Hvad skal vi lave i weekenden. 17 af de bedste aktiviteter og oplevelser på Sjælland (2019)\nSource: http://www.lokalavisen.dk/migration/4sbgas-Foto-John-Jessen-Hansen/alternates/LANDSCAPE_640/Foto: John Jessen Hansen\nTop 5 København | Børn i byen - hvad skal vi lave? Er du til lidt mere sofistikerede gamle sager, så skal du kigge forbi til åbningsreceptionen for Audrey Vintage lørdag kl. Hvad skal vi lave i weekenden, spørger du dig måske selv om? Læs mere 2. Inspiration til ting man kan lave.\nHVAD SKAL VI LAVE I WEEKENDEN - dsa a kasse. Guide: Her er 6 sjove ting du kan lave i weekenden\nHvad skal vi lave i weekenden, snickers arbejdstøj tilbud Den store sommerferieguide 2019\nIndrammet af kilometer- og atter kilometervis af nogle hvad Europas bedste sandstrande, tæt befæstet med det ene mere historiske bygningsværk efter det andet og med en pulserende storby som evig formidler af oplevelsestilbud er Sjælland en alt-i-én gave til feriefolket. Hvis du er til oplevelser i skøn natur, er de vidtstrakte kyststrækninger på Syd- og Vestsjælland helt sikkert noget for dig. Småvejene indrammet af vejkantsblomster slynger sig ud og ind mellem kornklædte marker og mindre skovområder og leder ofte ned til en af de mange strande, der findes i det flade terræn. I Midt- og Nordsjælland er Lave tæt på det hele. De stemningsfulde badebyerne ligger som weekenden på en snor i nord, og i de centrale områder omkring Roskilde og Lejre befinder I jer i en del af Danmark, som skal den grad bærer præg af at have en central plads i vores kulturhistorie. Site map 7. jun Derfor bliver spørgsmålet blot: Hvad skal vi vælge? Det giver vi Besøg også den store vikingefestival i weekenden uge 28 samt hele uge jan Og få nye idéer til, hvad du skal lave – i dag eller om en uge. . Så når vennerne spørger, hvad I skal lave i weekenden, er svaret: vi skal på. menstruation under graviditet Performance cookies. De 5 caféer med udsyn til barnevognen.\n8. mar Vi har samlet en masse gode tips til, hvad du kan lave, når du keder dig. Du kan lave forskellige marmelader – så er du klar til weekendens. Hvad skal vi lave? Børn i byen er Danmarks største guide til børnefamilier. De 5 legepladser på Amager · Leizyb boernevarelse indretning 6 normal artikel. 35 familie-oplevelser i Danmark. Vi guider til 35 af Danmarks sjove, magiske og anderledes oplevelser med børn. Betalt fremhævning - vil du også ses her?. for mange gange? Så har vi 13 nye ting, som du kan lave! Vil du købe et hus ? Undersøg hvad der skal til, og sæt dig nogle delmål, så du når drømmen. 2. 8. mar Vi har samlet en masse gode tips til, hvad du kan lave, når du keder dig. Du kan lave forskellige marmelader – så er du klar til weekendens. Hvad skal vi lave? Børn i byen er Danmarks største guide til børnefamilier. De 5 legepladser på Amager · Leizyb boernevarelse indretning 6 normal artikel. 35 familie-oplevelser i Danmark. Vi guider til 35 af Danmarks sjove, magiske og anderledes oplevelser med børn. Betalt fremhævning - vil du også ses her?. Hvad skal vi lave i weekenden, spørger du dig måske selv om? Det har vi også spurgt os selv om, og derfor har vi lavet denne guide til dig, der mangler ting man . Hvad skal vi lave i weekenden, spørger du dig måske selv om? Det har vi også spurgt os selv om, og derfor har vi lavet denne guide til dig, der mangler ting man /5(5).\nHVAD SKAL VI LAVE I WEEKENDEN - fasaner helle helle symboler. Guide: Her er 6 sjove ting du kan lave i weekenden\nmaj linkp.envabharz.se har samlet weekendens sjoveste sommer-oplevelser i København. Lyserød vin og kajakroning i havnen: 7 ting du kan lave i solen i weekenden Har du endnu ikke planlagt dine dyrebare fridage til fulde, har vi samlet 7 ting, der er et besøg Men det er lige præcis, hvad Tivoli kan præstere i år. aug Weekenden nærmer sig, og hvis du ikke har planer endnu, så har vi en del forslag til dig. .. Den store karaoke-guide: Hvad skal I synge?. 8. maj Vi går en sommerlig weekend i møde. Vi har samlet seks ting du kan lave. Den store karaoke-guide: Hvad skal I synge? Og hvor? Ibyen og. Her er 6 sjove ting du kan lave i weekenden og vi er klar til at få børn. Og så skete det, der ikke må ske Hvad skal I synge? Og hvor Author: Emilie Lüders Lindhardt, Mads Kristian Elsøe. Hvad skal vi lave? Børn i byen er Danmarks største guide til børnefamilier. Find inspiration til børnevenlige steder, arrangementer og aktiviteter. Fora Hilsen Til Alle Hvad skal i lave i weekenden? 13 # pille21 Indlæg Nu har vi allerede torsdag 😀 Så hvad skal i lave i weekenden? 🙂 7.\nGuide: Her er 10 fede ting du kan lave i weekenden hvad skal vi lave i weekenden Er du løbet tør for idéer til, hvad du kan lave? Det lyder kedeligt! Find ud af, hvad du kan bruge din dag på i vores test. Hvad sker der i København i weekenden? hvad du skal lave i København. Vi skrev desuden om Gin-Ekspressen.\nHvad skal vi have til aften? Det er et standard spørgsmål i de fleste hjem, men her får du hjælp med gode opskrifter på, hvad I skal have til aften. 06/06/ · Mindy Kaling Gets Cut Off By Stephen's Apple Watch - Duration: The Late Show with Stephen Colbert , views. NewAuthor: Mie Jensen. [Sponsoreret indhold] Ja, hvad skal vi lige lave i weekenden? Før jeg blev mor var weekenderne sådan et tidsrum, hvor alle muligheder var åbne. 13 ting, du kan lave, hvis du keder dig\n8 bedste ting man kan lave i weekenden – 2019 kol patienter og ernæring\nMadmarkeder skød op over alt i København i løbet af foråret, og nu hvor sommeren er over os, blomstrer de i fuldt flor. Det har du mulighed for at finde ud af nu, for lørdag er der sydamerikansk stemning ved vandet i København. De 5 traditionelle forlystelsesparker.\nmaj linkp.envabharz.se har samlet weekendens sjoveste sommer-oplevelser i København. Lyserød vin og kajakroning i havnen: 7 ting du kan lave i solen i weekenden Har du endnu ikke planlagt dine dyrebare fridage til fulde, har vi samlet 7 ting, der er et besøg Men det er lige præcis, hvad Tivoli kan præstere i år. Hvad skal vi lave i weekenden, spørger du dig måske selv om? Det har vi også spurgt os selv om, og derfor har vi lavet denne guide til dig, der mangler ting man . aug Weekenden nærmer sig, og hvis du ikke har planer endnu, så har vi en del forslag til dig. .. Den store karaoke-guide: Hvad skal I synge?.\nHvad skal vi lave i weekenden, hjælp mod søvnløshed Den store sommerferieguide 2019\nSpis ude på budget: Her er Københavns bedste, billige restauranter ifølge 11 kokke og madnørder. Det gøres gennem forskellige arrangementer og udstillinger i huset, og der afholdes løbende aktiviteter i foreningen henover året. Det er ikke altid, vejret er godt nok til at prøve nogle af de ting, man kan lave udenfor.\nFå guides og tips til din by hver uge 💜🎡🍔 Den store sommerferieguide 2019\nSiguiente: Glasplade til bruseniche » »\nAnterior: « « Dressing til grøn salat\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Hvad skal vi lave i weekenden linkp.envabharz.se


Hej. - Er blevet mor april 2013 - Babyklar\nStarted by TBH, December 7, 2012\nJa så kan jeg også melde mig til denne gruppe. Jeg har termin d. 28.4, så på søndag er jeg 20 uger henne :o)\nVi venter os en lille pige, hvilket vi glæder os meget til. Jeg kan mærke at min vægt fylder rigtig meget for mig, og er bekymret over hvor meget jeg kommer til at tage på. Så hvis der er nogen der har lyst til at dele deres erfaringer, vil jeg blive super glad for det! :) Evt. hvor meget i har /havde taget på i uge 20?\nVelkommen til, syntes det lyder meget fornuftigt med din vægt\nJeg er lige nøjagtig så langt henne som dig - har termin d. 29.4 og venter en pige :-) Det er mit første barn, er det også dit første?\nJeg har også tænkt en del over min vægt. Da jeg vejede mig i morges, hvad jeg taget 4,5 kilo på. Og som jeg sagde til min mand, at hvis det betyder, at jeg samlet tager 9 kilo på, så er det fint. Det er dog nok urealistisk, da jeg har hørt mange historier om, at man tager mest på til sidst.\nDet var da fantastisk at have en at dele sine "erfaringer" med som er præcis lige så langt henne som jeg selv. :)\nJa det er mit første barn, og er somsagt også en lille pige. Dejligt at høre at du har taget ligeså meget på som jeg. Jeg har os tænkt tanken med, at jeg så ialt vil tage ca. 10 kg. på ialt, men ved os at mange tager mest på tilsidst i graviditeten. Jeg har dog fundet et sted på nettet hvor der står, at en tommelfingerregl er at når man er i uge 20, så har man nogenlunde taget halvdelen på. Meeeen ved ikke helt om det holder stik ;)


kræftbehandling Archives • POV\nESSAY – I julen 2017 mistede POV Internationals Jan Eriksen sin far. Et halvt år senere blev et kontoudtog fra farens bank katalysator for en række refleksioner over groteske oplevelser i et system, hvor kommunikationen ofte svigtede og kun få over plejeniveau oplevedes at tage ansvar. “Min søster og jeg sidder begge med en fornemmelse…\n28.03.2020 |Liv & Mennesker· Danmark\n“Du understår dig i at dø fra mig” – Arne Notkins kamp mod kræften\nKLUMME – “Du understår dig i at dø fra mig,” sagde min kone, da jeg kom hjem og fortalte, at jeg nok havde kræft. Det opfattede jeg som en kæmpe kærlighedserklæring. Men kunne jeg egentligt selv gøre en forskel på virkningerne og bivirkningerne af min behandling? Kan man KÆMPE mod kræften?” Det spørger Arne Notkin…\n27.08.2018 |Danmark· Liv & Mennesker\nDøden som mulighed\nKvalmen kommer, så snart jeg har sat cyklen. Jeg undrer mig – det gør jeg hver eneste gang, jeg cykler ned ad den smalle vej og stopper foran opgang 42. Det er to år siden, at jeg kom her regelmæssigt. Den høje, grå bygning, med de uendelige rækker af vinduer. En by i byen. Cyklerne…\n19.06.2017 |Featured· Liv & Mennesker


Tema: De Døde Zoner – Ekstra Bladet\nFormel 1 4 timer siden Kæmpe nedtur: 'Hvad fanden laver Magnussen? Altid det samme' Intl. kendte 6 timer siden Playmate med barm, rumpe og bare ben Spansk fodbold 6 timer siden Barcelona vandt efter gigantisk dommerfejl 112 5 timer siden Butikschef livsfarligt såret af knivstik: Nu hylder politiet to kunder Spansk fodbold 5 timer siden Mystik om Messis fremtid: Har han skrevet under? Formel 1 4 timer siden Kæmpe nedtur: 'Hvad fanden laver Magnussen? Altid det samme'\nFredag d. 27. jan. 2017 - kl. 15:16 0 0\nTema: De Døde Zoner\nEkstra Bladet sætter fokus på de store forskelle der er på responstider for akut hjælp. Forskelle der koster liv - især i landdistrikterne\nAf: Mikkel Ryrsø, Jakob Sindballe, Mikkel Jensen\nResponstiden er ekstremt vigtig, når det kommer til hjertestop. Man siger som tommelfingerregel, at chancen for at overleve falder med ti procent for hvert minut, der går, før ambulancen når frem, eller der bruges hjertestarter. Så efter ti minutter er chancen for at overleve minimal. Får man førstehjælp, forbedres overlevelseschancen, men efter det 13. minut har det en meget lille effekt.\n-Frederik Folke, forskningslektor ved Københavns Universitet samt Herlev og Gentofte Hospital\nOm du får hjertestop på en weekendtur til Aalborg eller hjemme i Hals 30 kilometer østpå kan være altafgørende for, om du overlever eller ej.\nTusinder af danskere bor nemlig i områder med så dårlig ambulancedækning, at de med stor risiko vil dø, hvis de bliver ramt af for eksempel hjertestop. Det viser en national kortlægning af responstider på ambulancer, Ekstra Bladet har foretaget.\nSe også: De Døde Zoner: Lang ventetid på ambulancen koster liv i landdistrikter\nTæt på De døde Zoner: Her kommer ambulancen for sent\nBor du i en af De Døde Zoner? Du kan tjekke, hvordan det står til i dit område i vores beregner:\nNu må regionen til at mande sig op og får gjort noget ved det her problem i hele regionen. Det er da fint, at de har fået en ekstra ambulance på Mors, men det hjælper jo ikke borgerne i de andre kommuner\n-Lene Kjelgaard Jensen (V), borgmester i Thisted Kommune.\nI kølvandet på Ekstra Bladets kortlægning af i alt 19 Døde Zoner i ambulancedækningen i Danmark, heraf 10 i Region Nordjylland, kræver borgmestrene i Thisted, Vesthimmerland og Frederikshavn kommune handling.\nSe også: Livsfarlige besparelser: Syv akutbiler og ambulancer blev sparet væk i 2016\nSe også: 'Døde zoner'-borgmestre raser: Mand jer op!\nSe også: Ministeren om livsfarlige ambulance-tider: Det er ikke mit ansvar\nSe også: 'Uacceptabelt': Nu skal minister svare på livsfarlige ambulancetider\nSe også: Lover ikke markant forbedring: Falck indsætter ekstra ambulance på Mors\nRing 1-1-2: Har du mistanke om, at én er ved at at få et hjertestop, eller vedkommende er faldet om, skal du med det samme ringe 1-1-2. Lige inden et hjertestop indtræffer, vil der oftest være pludselige brystsmerter, der stråler ud i armen, ligesom der kan være åndenød, kvalme og opkast. Førstehjælp, i dag kaldet hjerte-lunge-redning, skal påbegyndes, hvis en bevidstløs person ikke trækker vejret. Alarmcentralen vil guide dig til, om du skal yde hjerte-lunge-redning eller hente en hjertestarter.\nEr personen bevidstløs?: Ankommer du til en bevidstløs person, tjek da først, om personen er bevidsthed ved at råbe 'hallo - kan du høre mig,' og niv personen for at se, om vedkommende reagerer på smerte.\nTjek luftvejene: Tjek dernæst, om personen har noget i luftevejene, der kan besværliggøre vejrtrækningen. Er der slim eller opkast i munden skal det fjernes. Kan du ikke få et fremmedlegeme ud af luftvejene, kan du benytte Heimlich-metoden.\nTjek vejrtrækning: Mærk efter, om der kommer en strøm af luft fra næse og mund. Puls kan være svært at mærke, så brug ikke tid på det. Kan du ikke mærke en luftstrøm, eller se brystkassen hæve og sænke sig, skal du påbegynde førstehjælp.\nFørstehjælp: Læg personen på ryggen og bøj vedkommendes hoved godt bagover. Vær dog forsigtig med at bøje for langt bagover, hvis der er mistanke om, at der er sket skade på hals eller nakke.\nStart med hjertemassage. Her skal du trykke brystkassen fem centimeter ned 30 gange hurtigt efter hinanden. Cirka to gange i sekundet. Tæl højt, så du ved, hvor langt du er nået.\nNår du har trykket 30 gange, skal du give kunstigt åndedræt, også kaldet mund-til-mund. Bøj hovedet bagover, klem vedkommendes næsebor sammen. Tag en dyb indånding og blæs gennem munden, til brystkassen hæver sig. Lad luften slippe ud igen og blæs så en gang mere.\nSådan fortsætter du, indtil ambulancen kommer. Altså, 30 tryk og to blæs i tæt sammenhæng. Er I to, anbefales det, at den ene blæser, mens den anden trykker, og at I bytter hvert tredje minut, så man ikke bliver for træt.\nEkstra Bladet har til beregneren benyttet data over responstider på ambulancer, vi har fået udleveret de fem danske regioner. Regionerne opgør desværre data vidt forskelligt, så der har ikke nødvendigvis været de præcis samme data-variable tilgængelige. Nogen opgør for eksempel kun responstiderne i tidsintervaller, 0-5, 5-10, 10-15 min., og nogle opgiver ikke gennemsnitstider.\nDetaljerigdommen i de geografiske områder, responstiderne dækker, varierer også meget. I Region Syddanmark opgiver man for eksempel ikke data på postnummerniveau, som man gør i Region Sjælland, Region Nordjylland og Region Midtjyklland, men kun data på kommuneniveau.\nRegion Hovedstaden opgør, som den eneste region, kun data på delområder, der dækker adskillige kommuner. Ligeledes opgør de kun data efter mediantider og den såkaldte 90%-percentil. Det betyder med andre ord, at de opgiver den midterste tid for et delområde, altså, at halvdelen af ambulancerne er fremme før og halvdelen efter mediantiden. Den 90-percentil betyder, at 90% af ambulancerne er fremme før denne tid, og 10 procent tager længere.\nRegion Hovedstaden er inddelt i fem delområder, hvorfor tiderne for postnumre i det samme delområde er ens.\nVi har benyttet den nyeste data tilgængelig, der har indeholdt responstiderne i tidsintervaller for at sikre det bedst mulige sammenligningsgrundlag.


Management | Lind Jensen Maskinfabrik A/S\nProdukter af høj kvalitet med lang levetid\nMed over 50 års erfaring og vidtgående knowhow producerer og markedsfører LJM produkter af høj kvalitet med lang levetid. Dette kvalitetsniveau er kernen i den succes, som LJM har opnået gennem tiden, og det er lige netop produkter af høj kvalitet, som vi er og gerne vil forblive kendte for. Sideløbende med produkter man har tillid til, er det for LJM også vigtigt at have en organisation og systemer, som effektivt styrer alle processer og sammenhænge.\nLJM er ISO9001 certificeret og arbejder sideløbende med LEAN-principper for at styre produktionen af kvalitetsprodukter på en så effektiv og omkostningsbesparende måde som muligt.\nMed henblik på yderligere optimeringer, uddannes relevante medarbejdere i Six-Sigma, – hvor målet er at opnå fejlfri salg, produktion og levering. LJM sætter stor ære i at være en fleksibel leverandør, der leverer de rigtige produkter til den rette pris og med kort leveringstid. Derfor er hurtig og effektiv service – før, under og efter levering – afgørende for LJM. Mange års samarbejde med mange af vores kunder bekræfter at disse forretningsprincipper er værdsat af vores kunder.\nUd over 15.000 m² under tag i Danmark, repræsenterer LJM også salgs- og produktionsfaciliteter i Ningbo, Kina. Desuden har LJM lagerdomicil i Colorado, USA. LJM vækster kontrolleret, og derfor er virksomheden også særdeles velkonsolideret og har gennem mange år opnået AAA-diplomet for højeste kreditrating. For vores kunder betyder ovenstående, at man kan have fuld tillid til samarbejdet med LJM, nu og i fremtiden.\nÅrs erfaring og\nm² under tag i Danmark. + salgs- og produktionsfaciliteter i Ningbo, Kina og et lagerdomicil i Colorado, USA\nansatte, fordelt på egne produktionsfaciliteter i Danmark, Kina og USA.\nLind Jensens Maskinfabrik før og nu\nEjes i dag af grundlæggerens sønner\nAllan og Brian Lind Jensen.\nLJM Danmark udvider produktionsareal med 2.000 m2 i Spjald. LJM China udvider produktionsareal med 2.500 m2.\nDer investeres i 3 nye CNC maskiner og 1 svejserobot i Danmark.\nLJM China opkøber jointventure partners aktieandel i RMC og bliver 100% ejer – Indvielse den 24.05.18. Udvider faciliteter til 8.000 m2, ca. en fordobling af produktionsareal.\nLJM – Danmark – Den første robotcelle installeres i vores CNC-afdeling.\nLJM – gennemfører opkvalificering af ISO 9001 certifikat: 2015 version og viderefører svejsecertificering 3834-2.\nLJM-USA etablerer faciliteter med aftersales lokaler i Aurora, Denver Colorado med fokus på vindmølleindustrien.\nLJM fejrer 50-års jubilæum, og der var åbent hus for naboer og interesserede til fabrikken og jubilæet afsluttede med en fest for 300 gæster, leverandører og kunder om aftenen.\nAdm. direktør Jens A. N. Mikkelsen sagde farvel til posten som Adm. direktør og ind trådte Martin Andersen som ny Adm. direktør.\nJens A. N. Mikkelsen overtog derefter formandsposten i bestyrelsen.\nLJMs første salgs- og lagerselskab registreres i USA Lind Jensen Machinery Incorporated.\nLJM opkvalificerer til ISO 9001: version 2008 og får udviklingsaktiviteterne med ind under certificeringen.\nLJM starter selskaber i Kina. Et produktionsselskab sammen med jointventure partner med 50% til hver. Et import-/eksportselskab for at håndtere logistik. En specialfabrik sammen med jointventure partner. Alle 3 selskaber er etableret i Ningbo, omkring 2½ times kørsel syd for Shanghai.\nDe foreløbige sidste udvidelser i DK skete med tre bygninger med i alt 1.776 m2 under tag, som anvendes til endnu en svejsehal, en hal til opkortning samt endnu en administrationsbygning placeret nær produktionshallerne med kontorer og velfærdsfaciliteter.\nHermed er LJM i alt på 14.970 m2 – Fordelt på i alt 15 haller spredt over et samlet areal på 47.821 m2 på begge sider af Kroghusvej.\nFirmaet overhændes til Vera og Ejgil Lind Jensens to sønner med 50% til hver og sidder med i virksomhedens bestyrelse, hvor Allan har formandsposten i de første mange år herefter. Allan og Brian har begge et fuld-tids job i virksomheden.\nLJM gennemfører ISO 9002 kvalitetscertificering, som er en certificering vi stadig opretholder, og er netop i 2018 blevet certificeret efter den nyeste version.\nGrundlæggerne Vera og Ejgil Lind Jensen kan fejre 25-års jubilæum, hvor der inviteres til stor fest. LJM modtager Initiativ-Diplom fra Landsforeningen DANSK ARBEJDE for fremragende produktions initiativ og samfundsgavnligt virke.\nFabrikken har nu ca. 8000 kvm under tag med ca. 100 medarbejdere. Alt er gået godt i de forløbne år. Der ansættes en adm. direktør.\nLJM kan fejre 10-års jubilæum med 3.200 kvadratmeter under tag og ca. 35 ansatte.\nLind Jensens Maskinfabrik A/S (LJM) blev grundlagt af Vera og Ejgil Lind Jensen. Starter med nogle få fabriksnye maskiner i familiens gamle autoværksted på 289 kvadratmeter ved Røgindvej. Benyttes nu til det nuværende byggeri som huser Højmark Auto ”Auto Mester” værksted, som stadig tilhører firmaet. Lind Jensens Maskinfabrik A/S (LJM)


→ Bedste Affaldscontainer online [Se bedste tilbud]\nTemmelig mange internet butikker giver heldigvis en række forskellige billige leveringsmodeller til affaldscontainer. En favorit er nu om stunder pakkeshoppen, og så henter du bare varerne når det passer ind i din kalender. Fragtløsningen er nemlig rigtig ligetil, og tit også den billigste form for levering.\nDu burde derudover overveje at få ordren sendt hjem til dig eller til dit arbejde. Fragtmetoden bliver desværre et hak dyrere, men omvendt vældig praktisk med affaldscontainer online. Den mest prisbevidste leveringsmanér vil dog utvivlsomt være selv at hente varerne, hvilket dog er betinget af at du lever tæt på online forretningens byggemarked, eksempelvis Jem og Fix, Silvan, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nLeveringshastigheden på affaldscontainer er særligt vital hvis man har behov for produkterne med det samme, og herved er det nemlig aktuelt at du ser leveringstiden på affaldscontainer. Adskillige internet firmaer – herunder Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg og Jem og Fix – yder billig 1 dags levering på en masse varer online, som dog antager at bestillingen fuldbyrdes forud for et angivent klokkeslæt, så at de har mulighed for at nå at få varen afsendt inden logistikpersonalet holder fyraften.\nNogle få webshops tilbyder levering uden beregning på affaldscontainer online, men typisk er det under betingelse af at der købes for et fastslået beløb. I øvrigt skal du foretrække den mest betalelige leveringsmodel, hvilket mange gange vil blive at få fragtfirmaet til at køre dine varer til et udleveringssted.\nAdskillige byggecentre tildeler click-and-collect hvor man køber billig affaldscontainer online og afhenter i byggecenteret. For eksempel Jem og Fix, 10-4, Harald Nyborg, Bygma, Silvan, Davidsen, XL-Byg, Stark og Bauhaus. Byggekæderne tilbyder bl.a. click-and-collect på affaldscontainer i disse byer:\nOdense, Odder, Brabrand, Randers, Greve, Gladsaxe, Jyllinge, Hedehusene, Struer, Hedensted, Vallensbæk, Nakskov, Viborg, Rødovre, Roskilde, Brønderslev, Hillerød, Slagelse, Frederikssund, Thisted, Risskov, Korsør, Stenløse, Aalborg, Rønne, Albertslund, Aarhus, Lystrup, Skive, Farum, Ikast, Ringsted, Middelfart, Vejle, Hørsholm, Brønshøj, Herning, Dragør, Vanløse, Charlottenlund, Ballerup, Næstved, Lillerød, Taastrup, Åbyhøj, Esbjerg, Frederikshavn, Ølstykke, Nykøbing Falster, Værløse, Varde, Lyngby, Kalundborg, Ishøj, Højbjerg, Kokkedal, Vordingborg, Glostrup, Hjørring, Nyborg, Frederiksværk, Haderslev, Horsens, Valby, Silkeborg, Herlev, Svendborg, Rudersdal, Aabenraa, Søborg, Gentofte, Nærum, Skanderborg, Haslev, Fredericia, Solrød Strand, Grenaa, Virum, Birkerød, Holbæk, Allerød, Sønderborg, Kolding, Brøndby, Holstebro, Helsingør, Frederiksberg, Tilst, Hvidovre, Køge, Tårnby, København, Hobro, og Nørresundby, .\nKlik-og-hent af affaldscontainer er tilgængeligt i de fleste dele af Danmark: Sjælland (Hovedstaden, Falster, Nordsjælland, Midtsjælland, Østsjælland, Bornholm, Lolland, Amager, Sydsjælland, Vestsjælland), Jylland (Midtjylland, Østjylland, Vestjylland, Sydjylland, Nordjylland, Syddanmark, Sønderjylland) og Fyn (Midtfyn, Nordfyn, Vestfyn, Østfyn, Sydfyn).\nNår vi ser på søgedata står det klart, at internetbrugere som regel søger efter blandt andet køb affaldscontainer og billig affaldscontainer. Vi ser desuden som regel mennesker søge efter fx affaldscontainer online, affaldscontainer priser og affaldscontainer tilbud, foruden de kendte byggekæder som Davidsen, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Stark, Harald Nyborg, Bygma og 10-4.\nTilbud på affaldscontainer\nDet er efterhånden rigtig fremkommeligt for enhver at søge sig frem til priser på billige affaldscontainer online hos flere e-handler, og så har mange online forretninger set sig nødsaget til at presse prisniveauet på affaldscontainer helt i bund, og derudover sikre fri fragt.\nDet kan dog til hver en tid blive tiden værd at sammenholde et par forskellige e-butikker efter tilbud og rabatter på affaldscontainer online inden du gennemfører din bestilling, sådan at du er sikret at få fat i den mest betalelige pris. Se ikke bare hos de gængse byggemarkeder som 10-4, Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Stark, Davidsen og XL-Byg.\nDu skal dog være opmærksom på, at ifald en online webshop frembyder billige affaldscontainer online for en pris der virker usædvanlig lav, er det tit være et signal om en falsk internet handler. Kortkøb er på den anden side inkluderet i et regelsæt, der passer på køberen overfor uærlige online firmaer.\nGenerelt slår vi et slag for bestillinger med kort eller MobilePay. Som et alternativ bør du anvende et tilbud fra fx ViaBill, hvis du ønsker at honorere regningen på affaldscontainer ude i fremtiden. Dette tilbydes ofte ved niche netbutikker, men dog sjældent de udbredte byggekæder som for eksempel Jem og Fix, 10-4, Bygma, Davidsen, Silvan, Stark, XL-Byg og Bauhaus.\nNår man ser på søgedata bliver det klart, at folk jævnligt leder efter eksempelvis køb affaldscontainer og affaldscontainer online. Man ser desuden mange gange folk lede efter eksempelvis billig affaldscontainer, affaldscontainer priser og affaldscontainer tilbud.\nTrustpilot yder aldeles fine løsninger til at tyde en stor portion nuværende forbrugeres anmeldelser og på grund af dette anbefales det, at du ser nærmere på internet shoppens anmeldelser før du placerer din ordre på billige affaldscontainer online.\nFacebook yder lignende aldeles tiltalende muligheder for at få kendskab til internet webshoppens popularitet. Desuden ser vi en del internet selskaber som giver kunderne mulighed for at skrive en bedømmelse af deres køb, som ydermere bør tages i brug til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nFør nogen køber billige affaldscontainer online hos en internet virksomhed kunne man i virkeligheden betragte forhandlerens regler, det er dog oftest ikke særlig interessant, især på de velkendte byggemarkeder som 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Silvan, XL-Byg, Bauhaus, Bygma, Harald Nyborg og Stark.\nEt nemmere alternativ er at efterse om internet forhandleren er tilsluttet e-mærket, eftersom det er en sikring om at netshoppen efterlever de officielle danske regler, og at online webshoppen hyppigt evalueres af fagmænd der er meget bekendte med lovgivningen.\nDette er desuden din genvej til en hjælpende hånd, for så vidt du oplever problemer med din handel med affaldscontainer. Derudover foreslåes det at du er klar over de grundlæggende bestemmelser der gælder for købet af affaldscontainer online, som fx hvilken ombytningsret virksomheden bruger.\nI den relation er det tillige vigtigt, at man når som helst bevarer sin kvittering på e-mail, således man til enhver tid kan påvise købet af affaldscontainer, uafhængig af om man har købt ved Jem og Fix, Bauhaus, XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Silvan, 10-4, Bygma eller Stark.


Min sommer. Peter Reismer | BogMarkedet\nHvad læser bogfolket denne sommer? Vi spørger en ny stemme hver eneste hverdag i juli. I dag sælger hos Dafolo Peter Reismer.\n”Jeg gør det yderst sjældent i sommerferieprojekter, i hvert fald ikke de planlagte af slagsen. Jeg elsker spontanitet, så hvis der skulle opstå nogle praktiske projekter i sommerferien, aner jeg endnu ikke, hvad det skulle være.\nFeriemæssige projekter plejer jeg heller ikke at være så optaget af. For snart to måneder siden sagde Henriette, at vi nok skulle til at booke et sommerhus, for der blev vist rift om dem, når folk ikke kunne komme så meget udenlands.\nVi har endnu ikke fået booket noget, men jeg har da set at der er masser til leje endnu, så mon ikke det lykkes. Jeg lader så skæbnen råde over, hvor turen går hen. (Der hvor der er et ledigt hus til den tid.)\n”Lige nu er det faktisk første gang i lang tid, at jeg intet har at læse i. Den lange indespærring gjorde det af med mange af med hele min ‘to be read when there is time’-bogliste.\nJeg har efterfølgende fået hørt en masse podcasts. Jeg er ikke så hurtigt på aftrækkeren når det gælder ny teknologi (læs: efterhånden gammel), men podcasts er en af de nye ting for mig, og det er sindssygt spændende, først det ene øjeblik at høre om opklaringen af Dobbeltmordet på Peter Bangs vej på DR, for det næste at høre om branden i Stengade i 1975 i serien Vild historie.\nFor en videbegærlig person som mig, der elsker baggrundsstof, så er det lige vand på møllen.\nNå, jeg kan vel ikke komme uden om det egentlige spørgsmål, hvilke bøger skal jeg læse. De tre titler, jeg SKAL læse, er ‘Afstande over vand’ af forfatteren med det mundrette navn, Jens Peter Kaj Jensen, fra forlaget Ekbatana. Ekbatana er et af de forlag, der har overtaget der, hvor Borgens forlag, hvor jeg selv har arbejdet, slap, efter min mening. Dejligt mange debutanter af høj kvalitet.\nSå skal jeg læse to japanske bøger, ‘Et eksotisk ægteskab’ og ‘Brudgommen var en hund’, begge fra forlaget Korridor, der udgiver de her fine små novelletter fra især Japan.\nDet er nok, hvad det bliver til. Husk på: God litteratur kræver god tid.”\n”Her glæder jeg mig til at se afslutningen på Peter Lundbergs krimitrilogi, om Thor Thomsen. Bogen hedder ‘Efterspil’ og udkommer til oktober.\nUdover det så SKAL jeg læse romanen ‘Sortsyge’ af Cecilie Bødker. Den udkommer på forlaget Vild Maskine, der står bag en række superfede romaner, blandt andet den bedste bog jeg har læst i nyere tid, ‘Olgas bog’, som fortjener omtale, hvor jeg kan komme af sted med det.”\nPeter Reismer har vinter og forår 2020 skrevet en række spændende interviewartikler til BogMarkedet.


eLOV.DK - Sydslesvigloven § 14\nDet fremgår af overskriften før lovens § 14, at der kan ydes tilskud og lån til bygge- og anlægsprojekter. Det foreslås, at overskriften ændres til tilskud til bygge- og anlægsprojekter og køb af fast ejendom. Den foreslåede ændring er alene en præcisering af den gældende retstilstand, hvorefter til\n4.890 originale kommentarer fra forarbejderne til lovene i uddannelse .\nSydslesvigloven § 14\nLov om Sydslesvigudvalget og visse tilskudsordninger for det danske mindretal i Sydslesvig paragraf 14\nDenne § er fra den opdaterede og konsoliderede version af sydslesvigloven og bygger på lovbekendtgørelse nr. 725 af 15. June 2016. Eventuelle senere ændringslove er implementeret i det omfang, de er trådt i kraft.


Niels Foged | lex.dk – Den Store Danske\nNiels Foged, Niels Åge Johannes Foged, 1906-1988, dansk botaniker. Under 2. Verdenskrig var Foged aktiv i modstandsbevægelsen, og han blev i 1944 udsat for to mordforsøg fra danske nazister. Gode venner holdt ham herefter skjult i Nyborg Statsfængsel, hvor han fordrev tiden med at læse en bog om kiselalger (diatoméer). Efter krigen genoptog Foged sin gerning som gymnasielærer ved Odense Katedralskole og påbegyndte samtidig et omfattende forfatterskab om diatoméer. I 1946-87 udgav han 82 større afhandlinger om fossile og recente diatoméer fra alle egne af kloden, et arbejde, der skaffede ham internationalt ry. I 1976 blev han tildelt æresdoktorgraden ved Odense Universitet og i 1980 ved Uppsala Universitet.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Olsen, Sven-Erik Sandermann: Niels Foged i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/Niels_Foged


Krigen om kopierne | Information\nDet vakte ikke synderlig opsigt, da Peter Aalbæk Jensen, direktør i produktionsselskabet Zentropa, for nylig meldte de danske teleselskaber til Vestegnens Politi for hæleri, fordi teleselskaberne gør det muligt illegalt at downloade kopier af Zentropas film, hvilket i følge Aalbæk er sket over ni millioner gange de seneste tre måneder.\nAt det nu er teleselskabernes tur til at blive politianmeldt i kampen mod piratkopiering, er måske nyt. Men i et større perspektiv er Aalbæks angreb blot endnu en mindre træfning i en krig, der har været udkæmpet over så mange år, at der hos medier og borgere efterhånden har indfundet sig en vis apati.\nHvor man for 10 år siden ofte hørte om Antipiratgruppens enorme erstatningskrav mod folk, der ulovligt delte film- og musikfiler, fylder krigen mod piratkopiering i dag ikke meget.\nAntipiratgruppen er nedlagt og transformeret til en organisation med det mere positivt klingende navn RettighedsAlliancen. Og truslerne om sagsanlæg er erstattet af en blødere holdning over for internetbrugerne. For at forstå, hvad der egentlig skete med kampen mod pirakkopiering, har Information besøgt alliancens hovedkvarter, der ser kampen fra rettighedshavernes perspektiv.\nLangt ind i helvede\nDa Antipiratgruppen blev dannet i 2001, var man bekymret for det faldende cd-salg og den stigende succes hos internettjenester som Napster, hvor man kunne dele og hente musik uden at betale, forklarer Rettighealliancens leder Maria Fredenslund og kommunikationschef Mikala Lene Poulsen.\n»Hvis man dengang ville erhverve sig musik lovligt, måtte man gå i FONA, for der fandtes ikke nogen lovlige tjenester på internettet. Dengang var det brugerne selv, der offentliggjorde musikfiler, og det meste var som udgangspunkt illegalt,« forklarer Maria Fredenslund.\nAntipiratgruppen var finansieret af foreninger inden for de kreative brancher, og medarbejderstaben bestod primært af advokater, og det spillede tydeligt ind på den måde, man angreb problematikken på.\n»Man gjorde det, man plejede. Der var nogle, der brød loven, og så skulle de retsforfølges. Man så på fildeling som et udelukkende kriminelt fænomen, men det kom til at ændre sig,« siger Maria Fredenslund. Antipiratgruppen gik i aktion på et tidspunkt, hvor danskerne for alvor fik hurtige internetforbindelser. Alligevel var man i telebranchen langtfra forberedt på, hvilke enorme ændringer man stod over for, forklarer Mikala Lene Poulsen, der dengang arbejdede i et firma, der prøvede at få bredbånd etableret i Danmark. »Dengang spurgte daværende direktør i TDC, Henning Dyremose, om ’hvad i alverden forbrugerne skulle bruge en 10-megabitforbindelse til?’ Selv teleselskaberne var slet ikke klar over, at det her ville eksplodere helt vildt,« siger Mikala Lene Poulsen.\nAntipiratgruppen gik ufortrødent i gang med at indsamle dokumentation om dem, der brød loven. Dengang var det teknisk meget lettere at dokumentere overtrædelser. Ud over at sagsøge en lang række enkeltpersoner for deling og downloading af materiale, lavede Antipiratgruppen også razziaer ved såkaldte LAN-parties, hvor teenagere mødtes i weekender for at spille computerspil mod hinanden og udveksle filer. Samtidig kørte man en række agressive annoncekampagner, blandt andet under overskriften: »Vi sagsøger dig langt ind i helvede.«\n»Tankegangen var, at ’du gør noget ulovligt, det skal du betale for. Punktum’. Og i starten virkede det godt, i forhold til at man vandt en del sager og fik folk til at betale erstatning. Men fremgangen virkede dårligt i forhold til, at den medførte en ulmende følelse af urimelighed hos folk,« siger Maria Fredenslund.\nSærligt Antipiratgruppens razzia mod et LAN-party i Esbjerg i 2001 skabte røre om gruppen. Da Antipiratgruppen sendte breve til flere hundrede unge for at få dem til at tilstå, at de havde kopieret ulovligt, skabte det store protester.\nJa, vi er pirater\nEt af de unge mennesker, der i nullerne blev stødt over Antipiratgruppen, var Troels Møller, der i dag er 31 år gammel og læser sociologi på Københavns Universitet. I starten af det nye årtusinde var han stærkt optaget af internettets muligheder for at dele viden og software med folk på den anden side af kloden.\n»Da jeg hørte, at Antipiratgruppen havde sendt breve til tilfældige mennesker, hvor den truede dem med retssager og alt muligt, blev jeg harm over dens metoder,« fortæller han. Og det var der også andre, der gjorde. I 2004 dannedes Piratgruppen, som Troels Møller senere skulle blive talsperson for.\n»Antipiratgruppen prøvede at dæmonisere folk ved at kalde dem pirater, men vi tog ordet til os og sagde: ’Ja, vi er pirater, det er ikke dårligt, og vi er stolte af det’,« forklarer Troels Møller. Piratgruppens formål var primært at tale fildelernes sag og at komme med et modspil til, hvad man opfattede som en alt for voldsom fremfærd fra brancheorganisationernes side. Modsat Antipiratgruppen, som primært bestod af advokater, bestod Piratgruppen af en mindre og mere løst organiseret flok aktivister. Til gengæld havde den en stor og aktiv gruppe brugere på sin hjemmeside.\nSamtidig med at fronterne mellem befolkningen og Antipiratgruppen blev trukket stadig hårdere op, gjorde den rivende digitale udvikling det sværere og sværere at få dømt personer for brud på ophavsretten.\nLigesom netforbindelsernes hastighed voksede, voksede også både mængden af indhold og antal brugere hos illegale tjenester. Nu var det ikke længere muligt kun at downloade musik, det blev også nemt og hurtigt at downloade store film- og tv-filer. Samtidig blev både programmer og brugere bedre til at dække deres spor. Med indførelsen af trådløse netværk, blev det for alvor svært for Antipiratgruppen at løfte sager, fordi man nu skulle bevise, at den sagsøgte ikke var et offer for, der selv havde fået misbrugt sit trådløse netværk. Det betød, at Antipiratgruppen tabte en række retssager. Den stride folkelige og juridiske modvind kulminerede i 2011.\n»Ligegyldigt om vi førte retssag mod den ’stakkels’ bruger eller mod den hårdkogte kriminelle, som virkelig havde organiseret den illegale fildeling og tjente store penge på bannerreklamer, så blev det opfattet som kampurimeligt,« siger Maria Fredenslund.\nOpfattelsen deltes både af journalister og i befolkingen generelt, men også politikerne var i stigende grad kritiske over for Antipriatgruppen. Samtidig var domstolene begyndt at give mildere domme for digitale brud på ophavsretten.\nI Antipiratgruppen nåede man derfor til den konklusion, at indsatsen var blevet kontraproduktiv. De besluttede at nedlægge gruppen og at oprette en ny organisation med navnet RettighedsAlliancen. Den nye organisation har en markant anden tilgang til, hvordan man begrænser den illegale kopiering.\nI stedet for at gå efter den enkelte bruger, satser den på at sagsøge bagmændende for de forskellige fildelingstjenester. Forbrugerne skal derimod gøres til genstand for en langt blødere pædagogik.\n»Vi prøver i langt højere grad at vise forbrugeren vej til de lovlige alternativer i stedet for at se ham som en kriminel,« forklarer Maria Fredenslund.\nDen nye tilgang ses tydeligt i Share with Care-kampagnen, som RettighedsAlliancen for nylig gennemførte i samarbejde med Kulturministeriet og Teleindustrien. Den fokuserer blandt andet på at overtale brugeren til at skifte fra ulovlig til lovlig adfærd. Eksempelvis ved at lægge links, der viser vej til lovligt indhold, ind der, hvor brugeren leder efter illegale downloads. Tankegangen i kampagnen bygger, som der står i håndbogen, på »at rose i stedet for at skælde ud«.\nOgså Troels Møller har bemærket den nye strategi.\n»Det er bemærkelsesværdigt, hvordan de i Share With Care-kampagnen hele tiden skriver, at man ikke skal moralisere, og at man ikke skal tvinge folk til at ændre adfærd. Som jeg ser det, viser det, at de har indset, at de tidligere havde en forfejlet strategi,« siger Troels Møller. Han var i 2012 med til at trække stikket til Piratgruppen.\n»Jeg oplevede, at selv om teknologien blev mere og mere spændende, så rykkede debatten sig ikke ud af stedet. Journalisterne spurgte altid om de samme ting. Vi blev sat i verden for at give et modsvar til Antipiratgruppens hårde fremfærd, og da den begyndte at indse, at den hårde retorik ikke virkede og stoppede med at sagsøge almindelige mennesker, mente vi egentlig, at vi langt hen ad vejen havde vundet kampen,« siger Troels Møller.\nI dag beskæftiger han sig i stedet med en lang række andre problemstillinger på internettet, f.eks. debatten om privatliv og overvågning. Skønt man i RettighedsAlliancen langtfra ser kampen mod piratkopiering for at være vundet, er man alligevel mere optimistisk end længe. De mange lovlige tjenester som Netflix og Spotify er med til at skabe indkomst til erstatning for den, som plade- og filmbranchen mistede, da salget af fysiske eksemplarer dalede. Samtidig oplever Maria Fredenslund og Mikala Lene Poulsen også, at en del af den ideologiske kritik af deres arbejde er forstummet.\n»Dengang havde man de her meget værdiladede diskussioner om, at fildeling var i overensstemmelse med internettes natur. Den slags argumenter om frihed på internettet ser vi slet ikke på samme måde længere,« siger Marie Fredenslund. Troels Møller er enig i, at kritikken ikke er så voldsom som tidligere.\n»Vi er kun holdt op med at kritisere dem, fordi de har blødt op. Det er derfor, jeg mener, at vi har sejret,« siger Troels Møller.\nHan ser stadig tegn på, at industrien ikke har lært at begå sig i den nye virkelighed. Det viser eksempelvis Zentropas politianmeldelse af teleselskaberne, som Troels Møller ser som et udtryk for desperation.\n»Filmbranchen kommer med lige så skingre udmeldinger, som musikbranchen gjorde tidligere. Det er så latterligt. Det er utroligt, at de ikke kan se, at de gentager alle de fejl, som musikbranchen har begået. Der gælder andre naturlove på internettet.«\n09. oktober, 2014 - 17:30\nArgumentet i vores del af verden vil altid være - især over for filmbranchen - at det i høj grad er folks skattepenge, der har finansieret løjerne.\n09. oktober, 2014 - 17:55\nAt beskylde teleselskaberne for at nogle af deres brugere downloader ulovligt er vel ligesom at beskylde vejdirektoratet for at nogle billister kører for stærkt...\nNiels Duus Nielsen, Helmut R., Henrik Petersen, Klaus Henriksen, Bjarne Nielsen, Bjørn Pedersen, Bjørn Jørnvig, Peter Taitto, Tue Romanow, Henrik Christensen, Rune Petersen, Janus Agerbo, Subhana Ahmed, lars abildgaard, Helene Nørgaard Knudsen, Niels Mosbak og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n09. oktober, 2014 - 19:02\nHeHe .. Et par rigtige morsomme tegninger - især den første med teksten :))\n09. oktober, 2014 - 19:18\nHmm, måske nogen skulle anklage trafikministeren for hæleri med alle de tyvekoster, der transporteres ud af landet på ministerens vejnet.\n- Var det ikke lige noget for dig Aalbæk?\nBjarne Nielsen og Anders Feder anbefalede denne kommentar\n09. oktober, 2014 - 19:23\nProblemet omkring årtusindskiftet, hvor internetforbindelser kun lige var begyndt at blive udbredt i de danske hjem, var at vi stod med en stor voksengeneration der ikke rigtig anede hvad dette 'inder--net' var. Det betød at en række forskellige kræfter forsøgte at udnytte tomrummet til at trække forskellige drakoniske lovregimer ned over den vordende internet-infrastruktur, som de tydeligt kunne se snart ville være ligeså integreret en del af samfundet som motorveje og fastnettelefonen, hvoraf Antipiratgruppen blot var én. Det var det der dengang pissede mig, og vist også nævnte Troels Møller, af.\nHeldigvis tog visse organisationer kampen op, og afværgede de mest grelle overgreb. Hvem husker i dag Martin Thorborgs tåbelige forslag om en særlig afgift på internet der skulle komme hans værdiløse søgemaskine, Jubii, til gode? Samtidig er de mest håbløse personligheder indenfor politi og stat sendt på pension, og erstattet af folk med en mere nuanceret forståelse af problemstillingerne.\nSå den "ideologiske kritik" som Maria Fredenslund omtaler er ikke "forstummet" - der er bare ikke samme akutte behov for den som der var dengang.\nNiels Duus Nielsen, Janus Agerbo, Jakob Silberbrandt og Gry W. Nielsen anbefalede denne kommentar\n09. oktober, 2014 - 19:32\n"Samtidig er de mest håbløse personligheder indenfor politi og stat sendt på pension, og erstattet af folk med en mere nuanceret forståelse af problemstillingerne."\nNiels Duus Nielsen, Jakob Silberbrandt, Rune Petersen, Peter Taitto og Anders Feder anbefalede denne kommentar\n09. oktober, 2014 - 19:46\nNiels Mosbak: Der er stadig enkeltsager der er problematiske. Men det har, efter min mening, ikke den systemiske karakter det har haft før, hvor man i tide og utide skulle se på folk som Preben Andersen gå ud og lyve offentligheden i ansigtet fordi han ingen forstand havde på det han talte om.\n10. oktober, 2014 - 00:49\nSagen er enkel: Indtjeningen på indspillet musik er flyttet fra producenterne til net udbyderne. At tale om indtægter fra spotify er ren hån.\nHvis vi sammenligner med andre erhverv svarer det til at man betaler 0,005 ører for den seneste Apple telefon.eller bare tager den gratis.\nResultatet af at der ikke bliver gjort noget seriøst ved tyveri og hæleri af musik er at de fleste studier er gået ned og at produktionerne af musik i høj grad laves hjemme, med dermed følgende ringere kvalitet på alle områder.\nDe såkaldte pirater er en flok nyttige idioter for en seriøs udsultning af musiklivet.\nÅlbæk har da fuldstændig ret i at anklage teleselselskaberne for hæleri. Han har netop set hvordan det er gået i musikbranchen. Filmidustrien har absolut ingen interesse i lade stå til og give efter for pirater og teleselskaber. For der er jo altid nogle der vinder når andre taber.\nJeg kan ikke forstå at det ikke er ligeså strafbart at stjæle musik og film som at stjæle æbler eller guldringe. Det er jo pærenemt at se hvem der stjæler, så man kan jo indkræve en bøde over skatten eller lignende.\n10. oktober, 2014 - 01:00\nMan kan jo også forestille sig at netudbyderne betaler 10 kr pr ulovligt downloadet musikstykke eller 70 kr pr film. Så må det være deres ansvar at sende regningen videre.\nPengene kan betales de forskellige rettighedsfonde som Koda etc.\nDer findes masser af løsninger.\nDet kræver selvfølgelig at nettet er overvåget, men det er det jo allerede, som vi ved.\n10. oktober, 2014 - 02:12\nDet er som bekendt ikke en straffelovsovertrædelse, men en særlovsovertrædelse, når man downloader musik man ikke har betalt for. Det er en krænkelse af ophavsretten, men på ingen måde tyveri, da selve gerningsindholdet i tyveriparagraffen strfl. §276 ikke er opfyldt - nemlig at man har borttaget en fremmed, rørlig ting.\nDigital musik på nettet er for det første ikke noget man kan røre ved - og dernæst har man ikke borttaget noget, idet de nedtagne bytes ikke er forsvundet, men stadig er til rådighed for ihændehaveren.\nAt der muligvis ligger et formuetab for musikeren ved handlingen kan ikke afvises - men det har jo til stadighed været de "fede katte" i musikindustrien, der påberåber sig at have lidt det største tab.\nMen at det skulle være pærenemt at se hvem der ulovligt downloader musik, er nu ikke givet. Det var det dengang fildelingstjenesten hed Kazaa - men efter at bit-torrent vandt frem som en måde at dele - også lovlige - filer på og ved anvendelse af seed-boxe og servere i udlandet, er det bestemt ikke pærenemt at se hvem der downloader hvad.\nDer foreligger vist også meget få domme i den slags sager, da antipiratgruppen som oftest truede med retslige skridt, for at få synderne til at indgå et frivilligt forlig.\nNiels Duus Nielsen, Janus Agerbo og Bjarne Nielsen anbefalede denne kommentar\n10. oktober, 2014 - 08:10\n"Efterårets salg af Jubii har givet god grund til jubel hos portalens ejere. Salget indbragte de danske ejere mere end 300 millioner kroner målt i dagens aktiekurser." (Computerworld, 16. januar 2001)\nSå helt værdiløs var Jubii trods alt ikke... :)\n10. oktober, 2014 - 08:29\n@ Arne Stensgaard Berg:\nJubii viste sig at være helt og aldeles værdiløs: http://www.onvista.de/aktien/JUBII-EUROPE-N-V-Aktie-NL0000233195\nAktie værdien var halveret efter ganske få måneder og værdiløst efter et år.\nJubii var et klasse eksempel på dot com-boblen og et eksempel på hvordan alt kunne sælges til vanvittige priser i slutningen af halvfemserne og i starten af 2000.\nDet mest vanvittige var dog at handlen fandt sted efter boblen var sprunget, NASDAQ nåede sit højdepunkt i marts 2000, men så gik det ellers hurtigt nedad derfra.\n10. oktober, 2014 - 08:56\nMosbak, der er ikke "muligvis" tale om et indtægtstab for musikerne. Der er tale om et dramatisk og reelt fald i indtjeningensmulighederne for musikere, komponister osv.\nAt tale om at det ikke er tyveri fordi man juridisk ikke mener at et download er at tage et objekt viser kun at lovgiverne ikke ved hvilket ben de skal stå på.\nMusik er ALDRIG noget man kan røre ved. Det er bølger som opfattes af ørerne. Det fysiske medium skifter fra plader over CDer til netudbydere, men producenterne af medierne bør stadigvæk betale for indholdet. Det er umuligt at få de enkelte platforme Spotify, youtube og hvad de ellers hedder til at betale, da de netop kan gemme sig i lovløse lande, til gengæld er både butikkerne (netudbyderne) og kunderne fysisk til stede, så det gælder om at finde rimelige måder at få dem til at betale.\nAt tale om beskyttet og ubeskyttet musik holder ikke. På samme måde som et spillested eller en tøjbutik betaler samme afgift til Koda uanset hvilken musik der spilles.\nRadiostationer skal jo også betale afgifter for spillet musik, så hvorfor ikke internet udbydere?\nVi taler om menneskabte problemer, så mennesker kan finde løsningerne.\nI "gamle dage" - før internettet - var der monopollignende forhold i forhold til salg af film og musik.\nDem der foregav at ville musikere og filmfolk det godt levede fedt af at sælge deres kunst. Da det burde være gået op for disse folk, at deres forretningsmodel ikke kunne holde til internettet, gik de drastisk til værks. Der var eksempler på, at pædagoger blev truet med sagsanlæg fordi de brugte et lovligt indkøbt kassettebånd til rytmik i børnehaven.\nDer er noget helt galt i disse menneskers tankegang. De bliver nødt til at tilpasse sig den verden vi andre lever i.\nNæste slagsmål kommer til at gå på softwarepatenter, patenter på gener osv. Nogle mennesker vil bare eje verden.\nHele diskussionen om ejendomsret har ikke en døjt at gøre med om musikere og filmfolk skal kunne tjene penge på deres arbejde.\nHvis man vil have et indblik i, hvordan internettet virker, så kan man se på Googles nyhedstjeneste. Den er verdens største. Og det uden de har ansat en eneste journalist. Mystisk ikke? Her er der vist tale om en godt eksempel på "lovlig kriminalitet".\nRune Petersen, Niels Duus Nielsen og Niels Mosbak anbefalede denne kommentar\n10. oktober, 2014 - 11:17\n"Der er tale om et dramatisk og reelt fald i indtjeningensmulighederne for musikere, komponister osv."\nBid mærke i "osv."\nFaktisk er det ikke så meget musikerne og komponisterne som det er de store plade- og distributionsselskaber der taber penge. Musikerne har aldrig fået ret meget af den del af kagen der handlede om salg af fysiske medier og distribution, der for størstedelens vedkommende gik (og går) til den ikke-kreative del af musikbranchen.\nDerfor har der overhovedet været retssager om copyright - det er/var en industri der forsøgte at opretholde sine indtægtskilder vha den ufatteligt tåbelige copyrightlovgivning på det kunstneriske område - som egentligt bare giver nogle få store spillere noget nærmest et monopol.\nAltså et monopol som de store etablerede selskaber tjente ret gode penge på dengang musik ikke kunne deles sådan uden videre.\nGrunden til at det er blevet "sværere" for musikere at tjene penge på musik i dag er det faktum at alle der har en PC som udgangspunkt gratis og lovligt kan downloade software der svarer til et fuldt udstyret pladestudie, hvilket har gjort udbuddet af tilgængelig musik ufatteligt meget større (bestemt ikke nødvendigvis bedre) end det nogensinde har været før.\nKonkurrencen om synlighed er blevet langt hårdere på et marked der er mere end overmættet.\nSamtidigt med det satser de store aktører i musikbranchen jo stort set ikke på "nyt talent" der ikke passer ind i en fiks og færdig marketingskabelon.\n...men det gjorde de nu heller ikke i gamle dage - det var stadigvæk kun et lille fåtal af musikere og komponister der fik adgang til at få distribueret deres musik og kunne leve af den...\nDet at fremstille copyrightlovgivningen som en beskyttelse af "kunstnerne" er som sagt rent blændværk fra nogle selskaber der netop lever af at udbytte de samme kunstnere.\nDeniz Holdt, Rune Petersen og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n10. oktober, 2014 - 11:34\nJeg ser det som en pligt som venstreorienteret at bekæmpe magten ved hjælp af disse metoder. Ideen om at der ikke er censur i de vestlige demokratier er en miasme. Smalle kulturprodukter er næsten ikke til at få fat på i almindelig køb. Antikapitalistiske og systemkritiske kulturprodukter bliver ikke censureret, de er bare næsten ikke til at få fat i, i mængden af kulturindustriens bras. Hvad jeg kan se lovligt på ex netflix og andre tjenester er systembekræftende, indoktrinerende, passiverende lort. Hvis jeg vil se en film af Von Trotta om Rosa Luxemburg er det helt umuligt uden at se den ulovligt. Kapitalismens strategi er at sige - se ingen censur, alle kan sige og udgive hvad de vil. Men de drukner det i braset og det bliver næsten ikke tilgængeligt hvis du ikke ved at det eksistere og hvor. Og som noget andet er kopiering også en måde at bekæmpe magten.\nJeg forstår at bekymringen mest går på "osv.".\nI længst hensvundne tider kunne man jo efter fremkomsten af båndoptageren, frit optage fra Danmarks Radio.\nDer var næppe nogle kunstnere, der hævdede at de led økonomisk skade derved.\nDet er ligeledes sådan, at min samling af vinylplader kan jeg frit kopiere over på et digitalt medie.\nAltså er overførslen af musik fra "en rørlig ting" en LP (analogt medie) - til et digitalt medie fuldstændig lovligt.\nMen hvis jeg nu fandt en af mine LP-er i digital form på nettet og downloadede den - så ville det pludseligt være en krænkelse af ophavsretten.\nI din optik tyveri. Fordi det er nemt?\nEller måske snarere fordi ophavsretten er funderet i en århundrede gammel tradition, der egentlig blev indført for at beskytte bogtrykkeren, længe inden nogen havde tænkt på pladeindustrien?\nDet er faktisk sådan at straffeloven er en relativt moderne lov, forfattet oprindeligt i 1933.\nDe eneste man rent faktisk kan beskylde for ikke at have fulgt med tiden og den teknologiske udvikling er pladeindustrien, der naturligvis klynger sig til deres guldkalv. Men industrien må se i øjnene, som så mange andre erhverv før dem, at deres tid er forbi. Det gælder for gørtlere og typografer og pladeindustriens "fede katte".\nOg musikerne - ja de må jo ud og optræde og spille levende musik - det er vel det musikere gør?\n10. oktober, 2014 - 13:51\nI gamle dage, inden harddisk-recording blev en ting, opfandt man et format - DAT (eller ADAT) - der kunne kopiere lyd digitalt uden kvalitetstab lige så mange gange, man havde lyst til. Inden da var lydteknikere henvist til at kopiere analogt, med kvalitetstab til følge. Hvilket betyder, at man kun kan foretage så og så mange dubs, før signal/støj forholdet (også kaldet "sus") bliver uacceptabelt.\nJeg var så heldig, at jeg fik indkøbt to ADAT maskiner til min arbejdsplads, inden formatet af hensyn til rettighedshaverne blev droslet ned til kun at tillade to (tror jeg det var) kopier, hvorefter lydfilen blev låst.\nAlle mine kolleger i branchen var dybt misundelige. Den danske professionelle showbiz var så lille og fattig, at der var tradition for, at teknikerne lånte hinanden de dyre maskiner. I en periode var det den mest udlånte tekniske dims, jeg havde til rådighed.\nMin pointe er, at et teknologisk gennembrud havde gjort det muligt at skabe lydkollager i en kvalitet, som man indtil da kun kunne havde kunnet drømme om, men at kortsigtede interessehavere opførte sig som maskinstormere og ludditer, i en kamp som de havde tabt på forhånd.\n10. oktober, 2014 - 17:40\nJeg kan ikke forstå at et flertal af kommentatorerne mener at de gør nogen en tjeneste ved insistere på at downloade gratis. Der er et voldsomt had til musikindustriens store producenter, som ses som udbyttere af musikere...vel vel. Hvad med ejerne af teleselskaberne og deres perverst overbetalte direktører? Det er et helt andet niveau og de producerer ingen musik.\nOg pas på med myterne. Digital kopiering er ikke en til en. Det kommer an på så mange forskellige elementer. Det er en myte der har solgt godt. OG det er ikke muligt at downloade programmer gratis der kan erstatte et godt studie. Et godt studie kræver store investeringer i akustik, udstyr..mikrofoner, forstærkere..mixerpult(regn med mellem 1 og 2millioner kr) osv...\nOg en god tekniker, han skal vel have løn...og teknikerens assistent.\nJeg kender mange musikere der kan lave gode optagelser, men ingen der kommer i nærheden af hvad en god studitekniker kan lave i et godt studie.\nSidst: For at få dygtige forretningsfolk til at beskæftige sig med musik, må de kunne tjene gode penge. Det er blevet svært nu så de sælger andre ting.\nMusikindustrien har brug for alle led: Musikere, spillestedsledere, bookere,prodicenter,journalister og mange mange flere og alle skal kunne tjene rimeligt.\nSå alle jer tyve, pirater eller hvad i nu vil kaldes, i er og bliver nyttige idioter for en nedbrydning af musikindustrien..og måske snart filmindustrien.\n11. oktober, 2014 - 06:56\nHasse Poulsen: De eneste der stjæler er jer grådige industrimusikere, der forventer betaling flere gange for samme vare.\n13. oktober, 2014 - 00:14\nDet er jo ikke mindst stof til eftertanke, at Maria Fredenslund til Internetdagen tilkendegav, at hun synes, at det gav god mening med et samarbejde mellem Rettighedsalliancen og Center for Cybersikkerhed. Jeg ved ikke, om det er indikativt for hendes selvbillede som endeløst vigtig eller for den disproportionelle genklang hendes ærinde har i politiske kredse, men at skulle sætte Forsvarets Efterretningstjeneste ind for piratfangst... så er vi på vildveje.\nNiels Duus Nielsen og Anders Feder anbefalede denne kommentar


Dansk herredouble taber gysersemifinale i Dubai\nMathias Boe og Carsten Mogensen er ude af sæsonfinalen i Dubai efter nederlag i tredje sæt til kinesisk par.\nLørdag d. 12. december 2015, kl. 09.42\nDubai: Mathias Boe og Carsten Mogensen var tæt på, men måtte lørdag vinke farvel til en finaleplads i herredouble i World Superseries Finals i badminton.\nDanskerne var oppe imod den kinesiske duo Chai Biao og Hong Wei, og det blev en langstrakt affære, hvor kineserne vandt 17-21, 21-19, 24-22 i en særdeles tæt og hård kamp, hvor danskerne havde fem matchbolde i tredje sæt uden at kunne udnytte dem.\nDet kunne kineserne i stedet i deres første forsøg.\nFørste sæt var en tæt forestilling i indledningen, men kineserne øgede til 10-6-føring. Det blev tæt igen ved kinesisk føring 11-10, og det danske par spillede fornuftigt og kom foran 19-16, og Mathias Boe og Carsten Mogensen tog første sæt 21-17.\nFredag slog danskerne den kinesiske duo med cifrene 21-18, 21-19 i et opgør, der også blev tæt.\nDet samme var andet sæt fra starten, hvor Boe og Mogensen kom tilbage på 9-9. Godt spil af danskerne skabte en føring på 14-12, og den danske duo lurede hele tiden på, om det var nu, kineserne ville blive knækket.\nMen de holdt fast og spillede godt og udlignede til 16-16 med en bold, der blev spillet helt til baglinjen.\nChai Biao og Hong Wei vandt fire point i træk og var pludselig foran 18-16 i den tætte dyst, hvor nerverne sad uden på trøjerne på begge sider af nettet. Et vigtigt point blev vundet af danskerne som reducerede til 18-19 i en hård duel, der sled på kræfterne.\nHerefter servede Mogensen, men kineserne vandt pointet. Danskerne fulgte op og ved 19-20 servede Boe, men Mogensen slog bolden ud, og danskerne tabte andet sæt 19-21.\nI tredje sæt var stillingen både 4-4 og 6-6 og bagud 8-10 vandt danskerne tre point i træk og kom foran i kampen, der nu var lidt af en gyser.\nDet blev 15-15 og Mogensen skiftede ketsjer og servede ved dansk 16-15-føring, men igen blev der udlignet, og det blev også 17-17 i et sæt, hvor ingen ville smide point, men danskerne holdt på nerverne og kom foran 20-17 og fik tre matchbolde.\nDe to første blev smidt, og kineserne overlevede også den tredje, og det blev også 21-21 i et drama, før danskerne havde den femte matchbold i tredje sæt, som heller ikke blev udnyttet, og så fik kineserne matchbold foran 23-22 og vandt kampen og finalepladsen.\n- Det er dårligt. Vi havde kontrol, selv om vi ikke spillede godt. Vi formåede ikke at lukke den, så det var for ringe, men sådan er det, siger Carsten Mogensen til TV2 Sport.


Billige Hoteller i Buxton - Søg på KAYAK\nSøg på hundredvis af rejsesider på én gang efter hoteller i Buxton\nBuxton, ENG, Storbritannien\nDer er rejserestriktioner til Buxton.Læs mere\nHold dig orienteret, og modtag e-mailopdateringer om lempelse af rejserestriktionerne for Buxton.\nHvornår skal man bestille et hotel i Buxton?\nDe bedste tips til at finde de perfekte hoteltilbud i Buxton\nHvis du er på udkig efter et billigt hotel i Buxton, kan du overveje et besøg i lavsæsonen. Du kan finde billigere overnatningssteder i Buxton i januar og april.\nPriserne på hotelværelser varierer. Der er mange faktorer, som spiller ind, men du kan sandsynligvis finde de bedste hoteltilbud i Buxton, hvis du overnatter en lørdag. Det modsatte gælder for fredag, som normalt er den dyreste dag.\nSpørgsmål og svar i forhold til hotelreservation i Buxton\nEr hoteller i Buxton sikre at opholde sig på under corona-krisen?\nHoteller er sikre miljøer for rejsende, så længe de korrekt implementerer sanitære forholdsregler som reaktion på coronavirus (COVID-19). Vi anbefaler dog at tage kontakt til de lokale myndigheder vedrørende sikkerhedsprocedurer for hoteller i Buxton.\nKAYAK-brugere har fundet dobbeltværelser i Buxton for helt ned til 325 kr. i de seneste 3 dage. Gennemsnitsprisen ligger på 1.540 kr..\nHvordan finder jeg et hotel i centrum af Buxton?\nNår du har søgt efter hoteller på KAYAK, kan du finjustere din søgning efter nabolag, så du kan vælge de vigtige områder i Buxton. Du kan også søge ved hjælp af et kort over byen, så du kan vælge en bestemt beliggenhed, f.eks. centrum af Buxton\nHvor skal man overnatte i Buxton?\nVores kort hjælper dig med at finde det perfekte sted at bo i Buxton ved at vise dig de enkelte hotellers nøjagtige placering.\nMest anbefalede hoteller i Buxton\nHawthorn Farm Guest House - Buxton - Soveværelse\nBiggin Hall Hotel - Buxton - Soveværelse\n9 Green Lane Bed And Breakfast - Buxton - Bygning\nThe Queen Anne - Buxton - Udsigt\nYha Ravenstor - Hostel - Buxton - Udsigt\nBest Western Plus Buxton Lee Wood Hotel - Buxton - Soveværelse\nYha Hartington Hall - Buxton - Bygning\nThe Shady Oak - Buxton - Udsigt\nGeorge Inn Tideswell - Buxton - Soveværelse\nOld Hall Hotel - Buxton - Restaurant\nAbode - Buxton - Soveværelse\nPalace Hotel - The Hotel Collection - Buxton - Soveværelse\nBlossom House Bed & Breakfast - Buxton - Soveværelse\nAlison Park Hotel - Buxton - Bygning\nOvernatningssteder i Buxton\nHotelHoteller i EuropaHoteller i StorbritannienHoteller i EnglandHoteller i Peak-DistrictHoteller i Buxton\nMed KAYAKs hotelsøgemaskine kan du søge og sammenligne priser på hotelophold i Buxton. KAYAK søger på hundredvis af rejsesider, så du kan finde billige hoteller og bestille den type overnatning i Buxton, der passer bedst til dig.


På en ny platform kan du nu se miljøforholdene for mange af produktionsvirksomhederne i Danmark\nMiljøstyrelsen har lanceret platformen Digital MiljøAdministration. Her kan du søge oplysninger blandt de 55.000 virksomheder, der indtil videre findes i systemet, og f.eks. se, hvordan det gik på myndighedernes seneste tilsyn, og se hvordan hver enkelt myndighed arbejder med virksomheder. F.eks. hvilke godkendelser der bliver givet til virksomhederne.\nMiljømyndighederne har kæmpet i det seneste år for at få data ind i systemet, og nu er data tilgængelige om virksomheder, der skal have tilsyn og dem, der skal have en egentlig miljøgodkendelse.\nEt it-system til tiden\nSom et led i øget digitalisering er der indrettet et system til virksomheder, der skal ansøge om miljøgodkendelse eller anmelde en virksomhed og samtidig søge om andre tilladelser f.eks. spildevandtilladelse, anmeldelse af anlæg efter reglerne om VVM (Vurdering af Virkninger på Miljøet). Den samlede sagsbehandling giver myndighederne bedre mulighed for at give samtidige og hurtige afgørelser til virksomheden.\nI stedet for at opbygge et helt nyt system, har Miljøstyrelsen i samarbejde med Kommunernes Landsforening valgt at indbygge en ansøgningsløsning i det eksisterende system Byg og Miljø. Løsningen blev sat i gang til tiden og blev implementeret samtidig med en ændring af lovgivningen på området. Du kan læse mere om ansøgningsprocessen på Miljøstyrelsens hjemmeside\nI slutningen af 2016 og begyndelsen af 2017 gennemførte Miljøstyrelsen en brugertilfredshedsundersøgelse blandt 20 virksomheder. Virksomhederne var valgt ud blandt de virksomheder, der har Miljøstyrelsen som myndighed, og hvor Byg og Miljø er anvendt til ansøgning. Resultaterne af undersøgelsen kan ses her


Herrebehandling med Elemis\nMesoterapi med Filorga 3ml.\nShellak, permanent lakering\nHårfjerning med sukker eller voks\nDet bliver opbevaret sikkert på en krypteret computer med antivirus software og firewall og der er kun adgang for BodyGuide Velværehus’s personale med beføjelser til at håndtere dette.\nKun autoriserede medarbejdere i BodyGuide Velværehus, der har adgang til vores data.\nNavn på den Data Proctection Operator ansvarlige (DPO): Rikke Møller\nDu har ret til at få oplyst, hvilke personoplysninger, vi behandler om dig. Du kan desuden til enhver tid gøre indsigelse mod, at oplysninger anvendes. Du kan også tilbagekalde dit samtykke til, at der bliver behandlet oplysninger om dig. Hvis de oplysninger, der behandles om dig, er forkerte har du ret til at de bliver rettet eller slettet. Henvendelse herom kan ske til: kontakt@bodyguide.dk.\nTelefon: +45 62 21 09 90\nEllers efter aftale. Vi bliver gerne længere. Nogle dage ændrede tider pga kurser, ferie mm. Så evt ring så du ikke går forgæves.


Levering med kvalitet hele vejen - bring.dk\nLevering med kvalitet hele vejen\nSporbarhed, forudgående advisering og levering på aftalt tidspunkt er blevet en hygiejnefaktor og selvfølge for dagens forbrugere. Men modtagerens oplevelse af leveringen afhænger af meget mere end det.\nModtagerens oplevelse af leveringen beror også på en mængde faktorer, som ikke altid er målbare på samme måde som klassisk leveringskvalitet såsom sporbarhed og leveringspræcision.\n– Vi kan have leveret til tiden og gjort alt præcis som aftalt, men hvis modtageren alligevel ikke er tilfreds, er det vigtigt at finde frem til årsagen. Det hjælper både os og vores kunder med at udvikle os. Og nogle gange fører det til nye tjenester, fortæller kvalitetsansvarlig hos Bring, Stefan Edström.\nVed hjælp af NPS (Net Promotor Score) udsendes der derfor over 2000 spørgeskemaer til nordiske modtagere senest dagen efter, de har modtaget deres levering, og der bliver senere kontinuerligt målt og fulgt op på dem. Undersøgelsen foretages i samarbejde med vores kunder i Sverige, Norge og Danmark, og da det sker i tæt forbindelse med leveringen, giver det modtageren mulighed for at give en hurtig tilbagemelding, hvordan denne opfattede, at leveringen fungerede. I Danmark kan modtageren desuden anmelde deres oplevelse på Trustpilot.dk – noget der dagligt følges op på i den danske organisation.\n– Det er vigtigt for vores kunder, at deres modtagere får en positiv oplevelse af leveringen og mulighed for at give feedback. Det giver dem mulighed for at udvikle deres forretning. Med NPS har vi også mulighed for at måle de blødere værdier og kontinuerligt forbedre os sammen med vores kunder. Det er både lærerigt og værdsat af vores kunder, siger Stefan Edström.\nVed at kombinere leveringsstatistik og kundetilfredshedsundersøgelser får man et godt billede af, hvor godt kvaliteten i en leveringskæde fungerer, og sammen med et struktureret forbedringsarbejde kan leveringsoplevelsen for modtagerne hele tiden udvikle sig.\nHer finder du mere interessant læsning!\nUdgivet 11. september 2015 .


UneDose | Netflix tilbyder nu kun 31 af de 250 bedste film, der nogensinde er lavet\nForside Tekniske nyheder Netflix tilbyder nu kun 31 af de 250 bedste film, der nogensinde er lavet\nNetflix-brugere klager ofte over manglen på virkelig gode film, der er tilgængelige til at streame gennem tjenesten. Og det viser sig, at de ikke bare ser fortiden gennem rosetone briller. Med hensyn til de bedste film nogensinde har Netflix færre tilgængelige at streame nu end for to år siden.\nVi ved dette, fordi Streaming Observer kørte numrene. I 2014 tællede en Reddit-bruger, hvor mange film fra IMDb Top 250-listen, der var tilgængelige på Netflix. På det tidspunkt var der 49 (eller 19,6%) til rådighed. Nu, i oktober 2016, er der kun 31 (eller 12,4%) tilgængelige. Hvilket er et markant fald, uanset hvordan du ser på det.\nDer er dog nogle advarsler her. For det første er ikke alle enige om, at IMDb Top 250-listen repræsenterer de største film, der nogensinde er lavet. For det andet er film kun en del af Netflix-puslespillet, og du kan stadig trække masser af værdi ud af streamingtjenesten uden nogensinde at se en eneste film. For det tredje har Netflix med vilje reduceret størrelsen på sit katalog Netflix fjerner 50% af sit katalog til at finansiere originalt indhold Netflix fjerner 50% af sit katalog til at finansiere originalt indhold Har du bemærket, at Netflix-kataloget er blevet mindre i de senere år? Vi ved nu, at antallet af tilgængelige titler på Netflix er blevet halveret siden 2012 for at finansiere originalt indhold. til finansiering af original programmering. Og det betyder Stranger Things, Korthus, Orange er det nye sort, Narcos, og andre. Alle er potentielt værd at indrejse prisen alene.\nFordelene ved Netflix er klar til debat\nFordelene ved Netflix er bestemt åbne for debat. Vi har tidligere foreslået, at du skal være glad for at betale mere for Netflix, hvorfor du skulle være glad for at betale mere for Netflix, hvorfor du skulle være glad for at betale mere for Netflix Hver gang Netflix hæver sine priser, er millioner af binge-watch brugere ved udsigten for at betale et par dollars mere. Men dette er stumt, fordi Netflix er en absolut stjæle. , men også udforsket forskellige grunde til, at Netflix muligvis ikke har det rigtige med dig 7 grunde til at du bør undgå at abonnere på Netflix 7 grunde til at du bør undgå at abonnere på Netflix Ligesom der er faldgruber til at skære ledningen, er der downsides til Netflix, du måske betragter som deal-breakers. Så inden du tilmelder dig Netflix, skal du tage et øjeblik til at overveje disse ufuldkommenheder. . Vi prøver naturligvis blot at hjælpe dig med at få dit eget sind op, men disse nye figurer kan forvirre ting endnu mere.\nMit råd er at give Netflix en tur i en måned og logge, hvor meget indhold du ser. Hvis du får et godt afkast af dine penge, så glade dage. Men hvis du finder, at Netflix mangler indhold, som du aktivt vil se, kan du bare annullere uden besvær eller problemer. Du kan altid prøve igen på et senere tidspunkt.\nJeg frygter, at jeg en dag vil kede mig nok til at se Adam Sandler-filmene på Netflix\nEr du generet af reduktionen i virkelig gode film, der er tilgængelige på Netflix? Tror du, at disse tal skal tages med en knivspids salt? Er du tilfreds med prisen på Netflix? Eller synes du, det skal være højere / lavere? Fortæl os venligst i kommentarerne herunder!\nHvorfor adgangssætninger er stadig bedre end adgangskoder & fingeraftryk\n3 Faresignaler, der skal kigge efter hver gang du bruger en hæveautomat\nClickjacking Hvad er det, og hvordan kan du undgå det?


Tips til en sjovere fest\nKender du det, at en fest mangler lige det sidste? Måske er det din tur til at holde fest næste gang? Så vil du naturligvis gerne undgå en fiasko. Men hvad kan man helt konkret gøre for at skabe en så god fest som overhoved muligt? Det kommer vi med nogle konkrete tips og tricks til i denne artikel. Vi håber, at du vil læse med.\nGod musik er altafgørende for at få en god fest. Det er her, hvor man for alvor kan få gang i folk. Der er ikke noget, som musik, når det kommer til at få folk op af stolen. Den store fejl som rigtig mange mennesker begår, når de skal vælge musik er, at de ofte blot vælger ud fra, havd de selv synes er godt og kan lide. Det er nemlig ikke sikkert, at det er alle, der synes dette er godt. Derfor vil vi anbefale dig, at du vælger ud fra hitlister, og vælger noget mere mainstream musik supplerede med nogle klassikere.\nSæt et tema for festen\nNoget der altid er sjovt er at sætte et tema for en fest. Det er her oplagt at kræve, at folk også tager kostumer på. Det er med til at give en helt special stemning og ikke mindst en sjov stemning. Samtidig er der også noget at snakke om for dem, der måske ikke lige kender hinanden så godt som andre gør. Der findes mange forskellige temaer inden for kostumer. For at nævne nogle kunne det for eksempel være uhyggelige kostumer, eller også kunne det for eksempel være et lidt mere skoleagtigt tema - for eksempel kunne man være udklædt som cheerleader, et dyr eller lignende. Et tema er med til at få folk op af stolen, og så ser man også hinanden fra en lidt anden vinkel, end man er vant til.\nHav hyggelige hjørner\nDet er altid godt at have nogle hyggekroge til fester. Derfor vil vi anbefale, at du laver sådan nogle, hvis du skal holde en fest. Det kunne for eksempel være uden for eller inden for. Der er mange muligheder, og det kommer også meget an på, hvordan dit hus er opbygget. Kunne du tænke dig inspiration til dette punkt, er der også en masse god inspiration at hente på internettet.\nDer er heller ingen tvivl om at noget af det, der kan være med til at gøre en fest god er, at det er langt nemmere at få en god fest, hvis man noget god mad. Der er mange dygitge virksomheder rundt omkring, der tilbyder god catering mad. Når du vælger er det bare vigtigt, at du tager højde for, at det skal være noget, som alle kan lide. Det går ikke kun at vælge noget, fordi du selv synes det er lækkert. Det skal gerne være ngoet som alle godt kan lide.\nVi håber rigtig meget, at du har fået meget ud af at læse denne guide. Rigtig god fest.


Derfor skal du bruge denne form for rekruttering - Sprutten\nDerfor skal du bruge denne form for rekruttering\nEmilie maj 6, 2017\nAt finde nye medarbejdere til sin virksomhed er en opgave, som kan være både lang og krævende. Det kræver at man virkelig bruger nogle ressourcer på at finde den rigtige person. Men hvis man som virksomhed ikke har lyst til at bruge så mange ressourcer på denne del. Så kunne man i stedet for vælge, at få et bureau til at stå for sin rekruttering. Mange gange vil de nemlig også kunne få et meget bedre resultat ud af, at gøre det på denne måde. Fordi det er nogle andre ting, de arbejder ud fra. Men også fordi de har et speciale i at lave et match imellem virksomhed og medarbejder.\nFinder de helt rigtige kandidater til jobbet\nDet gode ved at hyre sådan en professionel headhunter til at hjælpe sig med sin rekruttering er, at de nok vil præsentere en for nogle helt andre kandidater, end dem man selv ville finde. Som virksomhed har man oftest en tendens til at vælge medarbejdere, der ligner dem, som allerede er i virksomheden. Men det er ikke altid, at det er bedst at gøre det på denne måde. Derfor var det måske også værd at overveje, om man skulle prøve noget nyt, og derfor få et rekrutteringsfirma til at hjælpe sig med denne del af processen.\nHvis man kunne tænke sig at vide mere. Så kan man finde alle de informationer, som man kunne være interesseret i i den forbindelse. For her finder man nemlig alt det, som er relevant at vide. Man kan klikke sig rundt på hjemmesiden, og på den måde også udforske, hvordan det måske kunne være en ide for ens egen virksomhed at benytte denne service. Det er nemlig lige til, og hjemmesiden giver en et godt overblik over de forskellige services, som der tilbydes. Det er altså bare med at slå til nu, hvor man har muligheden. Og hvis man står og skal hyre så passer det jo perfekt sammen.\nØnsker du at få børn? Se med her\nFå en flot brio togbane


Seertab truer TvDanmark - FINANS\nSeertab truer TvDanmark\nAf JAKOB HØYER & ASBJØRN JØRGENSEN\nTvunget af uventet lave seertal har TvDanmark - som selv kalder sig klassens frække dreng i TV-verdenen - adskillige gange i løbet af den seneste måned sendt flere reklamer end tilladt. Det viser optællinger fra Gallup og flere mediebureauer og konkurrenter. Reklamereglerne skal overholdes for at bevare de lokale sendetilladelser. Ifølge optællingerne har TvDanmark overtrådt grænsen på 15 pct. reklamer af hele sendefladen godt halvdelen af dagene de første tre uger i oktober. Og så regnes "Natteravnen" som et program, selv om der i realiteten er tale om et computerstyret spil, der tidligere er blevet kritiseret for at være skabt på kant med reglerne.\nTV 2 angriber overskridelser\nOvertrædelserne opstår, fordi TvDanmark har fået færre seere end forventet - og dermed er nødt til at vise reklamerne flere gange for at give annoncørerne det seertal, de har betalt for. Og det har så sendt TV-stationen på den gale side af reklame-grænsen, bekræfter Jan Møller, TV director hos mediabureauet Carat.\nOgså på mediebureauet TMP bekræfter direktør Morten Stig, at TvDanmark i længere tid har gået "lige til grænsen":\n»Det kan kan give problemer, når seertallene ikke lever op til de store forventninger, TV-stationen har haft. I det hele taget har de haft for stærk fokus på volumen og salg af reklamer fremfor programmer og seertal,« argumenterer Morten Stig.\nHos TV 2 Reklame beklager direktør Henrik Dyring, at overtrædelserne kan skade hele branchens troværdighed over for seerne. Selv bruger TV 2 mindre end 10 procent af sendefladen på reklamer affrygt for at skræmme seerne væk.\n»Det er klart, at de bør overholde reglerne, fordi seerne tror, at alle TV-stationer bare sender for mange reklamer,« siger han og understreger, at overtrædelserne ikke har direkte økonomisk indflydelse på TV 2.\nTvDanmark-direktør Jesper Sehested Lund afviser, at selskabet overskrider grænsen løbende.\n»Men det er rigtigt, at vi bruger ekstremt meget sendetid på reklamer for tiden. Vi har solgt godt, og når vi ikke har helt så høje seertal som regnet med, må vi sende reklamerne flere gange end planlagt,« siger Jesper Lund.\nSendetilladelse i fare\nSteen Christiansen , direktør for mediabureauet Initiative Universal, kalder det et simpelt spørgsmål om udbud og efterspørgsel:\n»TV3 og TV 2 oplever det også i perioder, især i højsæsonen september-november. Når man sælger mere, end man får på sit lager, så går det galt,« siger han - underforstået at lageret er antallet af danske TV-kiggere.\n»Man kan ikke bare trykke flere sider som i en avis eller smække bedre film og programmer på. Og det er alvorligt for TvDanmark, nu da forhandlingerne om hele år 2000 starter,« siger Steen Christiansen.\nEn overtrædelse af reklamegrænsen kan i yderste konsekvens koste TvDanmark sendetilladelsen og dermed blive katastrofal for den ambitiøse TV-station. Afgørelsen ligger hos Det Fælles Fjernsynsnævn i Københavns Amt, hvor sekretariatschef Erling Rørdam dog ikke kan forestille sig en direkte fratagelse af tilladelsen. I først omgang i hvert fald.\n»Vi har brug for dokumentation og materiale om sagen. Men hvis der er tale om overtrædelse, vil vi give TvDanmark et påbud om at overholde grænsen, da der ikke har været tale om tidligere overtrædelser,« argumenterer han.\nlæs også side 7


En komplet guide til fotokromiske solbriller | Blog Lentiamo.dk\nEn komplet guide til fotokromiske solbriller\nMedicinsk revideret af Jakub Odcházel, Leder for optikere, on 11-12-2020\nFotokromiske linser lover at beskytte vores øjne mod 100 % af UV-strålerne - men kun når de kommer i kontakt med sollys. Ellers er linserne forbliver klare. Denne proces sker automatisk, når vi går fra indendørs til udendørs, uden at vi behøver at skifte fra receptpligtige briller til receptpligtige solbriller.\nEr du nysgerrig efter at vide, hvordan fotokromiske solbriller fungerer, hvad deres fordele er, og om du kan få dem selv med et filter for blåt lys? Så læs den komplette guide til fotokromiske solbriller på Lentiamo.\nHvad er fotokromatiske solbriller?\nFotokromiske linser, også kaldet variabelt farvede linser, er designet til at reagere på ultraviolet lys. Linserne bliver mørkere i stærkt lys, dvs. i ultraviolet stråling. Uden aktivering af UV-lys forbliver linserne i deres klare tilstand.\nFotokrome solbriller kan give en let farvetone, hvis det er nødvendigt. De ændrer deres farve afhængigt af, hvor stærkt lyset er. Derfor er fotokromiske solbriller kun blive meget lidt mørkere i visse situationer, f.eks. når rummet er lysere af sollys.\nSammen med 100 % UV-beskyttelse sikrer overgangssolbriller, at dine øjne forbliver behagelige og sunde hele året rundt.\nDe er ikke kun nyttige til hverdagsaktiviteter, men også til sport. Sport solbriller med 400 nm beskyttelse beskytter dig mod den skarpe sol. Du kan bruge dem udendørs, f.eks. når du spiller golf, cykler, fisker, står på ski, løber og tennis, uden at ofre visuel komfort og UV-beskyttelse.\nHvordan virker fotokromiske linser?\nFotokromiske solbriller arbejder med molekyler. Sølvhalogenid og sølv chloridmolekyler er ansvarlige for, at linserne skifter farve, så de kan blive mørkere i stærkt lys og klare indendørs.\nNår solbrillelinserne udsættes for UV-lys, vil trillioner af fotokromiske molekyler begynder at ændre struktur midlertidigt. Når formen af et enormt antal af molekyler ændrer sig samtidig, bliver linsens overflade mørkere.\nResultatet er et par briller, der bliver til fotokromiske solbriller og så tilbage til tilbage, uden anden indgriben end stærkt sollys.\nHvor lang tid tager det for fotokromiske solbriller at ændre fra lys til mørke?\nDa Corning Glass Works' første fotokromiske linser blev lanceret i 1964, begyndte linserne først at reagere på UVA- og UVB-lys efter få minutter og og nåede maksimal mørke efter 15 minutter. Senere modeller havde stadig brug for op til en minut til at tilpasse sig lysforholdene.\nI dag findes der flere mærker, der anvender en meget hurtig fotokromisk teknologi. Denne avancerede innovation gør det muligt at gå fra klare til mørke på få sekunder.\nDen kemiske proces fungerer også den anden vej rundt, hvis man flytter indendørs fra udendørs. Den mørke skygge på linsen falmer i de første minutter indenfor og bliver klar.\nVidste du, at den samme teknologi er tilgængelig i kontakt linser? Linsematerialerne i linserne Acuvue Oasys with Transitions, der anvendes hver anden uge reagerer på sollys på få sekunder og giver dig 100 % UV-beskyttelse på dine øjne, når udsættes for solen.\nKøb Acuvue Oasys\nHvad er fordelene og ulemperne ved fotokromiske solbriller?\nFor at gøre det lettere for dig at beslutte, om det kan betale sig for dig at købe fotokromiske briller, har vores optikere opsummeret alle de fordele og ulemper ved fotokromiske linser.\nFordelene ved fotokromiske linser\nFotokromiske briller er omkostningseffektive. Hvis du er den stolte ejer af en par fotokromiske briller, behøver du ikke at købe to briller, dvs. solbriller og normale briller, men du får det bedste af begge dele, kombineret i én effektiv løsning.\nOvergangslinser er den perfekte ledsager for dem, der har tendens til at være en lidt dovne eller skødesløse. For med fotokromiske linser kan du se og arbejde perfekt både indendørs og udendørs OG du begrænser risikoen for at miste dine briller.\nFotokromiske linser kan udstyres med antirefleksbelægning. Denne giver dig mulighed for at holde dine øjne behagelige selv på reflekterende overflader som f.eks. sne eller vejskilte.\nFotokromiske briller fås i mange forskellige designs, farver og farver. former. Uanset hvilken stil eller trend du følger, kan du finde fotokromiske linser fra populære mærker som Ray-Ban vil supplere dit look.\nDen største fordel er dog utvivlsomt det indbyggede filter mod sollys og skadeligt blåt lys (mere nedenfor).\nRay-Ban State Street med fotokromiske linser\nRay-Ban Aviator Large Metal med fotokromiske linser\nRay-Ban Balorama med fotokromiske linser\nUlemperne ved fotokromiske linser\nEn ulempe ved fotokromiske linser er, at de falmer langsommere end de mørkner. Det tager dem i gennemsnit mellem 20 og 30 sekunder at blive klare, afhængigt af afhængigt af mærket og designet.\nTemperaturer spiller en rolle for effektiviteten af overgangssolbriller. Fotokromiske linser påvirkes af koldt vejr - det betyder, at det tager en lidt længere tid for dem at reagere på UV-stråler. Desuden bliver fotokromiske linser mørkere ved lavere temperaturer, og deres udviskningshastighed falder, når linserne er kolde.\nFototropiske linser kan være en ulempe ved kørsel. Da moderne bil forruder blokerer det UV-lys, der er nødvendigt for, at linsen kan reagere, kan lysfølsomme linser i biler forblive i inaktiv tilstand. Desuden bør du ikke bære tonede linser om natten eller ved dårlig sigtbarhed.\nKan jeg få fotokromiske solbriller med et filter for blåt lys?\nogle fotokromiske linser giver dig ikke kun beskyttelse mod ultraviolet stråling, men også mod lys, men også mod synligt lys, dvs. skadeligt blåt lys. Uden uden beskyttelse når blå lysbølger uhindret vores øjne i flere timer hver dag. dag, hvilket skader vores øjensundhed. Det lys, der udsendes fra skærme som f.eks. computere, tablets, mobiltelefoner og fjernsyn kan forårsage digital øjenbelastning, besvær med i at falde i søvn og hovedpine.\nDen populære Ray-Ban Evolve linser giver perfekt beskyttelse mod skadelige UV-stråler + computer lys. Det blå lysfilter aktiveres, når vi ser på en digital skærm. Det giver 100 % UVA/UVB-beskyttelse, beskyttelse mod blåt lys og et skjold mod støv og stænk.


Tilbage Mød vores ambassadører - Frederik\n/Mød vores ambassadører - Frederik\nAt gå glad på arbejde er vigtigt for Frederik. Det gør han hver dag, mens han er ved at uddanne sig til automatikteknikerlærling hos Novo Nordisk.\nSom elev og ansat hos Novo Nordisk går det sociale og faglige op i en højere enhed. Der er mange medarbejdere, men der er et unikt kollegialt miljø og et fedt fællesskab. Den faglige del er også vigtig, og det er en stor drivkraft for mig at være i en rolle, hvor jeg føler, at jeg får ansvar.\nArbejdet med at bygge og sikre at større maskiner kører, er essentielt for at produktionen fungerer optimalt. Det giver mit arbejde mening, at jeg rent faktisk gør en forskel for andre mennesker, som er livsnødvendig. Og derfor går jeg hver dag glad hjem fra arbejde.


Gør-det-selv: Læmuren skaller | fyens.dk\nGør-det-selv: Læmuren skaller\nAfskalninger skyldes fugt og deraf følgende frostsprængning - men hvor kommer fugten fra?\n29 mar. 2020 kl. 17:09\nKjeld Bjerre, bolig@jfmedier.dk\n? Hej Kjeld Bjerre - jeg læser dine indlæg hver søndag og har fået lyst til at prøve at bede om din hjælp.\nVi har en læmur (faktisk tre læmure) som skaller af, og det ser skrækkeligt ud. Hvis vi ordner dem, så de ser fine ud, så er det galt igen næste sommer. Pudset falder af, selv om vi har boret huller i muren, så den kan ånde.\nJeg har en teori om, at den meget gamle ”top” er blevet utæt, så der kommer vand ned i muren, hvilket jeg er blevet gjort til grin over… Det er i hvert fald mærkeligt, at denne ”skade” ikke var der for 10 år siden.\nJeg håber, at du har et godt råd.\nLone Gustenhoff, Lundeborg\n! Hej Lone - jeg kan godt forstå, hvis du er træt af din læmur: Den er sgutte for køn at se på!\nOg det står helt klart, at problemet er fugt. Der bliver på én eller anden måde optaget en masse fugt i murværket, og når det fryser om vinteren, bliver det vand, som befinder sig i overgangen imellem mursten og puds, til is - og i den proces skydes puds og maling af. Men hvor kommer alt det vand fra?\nDin teori om, at det kan skyldes en utæt afdækning i toppen, er slet ikke så skeløjet. Problemet er bare, at den ser ud til at være lavet efter alle kunstens regler - med en drypnæse af zink skudt ind imellem det øverste skifte og selve inddækningen af beton. Jeg går i hvert tilfælde ud fra, at det er beton, og jeg går ud fra, at du har tjekket, at den er fri for revner?\nBeton er ikke helt vandtæt, men en god beton har traditionelt løst problemet på udmærket vis - især hvis man indbygger et lille fald. Hvis man vil være helt sikker, kan man behandle sådan en afdækning med Vandex - det er en klar væske, som reagerer med betonen og gør den helt og aldeles vandtæt, men samtidigt efterlader den diffusionsåben.\nHvis du vil efterbehandle med Vandex, skal du rense betonen helt af - du skal helt ned i rå og ren beton. Kaustisk soda og rigelige mængder knofedt er et godt middel til formålet. Bortset derfra er det en nem lille operation.\nDernæst skal du tjekke, at der rent faktisk er lagt murpap imellem soklen og murværket - det skal hindre, at fugt trækker op fra jorden. Det ville undre mig, om man har bygget sådan en fin væg med en udmærket afslutning i toppen - og så har glemt murpap i bunden. Men “shit happens”, og der er jo ét eller andet i vejen - fugten kommer ét eller andet sted fra, og opstigende fugt er en oplagt mulighed.\nLøsningen vil i dette tilfælde også være et produkt fra Vandex: Man borer en række huller i den nederste fuge og fylder dem op med noget kemi - den vil brede sig ud i bunden af væggen og danne en fugtspærre. Du kan få mere at vide om metoden på vandex.dk - de fedter ikke med de gode råd og forklaringer.\nOg endelig har vi jo selve væggen - puds og maling. Mange tror, at hvis bare man bruger noget rigtig godt og stærkt puds og den rette maling, så er den hellige grav vel forvaret - men sådan er det ikke!\nDu kan derimod ødelægge en væg med forkert puds og dårlig maling - men ikke omvendt.\nFørst skal du fjerne alt det puds, du kan komme af sted med - især hvis der er involveret puds med cement i. Derefter skal der pudses op med enten traditionel kalkmørtel eller hydraulisk kalkmørtel - det sidste er lidt dyrere, men et super-godt produkt, som tilmed er dejligt at arbejde med. Og til sidst skal du male med silikatmaling.\nSilikat har flere geniale egenskaber - dels er det mineralsk og går altså helt i forbindelse med underlaget. Dels er det mikroporøst og har en ekstrem sugeevne, som udvirker et lille mirakel på overfladen af et murværk: Når det regner, suger silikaten øjeblikkeligt vand til sig - porerne fyldes hurtigt op, men holder så krampagtigt på vandet, at det ikke kan komme videre ind i murværket - man har altså skabt en millimeter-tynd vandtæt barriere - af vand!\nOg så snart solen titter frem, fordamper “barrieren” igen på få minutter - og nu “suger” silikaten eventuel fugt ud af det murværk, den er sat til at passe på.\nSilikat hindrer altså ikke blot regn i at trænge ind - og silikat tillader ikke blot fugt at diffundere ud - nej, silikat medvirker ligefrem aktivt til at hale fugt ud af murværk - derfor.\nEfter Arnold Busck-konkurs: 14 butikker reddet af konkurrent\nBriter åbner for statsborgerskab til tre millioner hongkongere\n30 procent af smittede i Danmark arbejder i sundhedssektoren


8 TING JEG LÆRTE PÅ MALLORCA | simonewelle\nAlle indlæg, Oplevelser, Rejser, Tanker\n8 TING JEG LÆRTE PÅ MALLORCA\nMens jeg var på Mallorca med mine forældre, valgte jeg at tage lidt noter omkring, hvad jeg lærte og oplevede. De noter har jeg renskrevet og vil derfor dele dem med jer i dag.\n1.Mallorca har forbedret mit spanske en hel del.\n2.Jeg har også lært, at jeg seriøst aldrig bliver fan af shorts, hvor man kan se halvdelen af ballerne. Jeg er endnu engang blevet bekræftet i det efter, at jeg er kommet tilbage til Danmark også, så det er altså ikke kun i det spanske, at man går i sådan noget tøj. Dog bliver jeg aldrig fan af det uanset, hvor vi befinder os.\n3.Jeg har lært, at jeg altid vil være en regelrytter. Et godt eksempel er, at vi stod og dyppede tæerne i poolen ved 23-tiden, og jeg når og spørge mine forældre om vi overhovedet må det. Jah.. så er det vidst et fint tegn på det.\n4.At Mallorca elsker tyskere, og tyskere elsker Mallorca. Det her overraskede mig virkelig meget. ALT (eller 90%) stod på tysk. De snakkede automatisk tysk til os, fordi de forventede, vi var fra Tyskland. Det gør jeg så overhovedet ikke, så det var ofte ikke nogle særlig gode samtaler, desværre.\n5.De er vilde med Harry Potter, og dét er jeg vild med. De havde sygt mange “souvenirs” med Harry Potter. Primark var fyldt med sokker, nattøj, fjerpenne osv. med Harry Potter tema. Det var så hyggeligt. Især fordi jeg havde to Harry Potter bøger med på ferien, som jeg læste, så jeg var bare i stemningen allerede.\n6.Deres parfumer er slet ikke ligeså billige som på Gran Canaria og Tenerife, eller også vælger jeg bare de forkerte parfumer. Det her overraskede mig meget, altså en negativ overraskelse. Jeg havde nemlig glædet mig til at skulle købe lidt billige parfumer med hjem, men det var simpelthen dyrere end i Matas, eller til samme pris – og så vil jeg altså helst bare købe det i min lokale Matas.\n7.De cowboy nederdele alle går med herhjemme, de er også populære på Mallorca.\n8.Der er mindst ligeså mange fulde mennesker på Mallorca, som i DK – hvis ikke flere. Danmark er jo kendt for at de unge drikker sygt meget, det gør turisterne på Mallorca i den grad også. Det var dog også meget hyggeligt og morsomt nogle gange at se på, mens man andre gange cringede for sygt.\nHvad har du lært om din ferie destination?\n17. august 2018\taf simonewelle\nJEG SMUTTER TIL DUBAI


Roligan tilbehør til fodboldkampen - Gave Ekspert\nHjemGaverRoligan tilbehør til fodboldkampen\nRoligan tilbehør til fodboldkampen\nOrdet roligan har hængt ved lige siden 1985, hvor vi vandt over Sovjetunionen. Det var dengang BT som fandt på det navn, da de skrev om den festlige og rolige stemning som de danske fans havde udvist. Ordet udspringer af det engelske ord hooligan som henleder til modsætningen. hooligans er nemlig voldelige fodboldfans fra England. Hvis du har været til bare en fodboldkamp i dit liv, kender du også stemningen. Følelserne der bruser i kroppen. Glæde, vrede, nedtrykthed, lykke alt det og meget mere. Det er det der er med til at skabe stemningen til en fodboldkamp. Det der er med til at skabe en scene for begivenhederne, er til gengæld alt det udstyr som I har med. Tudehorn, maling, flag, halstørklæder mm. er med til at opbygge den begivenhed som finder sted.\nGaver til fodboldinteresserede\nMed flag og briller i de rød/hvide farver kan det ikke gå galt. Der er mange gaver du kan give til en fodboldfan. Der er sørget for at du kan købe alle ting til fodboldkampen. Så skal I kun selv stå for opmuntring og heppekor.\nMed body maling i rød og hvid kan I selv male dannebrog i ansigtet eller andre steder på kroppen. Det er bare at starte op og male dig over det hele. Malingen er helt uskadelig for huden og kan fjernes med vand og sæbe. Der er masser af maling i tuberne så det er ikke noget problem at dække kroppen og endda flere gange om du vil.\nGod service og garanti for roliganstemning\nHvis du vil købe, i form af roligan tilbehør, er du sikret at finde noget fedt roligan tilbehør online. Du får dine gave inden for få dage.\nHvis du tænker, at noget af tilbehøret er for dyrt til en gave, kan I eventuelt gå nogle stykker sammen og købe den helt perfekte fodboldgave til den største fodboldfan. Når du køber roligan tilbehør online, har du fuld returret i op til hele 180 dage. Så burde din ven kunne nå at bytte gaven i god tid hvis det er nødvendigt.\nTil ethvert arrangement med god stemning\nVi er i Danmark rigtig god til at holde arrangementer af mange forskellige typer. En af disse arrangementer er fodbold som er en vigtig del af sportskulturen. Men også mange andre sportsbegivenheder kan samle os om konkurrencen og spændingen. De mange sportsevents i Danmark og andre lande hvor Danmark deltager er populære for alle tilskuere, om det så er en håndboldkamp, atletik, ishockey eller motorsport. Desuden kan der til andre events være fuld knald på stemningen. Så længe det gælder et arrangement hvor vi kan samles i vennelag med masser af humor har vi det godt.\nHvis din ven er den type som gerne vil gøre noget ekstra ud af en hvilken som helst begivenhed Så kan du købe alle mulige spændende gaver. Det er bare med at vælge ud af det store sortiment.\nFind kreativiteten frem når gaven skal findes\nGaver til damen der har alt