde at...\nKreative fagfolk søger den hurtigste nemmeste mest omfattende måde at lære adobe photoshop vælge adobe photoshop cc klasseværelse...\nAdobe indesign cc learn by video 2015 (dvd-rom)...\nAdobe indesign cc learn by video 2015...\nAdobe illustrator - softworlds instruktører...\nAdobe illustrator bog på dansk softworld lancerer en ny bogserie...\nAdobe illustrator - softworlds...\nAdobe illustrator bog på dansk softworld lancerer en ny bogserie stepcase - der trin-for-trin guider dig igennem opgaver som er plukket fra det virkelige grafiske...\nAdobe flash - bannerproduktion og animation\nAdobe flash bog på dansk softworld lancerer en ny bogserie stepcase -...\nAdobe flash bog på dansk softworld lancerer en ny bogserie stepcase - der trin-for-trin guider dig igennem opgaver som er plukket fra det virkelige grafiske produktionsmiljø. bogen er skrevet af certificerede adobe instruktører med...\nAdobe indesign online publikationer - softworlds...\nNiveau: fagligt niveau alment niveau. indhold: fotogalleri animeret...\nAdobe indesign online publikationer -...\nNiveau: fagligt niveau alment niveau. indhold: fotogalleri animeret banner interaktiv pdf pdf vs flash eksport til flash\nAdobe dtp og design med adobe indesign cs4\nLær at bruge adobe indesign cs4. alt om layout, farver, spalter,...\nAdobe dtp og design med adobe indesign cs4 - hugo...\nP...lær at bruge adobe indesign cs4. alt om layout, farver, spalter,...\nAdobe dtp og design med adobe indesign...\nP...lær at bruge adobe indesign cs4. alt om layout, farver, spalter, håndtering af store dokumenter, skrifttyper og meget mere. bogen er spækket med praktiske tips og der er valgt en praktisk...\nAdobe acrobat 10 adobe acrobat x\nBogen indeholder trin-for-trin opgaver, som guider dig igennem de...\nBogen indeholder trin-for-trin opgaver, som guider dig igennem de vigtigste funktioner acrobat. pdf opleves af mange som et lukket format. men du bliver overrasket. lær at benytte pdfs mange muligheder. du kan udarbejde online blanketter,...\nAdobe indesign grund - softworlds instruktører...\nAdobe indesign bog på dansk softworld lancerer en ny bogserie stepcase...\nAdobe indesign grund - softworlds...\nAdobe indesign bog på dansk softworld lancerer en ny bogserie stepcase - der trin-for-trin guider dig igennem opgaver som er plukket fra det virkelige grafiske produktionsmiljø....\nAdobe indesign bog på dansksoftworld lancerer en ny bogserie stepcase -...\nAdobe indesign bog på dansksoftworld lancerer en ny bogserie stepcase - der trin-for-trin guider dig igennem opgaver som er plukket fra det virkelige grafiske produktionsmiljø. bogen er skrevet af certificerede adobe instruktører med...\nAdobe indesign udvidet - softworlds instruktører...\nAdobe indesign udvidet - softworlds...\nAdobe tips og tricks til adobe photoshop cs2\nMange af de nye og spændende funktioner i adobe photoshop cs2 gennemgås...\nMange af de nye og spændende funktioner i adobe photoshop cs2 gennemgås i letforståelige og velillustrerede eksempler og arbejdsanvisninger. denne bog ser nærmere på en lang række af de teknikker og fremgangsmåder, som er relevante i...\nAdobe photoshop kreativ billedbehandling -...\nEn fantastisk inspirerende og kreativ bog om billedbehandling i...\nAdobe photoshop kreativ billedbehandling...\nEn fantastisk inspirerende og kreativ bog om billedbehandling i photoshop. bogen indeholder 7 øvelser, som hver har det formål at øge dit kendskab til de kreative funktioner i...\nAdobe billedbehandling med adobe photoshop 7.0 -...\nHar du brug for at lære de grundlæggende funktioner og muligheder i de...\nAdobe billedbehandling med adobe...\nAdobe flash interaktivitet og programmering -...\nAdobe flash interaktivitet og...\nAdobe flash bog på dansk softworld lancerer en ny bogserie stepcase - der trin-for-trin guider dig igennem opgaver som er plukket fra det virkelige grafiske produktionsmiljø....\nAdobe indesign - onlinepublikationer i pdf og flash\nAdobe indesign - onlinepublikationer i...\nAdobe indesign bog på dansksoftworld lancerer en ny bogserie stepcase - der trin-for-trin guider dig igennem opgaver som er plukket fra det virkelige grafiske produktionsmiljø. bogen er skrevet af certificerede adobe-instruktører med...\nAdobe acrobat x - softworld - bog\nBogen indeholder trin-for-trin opgaver, som guider dig igennem de vigtigste funktioner i acrobat. pdf opleves af mange som et lukket format. men du bliver overrasket. lær at benytte pdfs...\nMange bruger i dag pdf-filer og acrobat reader. denne bog fortæller,...\nMange bruger i dag pdf-filer og acrobat reader. denne bog fortæller, hvad acrobat og pdf er for en størrelse, hvordan man opretter og redigerer i pdf-filer. endvidere vises det bl.a., hvordan man kan tilføje interaktivitet i form af links,...\nAdobe tips og tricks til adobe illustrator\nBogen er fyldt med letforståelige og pædagogiske trinvise...\nBogen er fyldt med letforståelige og pædagogiske trinvise instruktioner, der viser dig, hvordan du fremstiller mange forskellige flotte og spændende resultater i illustrator.\nAdobe computertegning med adobe illustrator cs2\nLær at tegne på computeren med i det populære program til tegning og...\nAdobe computertegning med adobe...\nLær at tegne på computeren med i det populære program til tegning og illustration: adobe illustrator cs2. denne bog viser masser af teknikker og lærer dig at bruge værktøjer, paletter og effekter på den mest effektive måde. undervejs...\nAdobe bridge cs6 - grundlæggende\nDenne e-bog indeholder en grundig gennemgang af filbrowseren adobe...\nDenne e-bog indeholder en grundig gennemgang af filbrowseren adobe bridge, som følger med photoshop cs6. det er en gennemgang for nye brugere af adobe bridge cs6. du behøver ikke nødvendigvis at læse denne e-bog fra start til slut. kig på...


Texas Trimmersnørre Pellenc a70mtr. -Texas havemaskiner\nHjem / Trimmersnøre / Texas Trimmersnørre Pellenc a70mtr.\nVarenummer (SKU): 5708906658367 Kategori: Trimmersnøre\nSnoet trimmer snører, der mindsker støj ved trimning. … læs mere her\nNavn: Trimmersnørre Pellenc a70mtr.\nMange leder efter den billigste Trimmersnørre Pellenc a70mtr. på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nTrimmersnørre Pellenc a70mtr. fra Texas\nSkal havearbejde være lettere for dig, kan denne Trimmersnørre Pellenc a70mtr. fra Texas.dk give dig en rigtig god løsning. Her finder du et stort bagkatalog af reservedele til havemaskiner. Hvis din græsplæne skal være flottere end naboens, er du kommet til det rigtig sted. Vi har på denne side varer i forskellige prisklasser, og det er et godt bud på at finde noget, der er lige det, du mangler. Det er ligemeget om, din bedre har halvdel har bedt dig om at få indkørslen til at spille eller få styr på ukrudtet i dine bede; denne side giver dig rigtige gode forslag til de dele, du får god glæde af.\nKøb Texas Trimmersnørre Pellenc a70mtr. online\nTrimmersnørre Pellenc a70mtr. er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den altid eftertragtede varekategori Trimmersnøre. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Trimmersnørre Pellenc a70mtr. i den kendte webshop Texas A/S, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. I det store udvalg af varer kan du shoppe løs efter lækre varer, og der er det oplagte valg dette produkt. Når der handles i webshop sparer du penge- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nFordele ved at købe TEXAS Trimmersnørre Pellenc a70mtr. online\nHvis du shopper online, er du sikret lidt bedre rettigheder, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Den danske lovgivning giver dig 14 dages returret. efter du har købt dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Når webshops har hele deres varekatalog liggende online, kan du se hele udvalget, og det at sammenlligne priser bliver en leg, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Du kan oven i købet gøre det i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n27 reviews for Texas Trimmersnørre Pellenc a70mtr.\nVær den første til at anmelde “Texas Trimmersnørre Pellenc a70mtr.” Annuller svar


Udlån af penge til selskab – forrentningen skal aftales på markedsvilkår - DAHL Advokatfirma\nDiskonto + 4 %!\nHelt tilbage i 00’erne var der i en lang årrække en fast administrativ praksis for, at den markedsrente, der skulle aftales imellem et selskab og dens kontrollerede ejere skulle udgøre en rente svarende til diskontoen + 4 %. Diskontorenten har over årene været svingende, men har i de sidste år været meget lav, nemlig 0. Kvaliteten ved diskontorenten er, at den ikke ændres ret tit, men er et rimeligt forudsigeligt forrentningsniveau.\nNormen med diskonto + 4 % er også af visse skatteydere anvendt de senere år. Set fra udlånersiden vil en rente på 4 % som rente for udlån af kapital være en fin rente, når man ofte betaler en negativ rente i sit pengeinstitut for at have penge til at stå på ens bankkonto.\nOmvendt kunne en rente på diskonto + 4 % være en attraktiv lånerente for låntager.\nDet specielle ved normen diskonto + 4 % er, at det var en fast norm, hvor man ikke skelnede til hverken långiver eller låntagers konkrete forhold. Der er næppe nogen tvivl om, at nogen skatteydere betaler en højere rente end de 4 %, mens andre betaler en mindre rente end de 4 %. I bund og grund er en fast norm derfor ikke rimelig.\nKrav om et konkret skøn\nAllerede tilbage i 2009 afsagde Østre Landsret en dom om, at man ved fastsættelse af den såkaldte armslængderente skal foretage et konkret skøn og se på, hvad det låntagende selskab kunne have lånt pengene til på markedet. Med andre ord tilsidesatte man normen om at bruge diskonto + 4 %. Denne dom medførte dog ikke i administrativ praksis de helt store ændringer. Det var stadigvæk oplevelsen, at SKAT accepterede normen og nok også indimellem anvendte den.\nEn ny landsskatteretskendelse vil givetvis komme til at ændre herved.\nDer var her tale om et udlån fra en hovedanpartshaver til sit selskab. Der var ikke aftalt nogen rente. SKAT fastsatte derfor en rente. SKAT foretog ikke noget konkret skøn, men fastsatte renten til førnævnte standard, diskonto + 4 %. Denne afgørelse blev indbragt for Landsskatteretten.\nLandsskatteretten tiltrådte, at der skulle fastsættes en rente. Da man blot havde brugt normen hos SKAT, blev sagen sendt tilbage til SKAT med krav om, at der skulle foretages en konkret vurdering af den konkrete rentefod i henhold til lånets størrelse, den stillede sikkerhed og låntagers kreditværdighed. Landsskatteretten henviste i den forbindelse til dommen fra 2009.\nDen fremadrettede norm\nFremadrettet skal der altså foretages en konkret vurdering hver gang, der foretages udlån fra en aktionær til et selskab, hvor der foreligger kontrol. Normen diskonto + 4 % er ”død”. De sædvanlige parametre, der er afgørende for, hvilken rente der skal udmåles, nemlig lånets størrelse, afdragsprofil, låntagers økonomiske stilling og sikkerheder er afgørende for, hvad man kan acceptere i skattemæssig henseende. Man må antage, at man med den nye landsskatteretskendelse fra foråret 2018 i større udstrækning vil foretage sådanne konkrete vurderinger, både hos skatteyderen og hos SKAT.\nDAHL Advokatfirma har stor erfaring med at yde kompetent skatterådgivning. Har du spørgsmål til reglerne om udlån af penge til selskab, er du altid velkommen til at kontakte os.


Bibliotekarforbundet - Trådløs kommunikation kan gøre det umulige muligt\nTo millioner euro har Aalborg Universitet fået bevilliget af Det Europæiske Forskningsråd til et femårigt forskningsprojekt.\nMålet er at udvikle teknologi, der gør kommunikationen mellem et svimlende antal enheder over internettet ekstremt pålideligt, forklarer professor Petra Popovski på Institut for Elektroniske Systemer, der skal stå for projektet.\n»I projektet vil jeg for eksempel bruge ultrapålidelige forbindelser mellem to biler, der så kan koordinere med hinanden, før de kører ind i et trafikkryds, så de ikke støder sammen. Når den teknologi bliver tilgængelig, vil det skabe et gennembrud for helt nye tjenester«, siger Petra Popovski.\nI dag taler vi om Internet of Things, det vi kalder internettets tredje bølge, hvor vi forbinder en masse hverdagsting til internettet for at lave nye tjenester. Når forskerne så også får gjort forbindelsen ultrapålidelig, vurderer Petra Popovski, at vi vil se helt nye muligheder og løsninger, for eksempel piloter, der styrer fly fra landjorden. Det kalder han internettets fjerde bølge.\nLæs mere om projektet Willow (WIreLess LOWband).


Introduktion til autisme og AS for bedsteforældre og pårørende | Psykologisk Ressource Center\nDer er mange bedsteforældre og pårørende, som ønsker at forstå og støtte deres egne børn og børnebørn bedre, når der bliver konstateret autisme i familien. Måske har man som familie undret sig over barnet med autisme og dets forældres relation og haft lyst til at hjælpe med råd og vejledning, som nogle gange er blevet modtaget negativt af det berørte barns forældre. Eller man står med en usikkerhed overfor, hvad der mon sker? Hvad man mon skal gøre? Hvilke muligheder findes der mon? Hvad indebærer det for familien eller skolen at have et barn med autisme eller Aspergers syndrom? Hvilke tiltag er de bedste og hvordan skal de gennemføres?\nKurset vil give en generel introduktion til autismespektret herunder Aspergers syndrom og give mulighed for at mødes med andre pårørende og bedsteforældre. Der kan stilles spørgsmål og vi vil have en debat om, hvordan man bedst kan støtte sit barnebarn og den berørte familie.\nHvad er betyder det at have en Autisme spektrum forstyrrelse - diagnose og baggrund\nGennemgang af hjernen og følelser hos børn med AST\nHvordan kan vi bedst støtte familien og barnet – konkrete forslag til hverdags strategier og alternativ opdragelse\nIntroduktion til pædagogiske værktøjer, spørgsmål, debat og afrunding


Der var engang et slot midt på Nørrebro.. - PDF\nDownload "Der var engang et slot midt på Nørrebro.."\n1 Der var engang et slot midt på Nørrebro..\n2 Der var engang et slot midt på Nørrebro..\n3 Der var engang et slot midt på Nørrebro.. Her bor 111 borgere Slo-et er et Regnbueplejehjem Det vil sige et plejehjem med særligt fokus på LGBT- personer (LGBT står for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transpersoner). Her bor også 9 søstre, Sankt Joseph Søstrene\n4 Der var engang et slot midt på Nørrebro..\n8 Men i december et Plsyn krævede En påkrævet indsats på Medicinområdet DokumentaPonen\n9 Diverse analyser Tilsynsrapporter BRUS = bruger- Plfredsheds- undersøgelser Interview med medarbejdere Interview med ledere Arbejdsgangsanalyser UTHer\n10 Arbejdsgangsanalyse torsdag den 2. november 17 Tilføj præsentaponens Ptel i Vis - - > Sidehoved/Sidefod 10\n12 Paretoanalyse, Medicingivning Slo;et - Samlet Antal % 80% 87% 91% 95% 98% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 90% 80% 50 63% 70% % 51% % 50% 40% 30% 20% 10% 0%\n13 Driverdiagram Medicin Det skal være trygt for beboeren og nemt for medarbejderen Primære drivere Sikre borgerinddragelse Sekundære drivere Tilgodese borgernes ønsker og behov Acoldelse af tværfaglige konferencer Kulturændring omkring ansvar for opfølgning Medarbejdernes viden og kompetencer medicininstrukser Fælles Plgang ledelses beslutning Styrket samarbejde på tværs af faggrupper Medicinhåndteringen på Slo-et foregår korrekte eaer anvisningerne Fokus på at lære af fejl i hverdagen Assistent og sygeplejerskemøder KommunikaPon Pl aaen- og na-evagter Korrekt anvendelse af FMK/ dokumentapon Borger modtager den re-e medicin med korrekt dosis Mål Opfyldelse på 90 % på følgende parametre ulpmo juni måned 2017: Der doseres den rigpge medicin Pl borger Borger modtager den re-e medicin med korrekte dosis Borger modtager medicin Pl re-e Pd Borger indtager medicin på den rigpge måde Sikker organisering og håndtering af medicin Borger modtager medicin Pl re-e Pd Borger indtager medicin på den rigpge måde Sikre fysiske rammer under dosering af medicin Medicin opbevares korrekt og sikkert Transport, modt. og bortskaffelse af medicin foregår forsvarligt og eaer anvisningerne.\n14 Roller i forbedrings indsatsen Alle Slo;es medarbejdere - Bidrager med praksiserfaring Pl analyse af problemfelter og udfordringer. - Tager inipapv Pl og opstarte PDSA er - Går Pl ledere, tovholdere eller kvalitetssygeplejerske ved tvivlspørgsmål. Forstander - - Har fokus på at Slo-et bevæger sig i retning af "Trygt for beboerne & let for medarbejderne" - IniPerer og fastholder brug af metoden i forbedringsindsatsen - Er ansvarlig for at implementering bliver Pl praksis - så vi når vores mål Afdelingsledere - Bakker op i hele huset - IdenPficerer problemområder - Informerer og vejleder på afprøvninger - Holder fast i charter og driverdiagram Tovholdere - Bidrager med praksiserfaring Pl analyse af problemfelter og udfordringer. - Tager inipapv Pl PDSA afprøvninger - Kan selv gennemføre og hjælper med at gennemføre PDSA er - Informerer og sparrer fagligt med kollegaer i egen afdeling og Pl møder - Deltager i beslutninger vedr. spredninger og implementering Den gode cirkel - Deltog i læringsseminar - Bidrager med praksiserfaring Pl analyse af problemfelter og udfordringer. - Kan idenpficere problemer Pl forbedring - Kan gennemføre PDSA er - Medvirker Pl implementering af nye arbejdsgange - Videregiver metoden Pl kollegaer - Hjælper Pl og fastholder brug af metoden Kvalitetssygeplejerske - Overordnet tovholder i huset - Holder fast i charter og driverdiagram, - IdenPficerer problemer Pl forbedringsarbejdet - Deltager i faglig sparring - Understø-er beslutninger om implementering mv. - Procesunderstø-ende - Repræsenter huset udad Pl\n15 Hanin og søster Emma\n16 Medicin givet Pl Pden = borgerens ønskede Pd 100% Medicingivning - andel, der er givet dag/agen 90% 80% 70% 60% 50% Givningsandel Median 40% 30% 20% 10% 0%\n17 Refleksionsspørgsmål Hvordan oversæ-er vi bedst data, så både borgerne og medarbejderne forstår dem? Hvilken plads har de pårørende i sådant forbedringsarbejde? Hvis borgerinddragelse er svaret, - hvad er så spørgsmålene?\n18 Hvornår er en forandring en forbedring? Beboernes udsagn: De er glade for at få deres medicin Pl Pden (trygheds- skabende) Antallet af beboere, der får deres medicin Pl Pden er nær 100 % Beboerne mærker, at der tages højde for deres dagsrytme og behov. Medarbejdernes udsagn: De er gladere arbejdsgangen har sikret en god dagsrytme og skaber rolige morgener og overskud.\n19 Citat fra forstander: At involvere de som er direkte berørt af fejlen er ligeledes oplagt; hvad oplever beboerne? Hvad er medarbejdernes erfaringer? Denne hverdagens visdom, er en kæmpe kilde >l kvalitetsudvikling. At følge op og få hard core DATA på OM det virker, er uomtvisteligt, og en mega >lfredss>llelse Jeg synes som drihsleder at metoden er klog, respekiuld og forholdsvis enkel i sin grundsubstans.\n20 Forstandercitat: At blive klog på vores fejl: årsager 5l, hyppighed og alvorlighed, er afgørende for at finde de rig5ge løsninger. Quick fix er no go Metoden har inspireret os og vi bruger den bredt; Implementering af CURA Afprøvning af en pålægsmaskine Få pilleæsker Plbage på plads RedukPon af sygefravær Implementering af Demens strategi Opfølgning på BRUS hvor beboerne viste uplfredshed med maden igen. Sortering af vasketøj Dokumentere virkning af PN- medicin M v\n21 Forbedringsindsats på andre områder BRUS i 2016 viste at beboernes Plfredshed med madens kvalitet, indflydelse i rela5on 5l mål5det og stemningen ved mål5det var faldet siden BRUS i 2015 Medarbejderne oplevede at have en metode at gribe indsatsen med. Datasamling: 22 borgere i 5 dage Pl alle 3 hovedmålpder uddeler smiley\n22 Smiley på alle tre dele (baseline) Madens kvalitet Indflydelse i relapon Pl målpdet Stemningen ved målpdet Møder og interview med borgerne om målpderne. Masser af konkrete konstrukpve forslag Opfølgning på målingerne??\n23 Slo;ets gennembrud Medicingivning eaer borgerens behov Sikre at der dokumenters i handleanvisningerne i CURA Medarbejdere er nu i højere grad medskabende Pl at gøre det trygt for beboerne og let for medarbejderne Redskaberne fra forbedringsindsatsen anvendes Pl at systemapsere vores forbedringsarbejde medarbejderne kan nemmere se, hvor der præcist skal sæ-es ind. Re-e organisering af forbedringsarbejdet er afgørende for succes\n25 Hvor har det været svært? Ved spredning fra etage Pl etage At gøre PDSA erne små nok At gennemføre PDSA- ramper At inddrage ALLE medarbejderne i arbejdet....\n26 Synlig fordobling på 30 dage\n27 Tjekskema - Medicinhåndtering Samlet for alle afdelinger 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Uge nr Total - Andel Ja Median\n28 Undervisning Tillempet undervisning Opbygge kompetencer Overblik over læse/it- kompetencer Øvelokale RepePPonssedler Italesæ-else Monitorering Særlig opfølgning Nye arbejdsgange (Tidstro data) Snak med ledere Planlægning/myndighed Tablet/Tlf ud i huset Fysiske rammer Trygt for borgerne & Let for medarbejder ne God dokumentapon: = Alle på SloLet skal kunne anvende CURA 9. maj 2017 (se næste side) Sikre god organisering IT Konferencer om borgere Koder, opbevaring, opladning Support (Søren) Læringsteam og kvalitetsgruppe Makkerpar DokumentaPonsrum Forstå klassifikaponen (Sprog) Undervisning (CURA- pk) Kende FSIII Nyt arbejdsgang: Visitering af indsatser/ planlægning Øvelser (CURA- pk) Stø-e Mere?? Tovholdere\n29 Forbedringsmetoden blev valgt Kbh. Kommune indgik agaler med PS Vi er her for beboerne, vi er et Pleje- Hjem, det er beboernes HJEM, deres liv, rytme, valg, historie, erfaring o s v plejen skal sidde lige i øjet og leveres eaer gældende lovgivning og Kbh.Kommunes krav og kvalitetsstandarder SloGet skal være et sted hvor der er trygt for borgerne og let for medarbejderne\n30 SlotsSladderen Har du hørt: Vi arbejder på at medicinhåndteringen foregår Trygt for beboeren Let for medarbejderen Metoden vi bruger hedder PDSA = PRØV DET SELV AF plan act do study\n31 Valg af forbedringsmetode Hvad nu? Act Hvad skal sæ-es i værk Ny test Næste test Implementering Plan Formål Spørgsmål og arbejdshypotese Hvem, hvad og hvor Hvornår Hvad vil der ske, hvis vi prøver noget anderledes? Gik det? Study Analyse gennemføres og afslu-es Resultat sammenholdes med spørgsmål og arbejdshypotese Do Plan gennemføres Data indsamles Problemer dokumenteres Analyse begyndes Lad os prøve det!\n32 Driverdiagram Mål Primary drivers Secondary drivers Inddragelse af borgere Ansvar for opfølgning Ledelses beslutning Trygt & Let Lære af fejl i hverdagen Ass. og sygeplejerske møder KommunikaPon Pl aaen og nat Organisering af medicin Bedre dosering Medicin givning Opbevaring DokumentaPon I lukket rum Fysiske rammer Transport af medicin KOS/FMK Papirskemaer Tablets\nJubilæumsskrift Juni. Regnbueplejehjem. Aarhus?\nJubilæumsskrift Juni Regnbueplejehjem Aarhus? i I 2015 fik vi i det første plejehjem for homoseksuelle i Danmark. Det var et allerede eksisterende plejehjem, Slottet på Nørrebro i Kbh., der blev indviet


/ Tema / Tema i Miljø & Klima / 2017 / Pest eller plantebeskyttelse? / Frygt styrer forbrugernes syn på pesticider\nSundhedsdebattør Morten Elsøe mener, at fronterne er trukket alt for kraftigt op, når pesticider - og pesticidrester i fødevarer - bliver diskuteret i medierne, blandt politikere og interesseorganisationer og hjemme hos forbrugerne. Debatten er unuanceret og gør i virkeligheden os allesammen dummere, mener Morten Elsøe.\n01. Jun 2017 af Maria Stove\n”Sprøjtegifte truer drikkevandet”, ”Pesticider kan give hjerneskader”, ”Så giftig er din frugt”. Sådan lyder et udvalg af overskrifter i medierne, når temaet er pesticider.\nBudskabet er ikke til at tage fejl af. Pesticider er livstruende og sundhedsskadelige - uden mellemregninger. Dermed går det fint i tråd med selve ordet pesticid, der kommer af det latinske ’pestis’, der betyder 'epidemi, pest, ulykke' og er afledt af ’caedere’, der betyder 'dræbe'.\nMidt i debatten forsøger forskere, landbrug og producenter at få indarbejdet ord som ’planteværn’ og ’plantebeskyttelsesmidler’ om pesticider for at få fokus over på det egentlige formål med sprøjtemidlerne.\nFølelser styrer vores holdninger\nIfølge Karen Bendix Terp, der er retoriker og seniorkonsulent i Rhetorica, er det meget vanskeligt at forsøge at ændre befolkningens opfattelse af pesticider og den måde, vi taler om dem.\n”Når et ord først har sat sig godt og grundigt fast med en negativ klang, er det ikke let at trænge igennem med et nyt,” siger Karen Bendix Terp og peger på, at vores holdninger styres af følelser:\n”Et ord som pesticider er jo i virkeligheden en neutral betegnelse for bekæmpelsesmidler. Men det er tilpas mange gange blev kædet sammen med noget negativt og skadeligt”.\nSandheden ligger midt imellem\nSundhedsdebattør Morten Elsøe, der er cand. scient i human ernæring og vanecoach, ser lige så stor mangel på nuancer og fakta i pesticiddiskussionerne, som når vi taler om gluten, mælk, sukker og slankekure. Den forskningsbaserede viden bliver undermineret af hjemmestrikkede konspirationsteorier.\n”Nogen har hårdnakket besluttet sig for én sandhed og nogle andre for den modsatte sandhed. Det er frustrerende, for enhver fagperson kan skrive under på, at sandheden ligger et sted midt imellem,” siger Morten Elsøe.\nHan møder mange mennesker, der lider af madstress og angst for at spise noget, der er forkert eller forbudt, og det er faktisk en af deres største barrierer for livskvalitet.\n”Hvis det bliver nævnt, at maden kan indeholde giftstoffer, kan du se sveden pible hos folk, der har en frygt for at blive syge eller har et overdrevet ønske om sundhed,” siger Morten Elsøe og uddyber:\n”Der er en enorm modstand mod nuancer, og det levner ikke plads til skyggen af pestidrester på vores fødevarer. Den modstand ødelægger forståelsen og debatten, og unuanceret debat forhindrer, at vi i fællesskab kan blive klogere. De gør os i stedet dummere og i dårligere humør”.\nLÆS OGSÅ Vi bliver sundhedsstressede af grublerier\nSort/hvide-holdninger giver tryghed\nMorten Elsøe mener, at vi er en zappergeneration. Vi har travlt, og derfor finder vi tryghed i sort/hvide statements. Det giver os identitet og en idé om, hvordan verden hænger sammen.\n”Folk er ofte kun kritiske over for påstande, der går imod deres verdensbillede, og er helt ukritiske over for ting, der stemmer overens med deres eksisterende opfattelse. Hvis der går skår i den samlede fortælling, f.eks., hvis en forsker siger det modsatte af, hvad man tror hårdnakket på, er det lettere at ignorere, at det skår eksisterer - eller at påstå, at forskeren er i lommen på industrien - end det er at smide hele overbevisningen ud,” siger Morten Elsøe.\nSkræmmeretorikken har været effektiv\nKaren Bendix Terp sammenligner pesticiddebatten med ’betalingsringen’ rundt om København.\nPolitiske tilhængere af betalingsringen forsøgte undervejs i debatten at omdøbe den til ’miljøring’, for at skabe en mere positiv tankegang om projektet og få os til at forstå, at det primært handlede om at passe på miljøet - og ikke om at få pungen op af lommen.\nMen på det tidspunkt var ordet ’betalingsring’ allerede etableret, og det var svært at rokke ved billedet af, at det handlede om penge. På samme måde kan det blive sværte at prøve at få folk til at tale om plantebeskyttelse i stedet for sprøjtegift. Ordet ’pesticid’ har sat sig solidt fast med en negativ klang.\n”Modstanderne af kemiske stoffer er lykkes med en skræmmeagtig retorik ved gentagne gange at bruge ord, der er lig med noget dårligt i befolkningens ører. Om det er fair eller ej, vil jeg ikke stille mig til dommer over, men kommunikationen har været meget effektiv,” siger Karen Bendix Terp.\nFlere efterlyser nuancer i sundhedsdebatten\nIfølge Morten Elsøe går det galt, når debatten primært foregår mellem to grupper af mennesker, der tror på hver deres og synes, at det er de andre, der er galt på den. Han oplever dog, at flere efterlyser et opgør med skyttegravsdebatten:\n”Jeg tror på, at vi kan nuancere debatten. Jeg ser det faktisk som den nyeste modbevægelse. Der er blevet plads til folk, der forsøger at få begge lejre med som eksempelvis Tænketanken Frej, der vil skabe bro mellem mod Produktionsdanmark og forbrugerne”.\nLÆS OGSÅ Produktionsdanmark og Forbrugsdanmark bør møde hinanden\nTagget med Fødevaresikkerhed, Forbrug, Landbrug, Miljø, Pesticider, Sundhed, Sygdom\nCand.mag. i retorik og retorisk seniorkonsulent i Rhetorica. Hun har i mange år været politisk rådgiver for borgmestre i Københavns Kommune med fokus på ledelseskommunikation. Tidligere ekstern lektor i retorik ved Københavns Universitet.\nCand. scient. i ernæring og medforfatter på bogen 'Slut med forbudt', der med udgangspunkt i videnskab og forskning gør op med alle de 'regler', der findes inden for 'mad- og sundhedskulturen'. Stifter af og underviser på VaneCoach-uddannelsen\nDette print er foretaget fra http://foodculture.dk/tema/miljoe-og-klima/2017/pesticider/frygt-styrer-forbrugernes-syn-paa-pesticider d. 26/8-2019 klokken 9:43.