2 Anthony Clunies-Ross Globale offentlige goder: forskellige betalingsmåder Globale offentlige goder Jeg vil lade kategorien globale offentlige goder dække ting, som verden i fællesskab har brug for eller bekymrer sig om, men som formentlig ikke vil blive realiseret ved ukoordinerede aktiviteter, der begrænser sig til enkelte regeringer. Kategorien er derfor bredere end en mere snæver definition af globale offentlige goder (for eksempel global klimastabilitet, vejrinformationer, monitorering og udryddelse af infektionssygdomme og makroøkonomisk stabilisering) og dækker også spørgsmål som social retfærdighed eller udryddelse af den ekstreme fattigdom, hvordan denne så end defineres. Begrebet kan således omfatte de samme goder (sundhed, uddannelse, miljø og fattigdomsreduktion) som de 2015-mål, der blev vedtaget af FN s generalforsamling i Nogle globale offentlige goder er så indlysende vigtige og koster i sammenligning så lidt, at regeringerne finder måder at betale for dem uden de store argumenter. Et eksempel er den service, som World Meteorological Organization yder. I andre tilfælde, som for eksempel en stor del af den internationale aktivitet, som er nødvendig for at bidrage til økonomisk stabilisering eller for at gøre skattesystemerne vandtætte, er det i al væsentlighed politisk koordinering, der skal til, og de økonomiske omkostninger er ubetydelige. Fortjenesten kan endog, som i tilfældet med skattesamarbejdet, kvantificeres for det store flertal af stater, der er med, og som har udsigt til en samlet skattegevinst, der langt overgår omkostningerne. Der er imidlertid rigeligt af erkendte, hastende behov, som højst sandsynligt ikke kan løses uden penge, som hentes globalt, eller i det mindste finansieres med midler, der er skaffet uden for det land, hvor problemerne viser sig. Disse midler kan i princippet skaffes fra internationale kilder eller fra national officiel udviklingsbistand (ODA) eller fra fonde og legater, som er helt eller delvist private i deres oprindelse. Internationale økonomiske foranstaltninger, som kunne forøge et udviklingslands egne ressourcer, kunne meget vel tjene det samme formål, og nogle af disse foranstalt- DEN NY VERDEN 2005:1 Globale offentlige goder: forskellige betalligsmåder 101\n3 DEN NY VERDEN 2005:1 Anthony Clunies-Ross 102 ninger er ikke kun potentielt produktive, men også politisk fremkommelige. I denne artikel vil de dog kun blive nævnt, hvis de har betydning for spørgsmålet om finansiering udefra. Vurdering af de finansielle behov Deres mangler til trods har 2015 Målene været nyttige ved at opstille et sæt af mål, som skal opfyldes inden et bestemt tidspunkt. Ethvert forsøg på at sætte en pris på deres opfyldelse svarer til at spørge, hvad der yderligere skal til i forhold til og ud over det, som sandsynligvis vil ske under alle omstændigheder. Det kræver klare fortolkninger af, hvad nogle af målene kan komme til at betyde. Hvis det drejer sig om at anslå, hvor meget yderligere udviklingsbistand der skal til, forudsætter det nogle antagelser om, hvad man med rimelighed kan forvente dækket af yderligere relevante udgifter fra udviklingslandenes egen side. Ud over disse temmelig vilkårlige elementer i øvelsen indebærer den også store, men nødvendige, skøn over forholdet mellem inputs og outputs: Hvor mange dollars skal der for eksempel til for at reducere børnedødeligheden med en procent i en befolkning på 100 millioner? Trods disse enorme, nødvendige elementer af gætteri, har et hold fra Verdensbanken (Devarajan, Miller & Swanson 2002) gjort et forsøg. Ad to forskellige, indbyrdes uafhængige veje kom holdet frem til et middelskøn på ca milliarder USD pr. år for den yderligere nødvendige udviklingsbistand i 2002-priser mellem dengang og Zedillopanelet (UN 2001) brugte et tal af samme størrelsesorden til i grove træk at dække den samme vifte af mål. 55 milliarder USD er tæt på det årlige tal for de senere års udviklingsbistand, så skønnene indebærer, at der er behov for en fordobling af udviklingsbistanden. For at fjerne tvivlen om, at en sådan forøget bistand ville kunne opsuges, skønner en anden Verdensbanksundersøgelse (citeret uden reference af UK Treasury and DFID 2003:10), at de lande, som indgår i undersøgelsen, har passende politiske og institutionelle miljøer på plads og reformer i gang, så de kan opsuge yderligere 40 milliarder USD pr. år. Undersøgelsen omfatter to tredjedele af de lande, som uden denne yderligere bistand sandsynligvis ikke ville kunne opfylde deres del af 2015 Målene. En anden mere detaljeret undersøgelse, som alene behandler målene inden for sundhedssektoren, ligger stort set i tråd med vurderingen af behovet for udviklingsbistand. Denne undersøgelse har WHO s 2001 Commission on Macroeconomics and Health stået for under ledelse af Jeffrey Sachs. Undersøgelsen vurderer mulighederne for at nå basale sundhedsmæssige mål inden 2015 i lavindkomstlandene og nogle mellemindkomstlande. Den forudser et årligt finansielt underskud som man ikke kan forvente vil kunne dækkes nationalt og som derfor må skaffes udefra på 22,1 milliarder USD i 2007, stigende til 30,7 milliarder USD i 2015 (alt sam-\n4 men i 2002-dollar). (Verdensbankens undersøgelse giver en række skøn på det årlige behov for udviklingsbistand i sundhedssektoren, som går fra 20 til 25 milliarder USD.) Det anses for nødvendigt at dække dette underskud med udviklingsbistand oven i den indenlandske ressourcemobilisering, som med rimelighed kan forventes for at nå målet, som er sat til i alt 162,8 milliarder USD pr. år i sundhedsudgifter i disse lande i 2007 stigende til 200,3 milliarder USD i Ligesom Verdensbankens undersøgelse forudsætter WHO-undersøgelsen altså, at yderligere store indenlandske ressourcer vil blive brugt til at nå disse mål. Størstedelen af de ekstra ressourcer forventes altså skaffet nationalt (WHO 2001: ), undtagen i de mindst udviklede lande, men selv der forventes næsten halvdelen skaffet indenlands. Så de ekstra milliarder USD samlet pr. år i udviklingsbistand er et bekvemt mål. Det er blevet anslået, at nationale donorer har forpligtet sig for ca. 16 milliarder USD ekstra om året under og efter Monterreymødet tidligt i 2002, som var højdepunktet i den proces hen mod en finansiering af udviklingen som FN, Verdensbanken og IMF i fællesskab har stået for. Er der andre måder at bygge bro over kløften på? Koordinering? Hvis 2015 Målene skal gribes seriøst an, vil det være højst ønskeligt, at i hvert fald en væsentlig del af bistanden kanaliseres gennem passende multilaterale organer, eller at der sker en koordinering af den bilaterale bistand. Hvis man således kunne fremskaffe øgede multilaterale midler, hvordan skulle de så administreres og af hvem? Skulle det være UNDP, Verdensbankgruppen eller fonde til specielle formål (for eksempel den globale fond til bekæmpelse af aids, tuberkulose og malaria), og hvis man valgte sidstnævnte løsning, hvordan skulle pengene så fordeles mellem disse fonde? I det omfang finansieringen er bilateral, er der så nogen måde, hvorpå der kan ske en koordinering, således at pengene koncentreres om fattigdomsreduktionen i 2015 Målene og rettes derhen, hvor de kan være mest effektive? En international finansfacilitet Forslaget om etablering af en international fi nansfacilitet (IFF) (UK Treasury and DFID 2003) blev fremsat af den britiske regering i starten af Det til formål både at løse problemet med koordinering og at akkumulere yderligere ca. 50 milliarder USD årligt som udviklingsbistand i det meste af perioden fra nu og til DEN NY VERDEN 2005:1 Globale offentlige goder: forskellige betalligsmåder Ordningen bygger på de ekstra bilaterale bidrag på 16 milliarder USD pr. år i udviklingsbistand, som der blev givet tilsagn om under og efter 103\n5 DEN NY VERDEN 2005:1 Anthony Clunies-Ross 104 Monterrey. Den skulle binde donorerne sammen i en struktur, som skulle 1) opmuntre dem til at koordinere deres målsætning for bistanden og også 2) stille krav om, at deres bistand er sammenhængende og størrelsen forudsigelig et pænt stykke ind i fremtiden. Tilskyndelsen til at gå ind i ordningen er, at det vil gøre donorerne i stand til (gennem lån med triple A-rating) at overføre øgede bistandsudbetalinger på gennemsnitligt 50 milliarder USD årligt i nutidspriser i det meste af perioden mellem nu og Disse udbetalinger ville tilføje den bistand, som tentativt betragtes som nødvendig for at opfylde 2015 Målene, med en klar koncentration omkring områderne underskole til alle, nedsættelse af børnedødeligheden med to tredjedele, håndtering af hiv/aids og halvering af fattigdommen (UK Treasury and DFID 2003:1-2). Bistanden skal selvfølgelig kombineres med den nødvendige politik vedrørende regeringsførelse, handel og investeringer. Ordningen, som den oprindeligt blev udtænkt, kræver, at de fleste OECDdonorer, herunder alle de store lande, vil gå ind i et langsigtet engagement (beskrevet mundtligt som juridisk bindende forpligtelser ) om yderligere bistand begyndende ved ca. 16 milliarder USD om året og stigende med 4 pct. årligt i faste priser, indledningsvis i 15 år og så i rullende 15-års perioder (formentlig hver tredje år), for at slutte ca. 30 år ud i fremtiden. Løftet om stadigt stigende bidrag over 30 år ville muliggøre en ekstra stor klump af betalinger over ca. 10 år sluttende i Betalingerne skulle finansieres af lån optaget på de kommercielle markeder, men provenuet skulle overføres til ulande, for størstedelens vedkommende som direkte støtte. Den yderligere bistand, som landene har forpligtet sig til indtil 2030erne, skulle betale renter og afdrag på lånene. De fremskrivninger, som præsenteres, forudsætter at de ekstra udbetalinger stopper pludseligt efter 2015 (hvorefter donorerne fortsætter indbetalingen i yderligere 15 år eller mere for at betale renter og afdrag på de lån, som allerede er optaget). Der er dog et underforstået håb om, at nye arrangementer er blevet indgået til den tid og formentlig med endnu flere donorbidrag, så man undgår et pludseligt fald i betalingerne. Den nye institution skulle betragtes som en fi nansiel formidler, som optager lån og betaler renter og afdrag på dem på vegne af donorregeringerne. Hver donorregering skulle vælge, hvad støtten fra deres låneforpligtelser skal gå til. Midt i 2004 så det ud til, at ordningen blandt de store donorer kun ville blive støttet af England og Frankrig. Der var tvivl om, hvorvidt USA, ifølge deres forfatningspraksis, kunne indgå i de nødvendige juridisk bindende forpligtelser! (mundtlig information: Pocantico Report 2003). Det vigtige i dette forslag, som det ser ud nu, kommer muligvis ikke til at ligge i dets bogstavelige gennemførelse, men i det som det sætter på dagsordenen. Forslaget ønsker at skabe en ny institution med det formål\n6 seriøst og koordineret at tage fat på for eksempel 2015 Målene. To medlemmer af G7 bekræfter, at de tager målene seriøst nok til at forpligte sig kvantitativt langt ind i fremtiden, og de udfordrer de andre donorer til at fi nde et institutionelt redskab til at koordinere deres anstrengelser og gøre deres bidrag lige så forudsigelige. De forsøger at fi nde et kompromis mellem bilateral og multilateral bistand at give den bilaterale bistand nogle af den multilaterale bistands fordele ved at give donorerne en betydelig diskretion, men få dem til at acceptere fælles regelsæt og en vis fremtidig forpligtelse også til at konsultere hinanden som i et fælles foretagende. Som det ser ud nu, forekommer det ikke sandsynligt, at IFF vil komme til at se ud, som det er projekteret. Hvad man kan have begrundet håb om, er at den udfordring, der ligger i at få en målrettet metode med koordinering og gensidig forpligtelse for donorerne, vil bære frugt i en eller anden form. Naturligvis skal forslagsstillerne gøre deres bedste for at få planen accepteret, som den er, men det kan blive vigtigt at have nogle positioner at falde tilbage på. Nogle donorer ville måske acceptere forslagets betingelser, som de er, mens der kunne gives plads til at andre deltager på noget anderledes betingelser. De to største problemer i det nuværende forslag er først kravet om en 15-års rullende, juridisk bindende forpligtelse og dernæst det svære spørgsmål om, hvordan det klart projekterede kraftige fald i udbetalingerne efter 2015 kan undgås eller formindskes. For det første er den juridisk bindende forpligtelse kun nødvendig, fordi man har udformet låntagningen, så den bliver puljet og sker i en enkelt multilateral institution. Hvis hver donor simpelthen udstedte lån for egen regning med det formål at finansiere de nødvendige udbetalinger, ville der ikke være brug for lovgivere til at vedtage love, som kunne binde deres efterfølgere. Når en velanset regering udsteder et lån, er der en kontraktmæssig forpligtelse til at betale renter og afdrag, uden at der skal vedtages nogen speciel lovgivning. De omhandlede regeringers anseelse er god, formentlig mindst lige så god som den foreslåede multilaterale institutions anseelse vil blive. Hvis det aftales, at bistandsbetalingerne skal falde før donorforpligtelserne forfalder, kunne donorerne simpelthen aftale selv at optage tilsvarende lån i stedet for at garantere en vis andel af omkostningerne i forbindelse med betaling af renter og afdrag for lån optaget af en ny institution for så og så mange år ud i fremtiden. Dette ville automatisk indebære en forpligtelse til at betale renter og afdrag. Umiddelbart skulle det ikke være vanskeligere at overtale en donorregering til at optage så og så store lån på forskellige tidspunkter (med de forpligtelser til at betale renter og afdrag, der følger med) end at overtale den til at følge en tilsvarende plan for betaling af renter og afdrag, når låneren er en selvstændig multilateral institution. Uanset hvilke økono- DEN NY VERDEN 2005:1 Globale offentlige goder: forskellige betalligsmåder 105\n7 DEN NY VERDEN 2005:1 Anthony Clunies-Ross 106 miske forpligtelser, donorerne hypotetisk måtte indgå i år for år, som foreslået i forbindelse med IFF, så kunne de påtage sig nøjagtig de samme forpligtelser, skulle man synes, som individuelle lånere ved at optage de samme lån samlet. Formodentlig ville renten ikke være lavere med den multilaterale fond som låner, end den ville være for de enkelte regeringer. I det omfang, de enkelte donorregeringers store kreditværdighed ikke får så stor betydning for de lån, som den multilaterale fond optager, som for lån optaget af de enkelte regeringer, kunne regeringerne af deres kreditorer betragtes som endog mere pålidelige kunder end fonden. Forslagsstillerne til IFF håber måske ved hjælp af en fond som mellemled at gøre donorernes økonomiske bidrag mere bindende, på et højere niveau eller længere ud i fremtiden, end hvis donorerne selv indgik forpligtelserne enkeltvis, men det er svært at se, hvorfor det skulle være tilfældet. Der kunne måske skabes en korpsånd eller et gruppepres. Men det forekommer lige så sandsynligt, at der ville opstå korpsånd uden et nyt finansielt mellemled som med, når individuelle forpligtelser indgås i et system af koordineret bilateral bistand. Formålet med det finansielle mellemled er åbenbart kun at være et sådant og ikke en udviklingsbank eller et udviklingsorgan (UK Treasury and DFID 2003:14). Retningslinjer og udvælgelse af projekter eller programmer og koordineringsmekanismer ligger separat og kræver ikke og er ikke en nødvendig følge af det finansielle mellemled. Disse grunde til at ændre ordningen i forhold til det oprindelige forslag forstærkes af manglen på begejstring hos de fleste af de potentielle donorer. Det andet problematiske element er det tilsyneladende bratte fald i bistanden efter Dette er en logisk følge af låneordningen. Hvis al den yderligere bistand, som donorerne kan forpligte sig til indtil først i 2030erne, skal reserveres til betaling af renter og afdrag på de lån, som er optaget indtil 2015, så må udbetalingerne falde stærkt derefter. Hvis dette ikke er hensigten, må der være en nødudgang indbygget i den finansielle fremskrivning. Kan det virkelig være sådan, at et løfte foregivet eller faktisk om at medvirke i et mønster af finansielle strømme, der på længere sigt er så klart negativt for modtagerne, er nødvendigt for at opbygge eller fastholde enten forpligtelser om bidrag eller donorkoordinering af programmer? Det fører til spørgsmålet, om det ikke ville være bedre helt at gå væk fra den faste 30-årsplan for lån og betaling af renter og afdrag som en central del af ordningen? Der er tre elementer på donorsiden, som forekommer helt utvetydigt ønskelige: 1) en forpligtende plan for de kommende økonomiske bidrag (som direkte bistand eller til betaling af renter og afdrag på lån, som er udbetalt tidligere); 2) en parathed til sammen at overveje, hvordan bistanden skal anvendes med henblik på at nå udviklingsmålene og 3) en aftale om at overholde visse vedtagne retningslinjer og praksis for donorernes bistand. Om det er formålstjenligt at fremskynde bistands-\n8 fi nansierede udviklingsudgifter gennem låntagning, er et spørgsmål, som skal afgøres pragmatisk. Der vil være indtægter og omkostninger ved at gøre det. Det er vigtigt at overveje virkningen på tidsmønsteret i bistandsstrømmene. Hvis det forventede udgiftsmønster virkelig tages for pålydende, må det indebære, at investeringer i 2015 betragtes som værende mere produktive end dem, der fortsættes med i Måldatoen 2015 er et nyttigt mobiliseringsinstrument, men risikoen ved at have mål er, at de kan fremskynde, men også forvride nogle valg. Tiden går ikke i stå efter Det gør behovet for bistand heller ikke. At fremkalde bestemte mønstre for bistandsstrømmen ved at have et bestemt år som mål, på en sådan måde at det ser ud til at medføre en betydelig risiko for mikro- og makroøkonomiske forvridninger, forekommer at være misbrug af det bekvemmelige, men tilfældige, valg af sådan et tidspunkt. IMF s særlige trækningsrettigheder George Soros (2002) argumenterede for at bruge særlige trækningsrettigheder som kilde, muligvis en fast kilde, til finansiering af udvikling. Særlige trækningsrettigheder tildelt til rige lande, omkring 60 pct. af alle faste tildelinger, kunne, hævdede han, kanaliseres til generelle udviklingsformål. Argumenterne må nødvendigvis være knyttet sammen med en genoptagelse af de faste tildelinger af særlige trækningsrettigheder, som var forudset, da systemet blev indviet, men som indtil nu kun har fungeret i seks år siden Et detaljeret argument for faste tildelinger af særlige trækningsrettigheder er for nylig blevet fremført af Peter Clark og Jacque Polak (2002). Zedillo-panelet (UN 2001) argumenterede i lignende vendinger. Essensen i argumentet for faste tildelinger af særlige trækningsrettigheder er, at for de fleste udviklingslande er det en omkostning at sidde inde med reserver. Likvide reservebeholdninger har dog en lav rente. Hvis myndighederne i udviklingslande skal låne for at opnå disse reserver, vil de generelt skulle låne til højere renter. Hvis de i stedet akkumulerer reserveaktiver ved at undlade at bruge midler, så vil alternativomkostningerne også generelt være højere end den rente, man kan tjene ved at besidde reserver. Det særlige ved særlige trækningsrettigheder er, at indehaveren modtager den samme rente, som den oprindelige modtager betaler. Så den oprindelige modtagers besiddelse af dem har en nettoomkostning på nul. For myndighederne i det rige land er det ikke nogen særlig fordel, fordi de kan rejse midler til satser der er sammenlignelige med dem, de får ved at besidde reserveaktiver. I støstedelen af de sidste 20 år har de fleste af de store økonomiske magter været modstandere af flere tildelinger af særlige DEN NY VERDEN 2005:1 Globale offentlige goder: forskellige betalligsmåder 107\n9 DEN NY VERDEN 2005:1 Anthony Clunies-Ross 108 trækningsrettigheder. Det er imidlertid blevet anslået (Mussa 1996), at en enkelt tildeling på 36 milliarder særlige trækningsrettigheder (det beløb som IMF s administrerende direktør dengang gik ind for) fordelt i forhold til IMF-kvoter, ville producere en årlig nettostrøm af hjælp til udviklingslandene på beløb svarende til 1 milliard særlige trækningsrettigheder. Gentagne årlige tildelinger af denne størrelsesorden (kun ca. en fjerdedel af det årlige beløb, hvormed det totale behov for reserver voksede i løbet af 1990erne) ville indebære gentagne stigninger i denne årlige strøm af hjælp: Efter ti år ville strømmen beløbe sig til årligt 10 milliarder. Hvis omkostninger til reserver blev reduceret, ville man formentlig ligge inde med flere af dem; med særlige trækningsrettigheder til rådighed ville der være en tendens til, at færre af de reserver, som udviklingslandene besad, var afhængig af låntagning. Begge disse elementer ville gå i retning af at forøge stabiliteten i forbindelse med valutakriser. Der ville højst ske en lille overførsel af indkomst til udviklingslandene, med stabilitet som dette positive spin-off. Faste tildelinger af trækningsrettigheder ville også give plads til den form for overførsel, som Soros forestiller sig. Tilhængerne ser ud til at tro, at det største årlige tillæg til beholdningerne af særlige trækningsrettigheder, som indehavere ville være parate til at acceptere, ville være i størrelsesordenen milliarder USD (Det er kun nationale monetære myndigheder og få internationale organisationer, der har ret til at ligge inde med særlige trækningsrettigheder.) Noget over 60 pct. af hver tildeling ville gå til rige lande, hvilket de, med de argumenter der er givet ovenfor, ikke ville kunne bruge. Disse penge kunne kanaliseres til en global fond eller fonde eller på anden måde tildeles til prioriterede udviklingsformål. Der er imidlertid et problem, som Soros overser. Det ville fortsat påhvile de oprindelige rige modtagerlande at betale renter til satsen for særlige trækningsrettigheder. Hvis de ikke er rede til at forære de kapitalsummer, det drejer sig om, til dette formål (og hvis de var, behøvede vi jo ikke bekymre os om særlige trækningsrettigheder), så skal der betales renter. Så for eksempel milliarder USD om året (i-landenes 60 pct. af en total tildeling af særlige trækningsrettigheder på USD milliarder) ville være til rådighed for konvertering til forbrug, på denne måde ikke i form af frie bevillinger, men som betingelsesløse lavrentelån (renten ville være over den som gælder for IDA-lån, men noget under satsen for IBRD-lån). Det tager noget af det attraktive ud af Soros forslag. Endnu en kilde til midler på sådanne betingelser ville imidlertid kunne fi nde værdifuld anvendelse. Selv med de gældende renter kunne særlige trækningsrettigheder (eller aktiver modtaget i bytte for dem) stadig være af værdi for enhver myndighed, national eller international, som a) havde gæld, hvor der skulle betales renter og afdrag til højere rentesatser, som b) havde brug for flere reserver, som det ellers ville skulle låne til højere satser, eller som c) havde favorable investeringsmuligheder, som ikke på anden måde kunne finansieres så billigt. Hvor et internationalt organ med fordel kunne ligge\n10 inde med reserver, ville særlige trækningsrettigheder gøre dette muligt uden omkostninger; dvs. en variant af deres oprindelige funktion. Hvis man for eksempel gav en betinget markedsgaranti til medicinalfirmaer for et lovende nyt medikament eller en vaccine med visse karakteristika, så kunne man have en omkostningsfri fond, hvor finansieringen kunne være til rådighed til en forudsigelig lav rente, når garantien skulle indfries. Det ser også ud til, at man kunne opnå en betydelig reduktion i gældsbyrden for lavindkomstlande ved at udskifte nogle af deres mere omkostningstunge lån med betingelsesløse lån til rentesatsen for særlige trækningsrettigheder. I 1999 skyldte lavindkomstlande 29 pct. af deres gæld (og de mere alvorligt forgældede fattige lande blandt dem, 14 pct.) til private kreditorer. Rentesatsen på nye lån fra private kreditorer til lavindkomstlande opgives at være 7,1 pct. for det år (World Bank 2001, country tables volume), mens den gennemsnitlige rentesats for særlige trækningsrettigheder for året kun var 3,4 pct. (IMF 2002). Den overførsel, som Soros foreslår, kunne blive et værdifuldt biprodukt, hvis tildelinger af særlige trækningsrettigheder blev genoptaget af andre grunde. Det attraktive ved særlige trækningsrettigheder både direkte som middel til at reducere omkostningerne ved at besidde reserver og som middel til at fremskaffe en yderligere kilde til billige, betingelsesløse lån er, at nettoomkostningerne, hvis der er nogen (for andre end de direkte modtagere), er højst diffuse. Det er ikke muligt at finde dem på nogen statusopgørelse. I noget af tiden, hvor aktiviteterne tjener til at aktivere ellers uvirksomme ressourcer, kan omkostningerne være nul eller negative. Globale skatter Hvis udbetalinger til 2015 Målene skal fremskaffes gennem globale skatter, vil der selvfølgelig være en omkostning. Nogen skal bære skattebyrden. Hvorfor skulle dette være mere attraktivt eller lettere at opnå politisk end betaling med bidrag fra de offentlige budgetter, hvor midlerne så administreres multilateralt? Der er fire mulige grunde. En er, at hyppigheden og de alternative omkostninger ved denne skat ikke er særlig synlige (synlighedstesten). En anden er, at de politiske omkostninger ved indsatsen for at fastsætte rammer for skatteudskrivninger eller bevillinger undgås (indsatstesten). En tredje er, at indkasseringen af selve indtægten er forbundet med opfyldelsen af et bredt ønsket endemål, som for eksempel at kompensere for negative eksternaliteter (to-fugle-testen). En fj erde er, at enhver national omkostning ved at skaffe indtægter er klart og måske strukturelt forbundet med en verdensomspændende indsats, således at der er lille eller ingen risiko for gratister (gratisttesten). Overvejelser om lighed og effektivitet, administrativt besvær og omkostninger kommer selvfølgelig også ind i DEN NY VERDEN 2005:1 Globale offentlige goder: forskellige betalligsmåder 109\n11 DEN NY VERDEN 2005:1 Anthony Clunies-Ross 110 billedet. Så der er syv eller flere kriterier: i varierende grad politiske og økonomiske. Følgende muligheder diskuteres med mellemrum: skat på våbeneksport; på udbytter af dybhavsmineraler; på international lufttransport; CO 2 -afgifter eller afgifter med tilsvarende drivhusgaseffekt; og skat på valutatransaktioner. Disse fem muligheder behandles mere detaljeret af Clunies-Ross (2003). Skat på våbeneksport kunne se ud som om, den ville bestå to-fugle-testen ved at afskrække fra produktion og køb af våben, men den kan alternativt gøre våben til en større skattebyrde for fattige lande. Den kunne opfylde indsatstesten ved at tillade, at skatten indkasseres af en håndfuld regeringer i de våbeneksporterende lande; men vi kunne ikke have tiltro til, at skattebyrden ikke ville belaste køberne mest. Så da fattige lande næsten alle sammen er nettokøbere, og mange bruger relativt store andele af deres indtægter på våben, kunne skatten meget vel blive stærkt degressiv på tværs af lande. Uafhængigt af satsen ville provenuet blive meget usikkert, fordi værdien af våbeneksport svinger meget. Eksport udgør en meget lille del af verdens våbenproduktion. Derfor ville indtægten i de senere år være så lille som 5 milliarder USD, selv med en sats på 25 pct. og uden at indregne nogen virkning på salgets størrelse. Skat til globale formål på indtægter fra dybhavsmineraler ville opfylde de politiske tests til punkt og prikke. Den ville være forbilledligt retfærdig og let kunne gøres effektiv; der er en rammestruktur til at gennemføre den i Den Internationale Havretstraktat. Men denne beskatning er endnu ikke på vej. Skat på international luftfart eller en CO 2 -afgift ville være administrativt simpel. CO 2 -afgiften (hvis den virkelig blev lagt oven i andre skatter på samme basis) eller luftfartsskatten, kan man også hævde, kunne give miljømæssige gevinster. Synligheden ville afhænge af niveauet, men begge skatterne ville kræve lovgivning af den enkelte regering; overholdelse i én stat ville ikke binde andre. Skatterne kunne måske opfylde to-fugletesten; graden af synlighed ville afhænge af skattesatsen; men hverken indsatstesten eller gratisttesten ville blive opfyldt. Hvis ingen af skatterne blev universelle, ville der være elementer af uretfærdighed i fordelingen af byrden mellem landene. En luftfartsskat ville formentlig specielt ramme turistflyvninger, og dette kunne få alvorlige konsekvenser for små, fattige økonomier, som er stærkt afhængige af turisme (skønt en kompensation i princippet ville være mulig). Mange fattige lande forbruger langt mere kultveilte pr. indkomstenhed end mange af de rige lande, for eksempel bruger Kina meget mere end Japan; en ensartet CO 2 -afgift ville blive meget degressiv parvis mellem mange lande. En CO 2 -afgift indkasseret alene fra rige lande (til en sats svarende til 5 cents pr. US gallon benzin, hvilket næsten ikke vil kunne mærkes) ville imidlertid give ca. 60 mil-\n12 liarder USD om året. En international luftfartsskat på 10 pct. på både passagerer og gods, uden kompensation for taberne, men med mulighed for en vis efterspørgselsbetinget modifi kation, ville give så meget som 20 milliarder USD. Skat på valutahandel (Currency transaction tax (CTT)) vurderet til 0,01-0,1 pct. af den globale omsætning overvejes bedst uafhængigt af enhver effekt, positiv eller negativ, som den måtte have på stabiliteten. Grunden til denne vurdering, og til også Tobin-skattens rehabilitering siden midten af 1990erne som et brugbart og højst praktisk instrument, findes i Spahns (1996, 2002) og Schmidts (1999, 2001) arbejde. Enhver brug af skat på valutahandel til at skabe stabilitet sker bedst unilateralt og ad hoc og vil formentlig betyde meget højere satser end dem, der overvejes nærmere kun med henblik på indtægter, så der kan ikke henvises til tofugle-testen. Hvis noget, der ligner en Tobin-skat, som det nu ser ud til at blive muligt, indføres af de monetære myndigheder på bruttoafregninger i deres banksystemer (og inden for udlandets offshore/nettingsystemer, som bruger de samme bankmetoder) forekommer det, at fem store institutioner (med nogle få andre i en stand by-position) ville være nok til at indkassere skatten universelt på engrosvalutatransaktioner, effektivt og med en forsvindende lille administrativ omkostning (Schmidt 1999, 2001). Det ville være nødvendigt med denne store grad af samarbejde, men så længe det varede, kunne et land ikke være med som gratist. Synligheds-, indsats- og gratisttestene ville dermed være opfyldt. Hvis den blev indført på denne måde, ville der være et overvældende moralsk argument for at lade provenuet gå til globale formål, fordi skatten ville blive indkasseret af nogle få rige lande, mens betalingsbyrden ville være meget mere spredt ud. På den anden side kunne USA (og Den Europæiske Centralbank) være sikre på, at de ville have en absolut vetoret med hensyn til brugen af midlerne, fordi de kunne skyde hele operationen ned på et hvilket som helst tidspunkt, de ønskede det. Skønt skatten ikke er helt retfærdig i fordelingen af byrden på tværs af landene, ville den formentlig berøre forskellige lande stort set i forhold til deres deltagelse i internationale transaktioner, herunder selvfølgelig finansielle transaktioner. En koncentration af de finansielle institutioner i rige lande ville formentlig give den en vis progressivitet på tværs af landene. En sats på 0,02 pct. ville give et årligt beløb på ca. 60 milliarder USD, forudsat at den kun har ringe effekt på mængden af transaktioner, som nogle har hævdet vil være tilfældet (Spahn 2002), og at den totale mængde af transaktioner, som kan beskattes, ligger i nærheden af 300 trillioner USD pr. år (stort set niveauet i 2000). Andre rimelige, men langtfra overbevisende, skøn, som indregner muligheden af at skatten vil påvirke niveauet af transaktioner, viser (hvis man regner med et tilsvarende omsætningsgrundlag for beskatningen), at der vil være indtægter på 172 milliarder USD med en skatteprocent på 0,25, og 123 milliarder USD med en procent på 0,1 (Felix 2001, ændret af Clunies- DEN NY VERDEN 2005:1 Globale offentlige goder: forskellige betalligsmåder 111\n13 DEN NY VERDEN 2005:1 Anthony Clunies-Ross 112 Ross 2003:23), men det ville være rart at kunne vurdere disse størrelser mere sikkert. De to store forhindringer for en generel valutabaseret skat er 1) den kendsgerning, at vi ved for lidt om den mulige effekt af skatten på valutamarkederne (og dermed om indtægtsmulighederne) og 2) den fanatiske modstand, der er i visse kredse i USA. Det første kunne løses ved a) forskning og/eller b) en eksperimentel tilgang til skatten, som startede med en meget lav sats og derefter steg. Modstanden i USA forekommer i det store hele at bero på misforståelser og fordrejninger og vil måske i sidste ende kunne overvindes. Alle kombinationer af forskning i og forsigtigt forsvar for skatten vil imidlertid formentlig i bedste fald tage tid, før der er opnået en tilstrækkelig påvirkning af den etablerede mening i USA. Man skal sandsynligvis regne med, at en skat på valutatransaktioner med henblik på en global indtjening vil kunne blive politisk mulig om 5-10 år. Hvis indtægterne derfra eller indtægterne fra nogle af de andre globalt koordinerede skatter, som lover betydelige indtægter skulle anvendes multilateralt, og det forekommer rimeligt nok, måtte vi også blive enige om mekanismer til at beslutte, hvordan indtægterne skulle anvendes, eller hvilke andre organer de skulle omdirigeres til. Andre kilder til dækning af globalt forbrug, især private formuer Der er foreslået en række måder, hvorpå FN kunne rejse frivillig kapital fra offentligheden; et internetlotteri, en præmieobligation, et kreditkort; opsparing af ubrugte, men tilskrevne bonus-kilometer på flyrejser; et velgørenhedsfrimærke. Indtægterne herfra ville være ret beskedne, men kunne tjene et opdragende formål. Den helt store gevinst ville man imidlertid få med et instrument til at trække selv en lille andel ud af nettoindkomsten i store private formuer, enten direkte eller gennem godgørende fonde. En beregning foretaget for nylig (citeret af Stansfield 2002:100) viser, at formuer over hele verden hver på mere end USD 30 millioner, tilsammen er kommet op på 8,37 trillioner USD. De årlige indtægter fra et sådant beløb kunne i gennemsnit give en strøm på ca. 400 milliarder USD om året, selv hvis de blev holdt i statspapirer. Hvis bare en lille andel af de årlige indtægter fra denne rigdom gik til udviklingsprioriteter, ville det langt overgå alle eksisterende ODA-strømme. Størstedelen af disse formuer er ikke samlet for at sikre ejernes komfort, bekvemmelighed eller sikkerhed, men formodentlig af prestigegrunde, fordi det giver en følelse af succes og magt. Filantropi kan tilfredsstille disse motiver. Og at give penge ud til visse formål i fattige lande kan give meget store resultater pr. dollar: for eksempel i reddede unge liv, sundhed og velfærd, uddannelse, vandforsyning. Det, der ser ud til at mangle, er en kombination af\n14 passende kanaler, skattemæssige incitamenter og (i starten) at det bliver en fashionabel måde at yde bidrag på. Med hensyn til kanaliseringen ser det ud til, at vi mangler en variant af de multisektorale globale fonde som for nylig er opstået (Heimans 2003), som for eksempel de nu ret mange alliancer på sundhedsområdet (Stansfield 2002). Attraktionen i denne form er dens fleksibilitet, dens åbenhed over for at overlade en del af kontrollen til vigtige interessenter af alle typer og samtidig dens adgang til den højeste tekniske ekspertise. Bidrag fra Bill and Melinda Gates Foundation på i alt mere end 2 milliarder USD, som fra 2002 går til alliancer inden for global sundhed (Stansfield 2002:94) er et enestående eksempel på privat fi lantropi gennem sådan en fond. En stor del af pengene går til finansiering af Global Alliance on Vaccination and Immunization og arbejdet med børnevaccination. De aktiviteter, der sandsynligvis først og fremmest er specielt attraktive for meget rige mennesker, som endnu ikke er dybt involveret i dette arbejde, er højt specialiserede aktiviteter med a) objektive, kvantitative resultater, b) en umiddelbar og sikker sammenhæng mellem input og output og c) potentiale for håndfaste og synlige succeser inden for de næste år eller tiår snarere end det næste århundrede. Vaccinationsprogrammer er et udmærket eksempel. Men jo mere seriøst involverede donorerne bliver, jo mindre vil de måske kræve disse specielle karakteristika. Der kan komme et punkt, hvor store private bidrag til finansiering af udvikling bliver mode. Uanset midlerne kan den vigtige opgave blive at nå dette punkt. Konklusion Artiklens udgangspunkt er den antagelse, at det er nødvendigt at yderligere eksterne ressourcer i størrelsesordenen milliarder USD om året bliver tilgængelige, nu eller snart, for at opfylde fundamentale behov i udviklingslandene, for eksempel de behov som er specificeret i 2015 Målene. Hvis dette ikke kan ske ved ordinære offentlige bidrag fra rige lande, er der mulige alternativer, som kunne have politiske fordele. Ud over de reelle fordele for udviklingslandene ved faste tildelinger af IMF s særlige trækningsrettigheder, er der det mulige biprodukt at genbruge en stor del af hver tildeling i form af lavrentelån til udviklingsformål. Blandt de mulige internationalt koordinerede skatter synes en skat på valutatransaktioner nu at have en bred vifte af fordele; dens ulemper er først og fremmest den begrænsede viden, der findes om skattemæssig elasticitet på valutamarkedet og dermed provenuet i forhold til skatte- DEN NY VERDEN 2005:1 Globale offentlige goder: forskellige betalligsmåder 113\n15 DEN NY VERDEN 2005:1 Anthony Clunies-Ross 114 satser, og for det andet den fanatiske modstand i kredse i USA s kongres. Den første af disse ulemper kunne klares gennem forskning eller en eksperimentel tilgang til skattens indførelse, den anden kunne tiden og rationelle argumenter måske klare. En international finansfacilitet (IFF), som foreslået af den engelske regering og oprindeligt støttet af Frankrig, ser stadig ud til at have for lidt støtte fra nettobistandsydende lande til at være en sandsynlig mulighed i den nære fremtid, den er rettet imod. Visse ændringer kunne forøge opbakningen, men der kan også rejses tvivl om de vurderinger, der ligger i ordningen med hensyn til værdien af tid i forhold til bistandsudbetalinger. Umiddelbart har store private formuer et enormt potentiale for at bidrage til at opfylde internationale udviklingsbehov. Der bør fokuseres på aktiviteter til at gøre den slags ydelser attraktive, således at det ender med at blive mode. Det kan være, at de nye globale multisektormidler kan blive et brugbart instrument til dette formål. Tak til: Forfatteren har i artiklen trukket på præsentationer og diskussioner fra en konference som blev afholdt i 2003 på Pocantico, Tarrytown, NY (Pocantico Report 2003), hvor forfatteren var referent. Han takker talerne på denne konference for deres bidrag dér og i efterfølgende korrespondance vedrørende rapporten. Nærværende artikel trækker på og reproducerer i nogle tilfælde passager udarbejdet af forfatteren til ovennævnte rapport, i artiklen angivet som Lunies-Ross 2003, og til en artikel han udarbejdede for et UNU/WIDER møde i Helsinki vedrørende Sharing Global Prosperity, Anthony Clunies-Ross, Professor Emeritus, Department of Economics, University of Strathclyde Oversat af Ellen-Marie Bentsen Referencer Clark, P.B. & J.J. Polak International liquidity and the role of the SDR in the international monetary system. IMF Working Paper 02/217. Clunies-Ross, A.I Resources for social development. Paper for the World Commission on the Social Dimensions of Globalization, Geneva, ILO (available on the ILO website or from the author at: Devarajan, S, M. J. Miller & E.V. Swanson Goals for development: history, prospects and costs. World Bank Policy Research Working Paper 2819.\n16 Heimans, J Multisectoral global funds as instruments for financing spending on global priorities. Paper in typescript, UN Department of Economic and Social Affairs. Mussa, M Is there a case for allocation under the present Articles? In Exchange rate regimes in an increasingly integrated world economy, eds. M. Mussa et al. IMF Occasional Paper 193. IMF (cited by Clark & Polak, 2002). Pocantico Report Report of a conference on feasible additional sources of finance for development, Pocantico, Tarrytown, NY, 2003 (available from the Friedrich-Ebert-Stiftung, New York office, through or from the present author at Schmidt, R A feasible foreign exchange transactions tax. Paper presented to the North-South Institute, Ottawa. Schmidt, R Efficient capital controls. Journal of Economic Studies, vol. 28, no. 3. Soros, G On globalization. Oxford: Public Affairs. Spahn, P. B The Tobin tax and exchange rate stability. Finance and Development, vol. 33. Spahn, P. B On the feasibility of a tax on foreign exchange transactions. Report to the Federal Ministry for Economic Cooperation and Development, Bonn. 30/06/2004. Stansfield, S Philanthropy and alliances for global health. In Global public goods financing: new tools for new challenges, eds. I. Kaul, K. Le Goulven & M. Schnupf. New York: UNDP. UK Treasury and Department for International Development (DFID) International Finance Facility. UN Report to the Secretary-General of the High-level Panel on Financing for Development [the Zedillo Report]. World Bank Global development finance Washington, DC: World Bank. World Health Organization (WHO) Macroeconomics and health: investing in health for economic development. Report of the Commission on Macroeconomics and Health. Geneva: WHO (982, A. Clunies-Ross). DEN NY VERDEN 2005:1 Globale offentlige goder: forskellige betalligsmåder 115\n17 DEN NY VERDEN 2005:1 Anthony Clunies-Ross 116


Ishøj IC Hal 2\nAntal tilmeldte: 16/18 Alder: 16-100 Pris: 500,00 DKK Rater: Halvårligt\nBülowsvejhallen Onsdag 19:30-21:15\nInstruktør: Anders Hedegaard\nHoldstatus: Tager ikke imod nye spillere.\nMix spiller med 5-1 system og spiller i Mix-2 rækken.\nHvis du gerne vil spille på mix, så skal du skrive en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 18/18 Alder: 15-100 Køn: Kvinder Pris: 1.050,00 DKK Rater: Halvårligt\nBülowsvejhallen Onsdag 18:00-19:30 Kedelhallen Torsdag 19:30-21:15\nInstruktør: Klaus Kåe\nHoldstatus: Mangler Center\nDame 2 spiller i 2. Division. Dame spillede for første gang i 2. Division sidste sæson og efter en kedelig sæson uden mange kampe blev det ikke til så meget. Nu er der en ny sæson i gang og de glæder sig til at afprøve kræfter i rækken.\nDame 2 mangler primært Center spillere, så hvis du er Center og gerne vil spille på Dame 2, så skriv til nyspiller@frederiksbergvolley.dk og du vil blive sat i kontakt med træneren Klaus.\nHvis du ikke er er Center eller nåede at komme med til try-outs og gerne vil spille på Dame 2, så gør du det samme og skriver en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 16/18 Alder: 15-100 Køn: Kvinder Pris: 1.050,00 DKK Rater: Halvårligt\nKedelhallen Tirsdag 19:30-21:15 Bülowsvejhallen Onsdag 21:15-23:00\nInstruktør: Lars Schmidt Dergermann Jon Hulevad\nHoldstatus: Mangler Hæver\nDame 3 spiller i Serie 1. Hvis du er nybegynder er dette ikke holdet til dig. Damerne på holdet kan det hele- hæve, modtag, smashe, m.m.\nHvis du gerne vil spille på Dame 3, så skal du skrive en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 15/18 Alder: 15-100 Køn: Kvinder Pris: 1.050,00 DKK Rater: Halvårligt\nInstruktør: Oliver Pedersen\nDame 4 spiller i Serie 2. Hvis du er nybegynder er dette ikke holdet til dig. Derimod, hvis kan de basale teknikker og spiller en specifik position er dette måske holdet til dig.\nHvis du gerne vil spille på Dame 4, så skal du skrive en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 14/18 Alder: 15-100 Køn: Kvinder Pris: 750,00 DKK Rater: Halvårligt\nKedelhallen Tirsdag 21:15-23:00 Bülowsvejhallen Onsdag 18:00-19:30\nDame 5 spiller på nuværende tidspunkt ikke i række. Det er et nyopstartet hold fra sidste år som arbejder p.t. med at blive rigtige gode til grundteknikkerne. Hvis du er nybegynder er dette holdet til dig.\nHvis du gerne vil spille på Dame 5, så skal du skrive en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 11/18 Alder: 15-100 Køn: Mænd Pris: 1.250,00 DKK Rater: Halvårligt\nKedelhallen Tirsdag 17:45-19:30 Bülowsvejhallen Onsdag 19:30-21:15\nInstruktør: Søren Olivarius\nHoldstatus: Tager imod nye spillere.\nHerre 1 spiller igen i 1. Division. De er knald gode og slår hårdt. Ambitionerne er tårnhøje, som de altid er. Har du erfraring fra division/liga så er Herre 1 lige noget for dig.\nHvis du gerne vil spille på Herre 1, så skal du skrive en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 17/18 Alder: 15-100 Køn: Mænd Pris: 1.050,00 DKK Rater: Halvårligt\nBülowsvejhallen Onsdag 21:15-23:00 Kedelhallen Torsdag 19:30-21:15\nInstruktør: Anders Hedegaard Morten Hørmann\nHerre 2 spiller i Danmarksserien sammen vores Herre 3 hold. De er rutineret i rækken og er nogle gode gutter. Ambitionerne er tårnhøje som altid, i sær i år når der skal kæmpes mod vores Herre 3.\nHerre 2 mangler nogle spillere, så hvis du er en dygtig spiller, kan finde ud af spille i system, osv. så kan det være Herre 2 er noget for dig.\nHvis du gerne vil spille på Herre 2, så skal du skrive en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 12/18 Alder: 15-100 Køn: Mænd Pris: 1.050,00 DKK Rater: Halvårligt\nBülowsvejhallen Onsdag 19:30-21:15 Kedelhallen Torsdag 21:15-23:00\nInstruktør: Jacob Callesen\nHerre 3 spiller i Danmarksserien for første gang (ekstraordinær placering) sammen vores Herre 2 hold. De er nye i rækken og er klar på at lave ravage mod de andre rutineret herre hold.\nHerre 3 er fyldt op, men hvis du alligevel gerne vil tage chancen og se om du kan snige dig med på holdet, så skal du skrive en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 1/18 Alder: 15-100 Køn: Mænd Pris: 750,00 DKK Rater: Halvårligt\nBülowsvejhallen Onsdag 18:00-19:30 Kedelhallen Torsdag 21:15-23:00\nInstruktør: Joel Howes\nDame 1 spiller i 1. Division. De er nogle dytige spillere og har fået en ny træner fra Canada i år, så ambitionerne er tårnhøje.\nHvis du ikke nåede at komme med til try-outs og gerne vil spille på Dame 1, så skal du skrive en mail til nyspiller@frederiksbergvolley.dk. Derfra vil du blive sat i kontakt med træneren, så fremt der ikke er nogen på venteliste.\nAntal tilmeldte: 8/24 Alder: 13-18 Pris: 125,00 DKK Rater: Månedlig\nGildbroskolen Mandag 18:00-20:00 Kedelhallen Tirsdag 17:45-19:30Torsdag 17:45-19:30\nAntal tilmeldte: 13/24 Alder: 11-18 Pris: 125,00 DKK Rater: Månedlig\nKedelhallen Mandag 16:00-18:00Torsdag 16:00-17:45\nAntal tilmeldte: 4/24 Alder: 11-17 Pris: 125,00 DKK Rater: Månedlig\nGildbroskolen Mandag 18:00-20:00 Kedelhallen Tirsdag 16:00-17:45 Træningstider: Torsdag 17:45-19:30\nInstruktør: Sohaib Ali\nAntal tilmeldte: 20/24 Alder: 9-15 Pris: 100,00 DKK Rater: Månedlig\nKedelhallen Tirsdag 16:15-17:45Torsdag 16:00-17:45\nInstruktør: Cintia Galvao\nAntal tilmeldte: 6/24 Alder: 6-13 Pris: 100,00 DKK Rater: Månedlig\nKedelhallen Tirsdag 15:15-16:15\nAlder: Alle aldre Pris: 50,00 DKK Rater: Halvårligt\nDette kontingent er for....


Køb KnitPro billigt! GarnspecialistenKøb KnitPro online >>\nKnitPro kan være på tilbud, men hos os er de med superlave priser. Dog kunne så længe lager haves! Vi har nemlig fået det hjem som et restparti. Herudover har vi fået KnitPro Smartstix hjem som en fast del af vores sortiment.\n3,5 mm 4 mm 4,5 mm 6 mm 6,5 mm\n15cm - 2mm 20 cm - 6,5mm 20cm - 7mm 20cm - 8mm\n2 mm 2,5 mm 3 mm 5,5 mm\n2 mm 3,5 mm 4 mm 4,5 mm 5 mm 5,5 mm 6 mm\n2 mm 3,5 mm 4,5 mm 5 mm\n5 mm 5,5 mm 6 mm\n60 cm - 2 mm 60 cm - 2,5 mm 60 cm - 6 mm 80 cm - 2 mm\n2,0 mm 2,5 mm 3,5 mm\n2,5 mm 4,5 mm 6 mm 6,5 mm 8 mm\n4 mm 5,5 mm\n2,25 mm 10 mm 12 mm 2 mm 2,5 mm 3 mm 3,5 mm 4 mm 4,5 mm 5 mm 5,5 mm 6 mm 6,5 mm 7 mm 8 mm 9 mm\n3,0 mm 3,25 mm 3,75 mm 4,0 mm 5,0 mm 6,0 mm 7,0 mm 8,0 mm 3,5 mm 4,5 mm 5,5 mm 6,5 mm\n3,0 mm 3,25 mm 3,75 mm 4,0 mm 5,0 mm 6,0 mm 3,5 mm 4,5 mm 5,5 mm\nSværger du til at dine strikkepinde og hæklenåle skal være fra KnitPro? Og må det gerne være et godt tilbud når du skal fylde op i din samling? Så er du landet det helt rigtige sted.\nHer kan du nemlig finde både rundpinde, udskiftelige rundpinde, strømpepinde og hæklenåle. Du kan få dem her til en rigtig god pris, for vi har opkøbt vores sortiment som et restlager fra, den nu nedlagte virksomhed, Garn Royal.\nVores sortiment byder på bl.a. på KnitPro firkantede strømpepinde, dvs. fra deres produktserie Cubics. Disse er ganske rare at bruge som et alternativ til de traditionelle strikkepinde, for de ligger bedre i hånden hvis du fx døjer med gigt. I denne serie kan du også finde jumperpinde hos os.\nVi har KnitPro wirer på lager som en del af vores faste sortiment. Dem har vi i flere forskellige længder. De hører egentlig til Smartstix-sortimentet, men er kompatible med de udskiftelige pinde fra de øvrige serier af udskiftelige strikkepinde fra KnitPro som fx Cubics, Karbonz og Symfonie.\nEr du mere til de traditionelle rundpinde har vi skam også et udvalg af dem.\nEr du snarere til hækling end til strik? Så har vi skam også KnitPro hæklenåle du kan købe til slagpriser. De er fra Waves-serien og udmærker sig ved at hver størrelse har sin farve. Det skulle gøre det nemmere at finde dem i din samling, hvis du har flere størrelser liggende.\nGodt tilbud på KnitPro produkter\nUanset om det er strikkepinde eller hæklenåle du vil have fat i, vil vi foreslå at du ikke venter for længe med at købe det. Vi tror nemlig at det er once in a lifetime tilbud hos os, for vi har aldrig tidligere kunne få det hjem som et restlager.


Pind vil styrke indsats mod ekstremister\nNyheder Skrevet af Administrator | 06.10.15 | 16:07\nNår ekstremister sidder i fængsel, skal deres muligheder for at påvirke andre mindskes.\nDet er idéen med et af flere lovforslag, som justitsminister Søren Pind (V) er på vej med i et forsøg på at lægge en dyne over radikalisering og ekstremisme.\nEt af midlerne mod spredning af fanatiske idéer og opfordringer til vold er såkaldt sektionering i fængsler og arresthuse. Et lovforslag om indgrebet forventes fremsat i december, fremgår det af regeringens lovprogram.\nSamtidig vil en anden lovændring gøre det muligt for flere forskellige myndigheder at dele oplysninger om fængslede personer, som udviser tegn på radikalisering og ekstremisme.\nDet er Kriminalforsorgen, politiet og de sociale myndigheder, der skal kunne udveksle de personfølsomme informationer.\nDette forslag er en opfølgning på forløbet med Omar El-Hussein, som i februar dræbte to mennesker og sårede flere andre med sine angreb på Krudttønden og synagogen i København.\nVold, fanatisme og terror er i det hele taget emner, som holder embedsmændene i Justitsministeriet beskæftiget.\nSom Søren Pind fortalte i weekenden, vil et nyt lovforslag slå fast, at tilslutning til en fjendtlig væbnet styrke i en væbnet konflikt fremover skal straffes.\nDet rammer både danske statsborgere og herboende udlændinge, som for eksempel drager til Syrien for at kæmpe med Islamisk Stat. Den slags handlinger vil være en forbrydelse mod statens sikkerhed og selvstændighed, såfremt lovforslaget vedtages.\nDette forslag vil blive fremsat i denne måned, men der kommer mere. Til februar vil regeringen foreslå yderligere ændringer af straffeloven, når det gælder hvervning til væbnede konflikter i udlandet, fremgår det af lovprogrammet.\nEndelig vil justitsministeren give flere beføjelser til Politiets Efterretningstjeneste. PET skal have adgang til flyselskabers oplysninger om passagerer og besætningsmedlemmer på rejser til og fra Danmark.\nDette lovforslag er identisk med et, som den tidligere regering ikke nåede at få vedtaget.


Om robusthed, stress, værdier og solidaritet - BUPL\nOm robusthed, stress, værdier og solidaritet\nFilosof Ole Fogh Kirkeby taler om robusthed, stress, værdier og solidaritet. Filosofiske forklaringer og græske definitioner danner udgangspunkt for refleksionerne, der trods flere rejser til de højere luftlag rammer direkte ned i den hverdag, mange TR’er og FTR’er færdes i.\nOpdateret d. 18. december 2017\n160 tillidsrepræsentanter og fællestillidsrepræsentanter er samlet til det årlige TR-topmøde i Albertslund. I år er blandt andre filosof Ole Fogh Kirkeby inviteret til at tale om robusthed, og han indleder med en kort konstatering:\n“Vi kan være enige om, at det kræver robusthed at være pædagog.”\nDet psykiske arbejdsmiljø er det største enkeltstående problem\nAlligevel oplever mange pædagoger, at de netop ikke er robuste i den forstand arbejdsmarkedet i dag kræver det, og en del oplever et dårligt psykisk arbejdsmiljø og sygemelder sig med stress. Faktisk mener pædagogerne, at det psykiske arbejdsmiljø er deres største enkeltstående problem.\nVi er blevet mere kyniske\nNår man oplever et øget pres i arbejdslivet, kan det have betydning for ens adfærd. For eksempel kom tillidsrepræsentanterne i Høje-Taastrup Kommune ind på, at de havde en oplevelse af, at mange var blevet mere kyniske og robuste, og Karen Aslaug Ramm, der er fællestillidsrepræsentant i Høje-Taastrup Kommune, spurgte Ole Fogh Kirkeby, om han kunne se nogle modtendenser.\nTvunget til at vælge mellem to dele af arbejdet\n”Jeg kan for eksempel godt lide, at afdelingslederen på Rigshospitalet gik ud og sagde, at der ikke mere var tid til omsorgsarbejdet. En sygeplejerske bliver jo ofte tvunget til at vælge mellem to dele af arbejdet, der begge hører til hendes arbejde. Det gælder også for jer, og det udfordrer,” svarede Ole Fogh Kirkeby og fortsatte:\n”For mange som jer, er I blevet det, I er, ud fra et kald – og det er jo ikke pengene. Fabriksarbejdere kunne ødelægge produktet, men det kan, og vil I nok ikke,” konstaterede Ole Fogh Kirkeby mens han med et glimt i øjet kiggede ud over forsamlingen.\nSolidaritet er et nødvendigt modsvar\nOle Fogh Kirkeby fulgte i løbet af foredraget op med vinkler på solidaritet, som et nødvendigt svar på de udfordringer pædagoger og andre offentlig ansatte står overfor, som følge af den samfundsmæssige udvikling, hvor også ansættelsesretten vil blive udfordret.\nHan understregede, at værdier er vigtige at tage højde for, når vi diskuterer solidaritet og fælleskab som modvægt til stress. Derfor gik en af hans opfordringer også til fagbevægelsen om at tage fællesskab og solidaritet op på ny. Fællesskab og solidaritet forstået som at hjælpe de svageste og beskytte hinanden.\nDjøfisering af pædagoger\nI anden del af foredraget blev djøfiseringen af arbejdslivet også rundet.\n”I er endnu ikke blevet djøfiseret,” hævdede Ole Fogh Kirkeby, hvilket fik formand i BUPL Storkøbenhavn Michael Egelund op af stolen:\n”Jeg tror, at du tager fejl. Vi mærker det oppefra, og vores ledere har svært ved at stå imod. Lederne beretter om en kultur blandt dem selv om ikke at sige noget til deres ledere. De er blevet stille. En af mulighederne er selvfølgelig så at ytre sig, for hvis man ikke får sagt sin mening, kan man blive vred, hvilket så kan medføre stress.”\nVi navigerer efter værdier\nVærdier kan både være personlige og arbejdspladsdefinerede retningspile, vi navigerer efter – og som kan give mange spekulationer og frustrationer, hvis de bliver udfordret. For hvis man for eksempel oplever, at ens værdier ikke får plads eller ligefrem bliver underkendt i en travl arbejdsdag, så kan en personlig konsekvens være stress.\nNærvær – en værdi der ikke altid er plads til\nNetop værdivinklen fik tillidsrepræsentant Mette Pedersen fra Hvidovre Kommune til mikrofonen med følgende kommentar og spørgsmål til en af kerneværdierne for mange pædagoger:\n”Vi har for eksempel en defineret værdi om nærvær, men hvis vi ikke når det, skal vi så fjerne værdien? Jeg tror ikke, at vi kan fjerne den, men hvad gør vi?”. Hun fik følgende svar af Ole Fogh Kirkeby:\n”Man forestiller sig ofte, at nærvær er en 1:1 relation. Og nærvær er klart en vanvittig vigtig værdi. Men man kunne måske indføre et begreb, der hed kollektivt nærvær, så det bliver en kollektiv værdi – og ikke en individuel værdi, og hvad det medfører”.


Dortmund og Delaney forlænger Kölns pine - Livespiltips.dk\nDortmund og Delaney forlænger Kölns pine\nPosted on March 20, 2021 March 20, 2021 by Martin Svensson\nBorussia Dortmund ligner et rigtigt stærkt bud på en vinder, når de på RheinEnergieSTADION gæster FC Köln den kommende lørdag. FC Köln indtager pladsen som nummer 14 i 1. Bundesliga med 22 point efter 25 kampe. Borussia Dortmund er 20 point foran som nummer 5 for 25 kampe.\nDet er snart nogle runder siden, at FC Köln senest smagte sejrens sødme i 1. Bundesliga. De skal dog næppe forvente at modtage noget nødhjælp fra Borussia Dortmund.\nFC Koln drømmer om at stoppe ringe stime.\nFC Köln ankommer til kampen den kommende lørdag på nakken af en virkelig dårlig formkurve i de senere uger. FC Köln blev smadret af Bayern München i et 5-1 nederlag, hvorefter de spillede 1-1 mod Werder Bremen, inden de tabte 2-1 til Union Berlin i deres foregående tre kampe.\nFC Köln kan tage anstændige 2 sejre i de seneste 6 hjemme kampe siden december med ind til deres kommende kamp. Selv hjemme ligner den kommende kamp dog stadig en stor mundfuld for FC Köln.\nB. Dortmund fortsætter pointhøsten.\nBorussia Dortmund går ind til kampen i håbet om at holde deres nuværende stærke momentum kørende med endnu et positivt resultat. I deres tre foregående kampe blev Borussia Dortmund udspillet 4-2 af Bayern München, hvorefter de spillede 2-2 mod Sevilla i Champions League for senest at sikre en 2-0 sejr mod Hertha Berlin.\nMed 3 sejre i de seneste 6 kampe siden januar har formen på udebane været godkendt for Borussia Dortmund på det sidste. De burde ikke få alt for store problemer med at nappe endnu en sejr på lørdag.\nFC Koln vs B. Dortmund h2h\nB. Dortmund have the edge\nBorussia Dortmund tabte deres seneste indbyrdes møde i 1. Bundesliga, da FC Köln noterede en sejr på 2-1. Det var dog førstnævnte, som slap bedst fra det forrige opgør, hvor Borussia Dortmund sikrede alle tre point via en sejr på 5-1. Generelt har opgør imellem de to klubber haft en tendens til at byde på underholdning, da 7 af de seneste 10 kampe sluttede med over 2.5 mål. Borussia Dortmund går ind til kampen med en 4-4-2 historie mod FC Köln inden deres kommende opgør i 1. Bundesliga.\nFC Koeln ikke vundet i de seneste 5 kampe i træk;\nFC Koeln har tabt i seneste 4 af 5 kampe;\nFC Koeln har indkasseret mål i seneste 12 af 14 kampe;\nFC Koeln har indkasseret mål i de seneste 9 kampe i træk.\nB. Dortmund har tabt i seneste 4 af 5 udebane kampe;\nB. Dortmund har scoret i seneste 25 af 27 kampe;\nI 9 of 11 seneste B. Dortmund kampe var antal mål OVER 2.5;\nB. Dortmund har scoret i de seneste 12 udebane kampe i træk.\nReal Madrids Champions League-helte på besøg hos Celta


Piano - klaver: Overvejer du klaverundervisning?\nOvervejer du klaverundervisning?\nGår du og overvejer undervisning i klaverspil? Forståeligt nok, for hvem af os kender ikke det, at det er svært at holde sig selv i nakken. Sådan kan det være, hvad enten du er begynder eller fortsætter, men især begyndere behøver ofte vejledning til det første seje træk. Men du behøver måske også hjælp for at komme videre, hvis du har spillet en tid. Du vil måske gerne prøve en ny genre.\nSå er der den næstbedste mulighed, holdundervisning. Fordelen er det sociale samvær med andre af samme interesse. Samtlige oplysningsforbund har hold i klaverspil, og du vil sagtens kunne finde nogen i dit lokalområde. Det er billigere end enetimer, selv om det ikke er så billigt som det har været. Du vil ofte kunne lave en aftale med oplysningsforbundet om at dele betalingen over flere gange.\nEtiketter: For begyndere, For fortsættere, klaver, PIano, undervisning


1 uge på Korfu for kun kr. 838 inkl. fly fra Billund og godt, strandnært hotel - Rejsepiraten\n1 uge på Korfu for kun kr. 838 inkl. fly fra Billund og godt, strandnært hotel\n30. marts 2015 Ferierejser 2 Comments\nHar du stadigvæk nogle feriedage tilbage? Så flyv ned til Korfu sidst i april og nyd solen, badelivet og den afslappede atmosfære på et dejligt, familiedrevet hotel til kun kr. 838 for en hel uge. Det er det halve af prisen på en returbillet fra København til Aarhus med SAS – uden hotelophold…!\nRejsetidsrum: lørdag den 25.04 til lørdag den 2.05 2015\nVarighed: 8 dage (7 nætter)\nLufttemperatur på rejsetidspunktet: 20-22°\nFlyselskab: Ryanair (inkl. 10 kg gratis håndbagage)\nHotel: Tasos Villa – 30 m2 ferielejlighed med egen forplejning\nFaciliteter: stort tekøkken med bl.a. køleskab, kogeplader, miniovn, elkedel og køkkengrej. Desuden tv, bad og gratis WiFi på alle værelser\nBeliggenhed: 3 minutters gang fra Acharavi’s sandstrand\nBedømmelse: 8,1/10 baseret på 220 anmeldelser hos Booking.com\nBy: Acharavi, 35 km fra lufthavnen, ca. 50 min i taxi\nPris kr. 838 pr. person, når 2 rejser sammen\nDet familiedrevne Tasos Villa tilbyder ferieboliger med egen forplejning kun 3 minutters gang fra sandstranden i Acharavi. Der er swimmingpool med terrasse og liggestole, og der er gratis trådløs internetadgang overalt på hotellet.\nAlle ferieboliger har tekøkken med brødrister, elkedel, køleskab, kogeplader og miniovn. Der er ventilator og farve-tv.\nMasser af spændende restauranter med lokale specialiteter overalt\nTasos Villa ligger 30 km fra Korfu by og 35 km fra Korfus internationale lufthavn på øens nordlige spids i et område med en fantastisk natur og smukke strande.\nHotellet ligger kun 5 minutters gang fra den tidligere fiskerby Acharavi, og her finder man et bredt udvalg af restauranter og taverner, ligesom der ligger et stort vandland 2 minutter fra hotellet.\nPrøvebooking af flybilletter til 2 personer:\nPrøvebooking af hotellejlighed til 2 personer:\nFlere spændende tilbud fra Rejsepiraten her\n2 Responses to 1 uge på Korfu for kun kr. 838 inkl. fly fra Billund og godt, strandnært hotel\n2. april 2015 kl. 08:41\nsuper fint tilbud.\n– men regnestykket i har lavet er godt nok lidt skævt!\nMen vi glæder os til en uges ferie\n7. april 2015 kl. 18:41\nTak for din kommentar! Ja, der har været en helt utrolig interesse for dette tilbud, og det har naturligvis betydet, at både flypris og hotelpris er gået op, siden jeg slog tilbuddet op på Rejsepiraten. Går ud fra, det er det, du mener, når du siger, at regnestykket nu er “lidt skævt”. Mit bedste råd er, at slå til så hurtigt som muligt, hvis der er et tilbud, man synes rigtig godt om. Jeg overvejer derfor at lave en nyhedsmail med de nyeste tilbud til de, der måtte være interesseret. Men nu får vi se, indtil videre er Rejsepiraten.dk et rent hobbyprojekt.\nTil sidst vil jeg ønske dig en rigtig god ferie!


B2-vitamin kaldes riboflavin (kaldes også laktoflavin og G-vitamin). Det blev opdaget i 1933. Der produceres B2-vitamin af bakterier i tyndtarmen, som ikke optages, men udskilles med afføringen. Optagelsen af B2-vitamin i organismen fra tyndtarmen styres af skjoldbruskkirtelhormoner. Kroppen lagrer B2-vitamin, særligt i de røde blodlegemer. Den oplagrede mængde er ret konstant og forbruges mest ved proteinmangel i kosten. B2-vitamin har en kraftig gul farve, og indtagelse af mere end 10 mg farver urinen gul. Vitaminet ødelægges af lys.\nB2-vitamin har ligesom B1-vitamin betydning for vækst. Det er et co-enzym, som har speciel betydning for cellerespiration (celleånding), og som medvirker ved energiproduktion i alle kroppens celler. B2-vitamin er med til dannelsen af antistoffer og til at regulere omsætningen af kulhydrater, proteiner og fedtstoffer. B2-vitamin indgår i produktionen af flere livsvigtige stoffer, herunder niacin, nor-adrenalin, serotonin, histamin og essentielle fedtsyrer. Vitaminet har også betydning for visse antioxidantkomplekser. B2-vitamin hæmmer for eksempel produktion af de skadelige hormonlignende stoffer, prostaglandiner og leukotriener. B2-vitamin har betydning for øjets nethinde, bloddannelse og hudens struktur. Revner og/eller sår i mundvige og øjenkroge, mundbetændelse, herpes, kløende og purpurrød tunge, skællende, fedtet eksem, udslæt omkring næsen, tydelige blodkar (årer) i det hvide i øjnene, tørre, kløende øjne (”grus”), brændende øjenlåg og lysfølsomhed samt hårtab og infektionsmodtagelighed, vækststandsning hos børn, hudforfald, svindende overlæbe og svage negle er symptomer på B2-vitaminmangel. Endvidere kan B2-vitaminmangel være medvirkende årsag til blodmangel, udvikling af stær, vaginal kløe og sårdannelse. Mange af disse symptomer skyldes også mangel på andre B-vitaminer, særligt B1-vitamin og B3-vitamin. (En del af disse symptomer er sandsynligvis tegn på forgiftning med svampegift.) Der kan altså være tale om både mangel på B-vitamin og forgiftning med svampegifte. B2-vitaminmangel ses ofte hos dårligt ernærede, for eksempel ældre mennesker og hos alkoholmisbrugere. Hos gravide kan mangel føre til fosterskader. Visse mediciner mod depression, beroligende medicin, p-piller og antibiotika/sulfa-kure øger behovet for B2-vitamin. Personer, som ofte er på slankekur, skal også sørge for at få ekstra B2-vitamin. Som for B1-vitamin gælder det også for B2-vitamin, at kaffe, sukker, tobak og alkohol forringer optagelsen fra tyndtarmen. B2-vitamin er en vigtig muskelopbyggende faktor og er derfor af stor betydning for sportsfolk. Det styrker udholdenheden og fremmer muskelopbygningen. Mangel på B2-vitamin kan føre til træthed, ja ligefrem udmattelse.\nB2-vitamin anvendes i reglen kun ved mangelsymptomer, som beskrevet i det foregående afsnit. B2-vitamin giver almindeligvis i et samlet B-kompleks i optimale doser.\nÆldre mennesker bør ikke indtage ekstra B2-vitamin, medmindre der er tale om betydelig mangel, fordi vitaminet i forbindelse med lys og ilt kan tiltrække frie iltradikaler og dermed være medvirkende til degenerative processer blandt andet i øjnene (grå stær). Det anbefales i forbindelse med degenerative processer forårsaget af frie ilt-radikaler at indtage ekstra antioxidanter. I øvrigt kan man give flere tusinde gange normal B2-vitamin dosis uden problemer for de fleste, men hos særligt sensitive personer kan så store doser dog give følelsesløshed og hudkløe.\nB2-vitamin findes i ølgær, myseost og andre oste, mælkeprodukter, mandler, rå torskerogn, hvedekim, æggeblomme, dild, hirse, diverse nødder, bønner, frø og kerner, i gedemælk og i magert kød og fisk, i fuldkornshvede (grahamsmel) og rug, brune ris og majs samt i adskillige grøntsager og frugter. Læs også om B-vitaminer generelt. 100 gram svinelever indeholder 2,15 mg B2-vitamin. 100 gram myseost indeholder 1,5 mg B2-vitamin. 100 gram æggeblomme indeholder 0,4 mg B2-vitamin.100 gram havregryn indeholder 0,12 mg B2-vitamin.\nSpædbørn: 0,6 miligram (mg) Småbørn: 1,0 mg Skolebørn: 1,6 mg Voksne: 1,6 mg Gravide og ammende: 1,7 mg Sportsudøvere og hårdarbejdende (stress): 1,7 – 2,5 mg Også her gælder det, at behovet for B2-vitamin stiger i takt med graden af den belastning, organismen udsættes for. Det er vigtigt at behandle råvarerne til den daglige kost så skånsomt som muligt, da B2-vitamin er følsomt, særligt over for lys.\n10-500 mg (Op til 5000 mg pr. dag kan anvendes ved svær mangel). B2-vitamin skal gives sammen med de andre B-vitaminer.


Nyhedsbrev til jul - Kirkekommunikation\nKirkekommunikation lærer kirkefolk at kommunikere med digitale værktøjer\nVan Gogh mørke og lys\nFra vision til mål\nBrug hele pakken\nHjemmeside der passer til sognet\nFra en side til komplet kommunikation\nHjemmeside med mange indgange\nNyhedsbrev til jul og andre højtider. Send kirkens nyhedsbrev om julen ud før første søndag i advent.\nKirkens arrangementer i adventstiden.\nSyng julesalmer og hør julekoncerter.\nLinks til juleevangeliet\nLinks til julesalmer\nLinks til julefilm\nLæg en nyhedsbrevsformular på hjemmesiden. Få en julemail fra kirken.\nSkriv tilmeldingsmulighed til nyhedsmails på alle sedler og skrivelser til konfirmander, juniorkonfirmander, spirekor og børnekor, på gudstjenesteprogram og del seddel ud til alle møder. Skriv også nyhedsbrev muligheden på salmeprogrammet juleaften.\nPrøv at lav en søgning på nyhedsbrev til jul på Google. Søgeresultaterne er: Øl-entusiaster, børneinstitutioner, skoler, rengørings-selskab, men ingen links til kirker på de første 20 resultater. Det er bare om at komme i gang. Din kirke kan let blive nummer 1 på Google.\nNyhedsbrev til jul. Eksempel fra Uvelse menighedsråd.\nSkrevet i: Højtider, Tips Tags: jul, nyhedsbrev\nSikkerhed for kirker på nettet\nblog børn Dialog E-mail E-mail sikkerhed fotos Google Hjemmeside Hængelås højtid iPhone IT jul kirkeblad kirkelige handlinger Kirkens hjemmeside kommunikation livsbegivenheder menighedspleje mobil målgruppe målrettet nyhedsbrev samtale segment SEO sikkerhed Sikker hjemmeside sjov smartphone SMS tegninger tilmelding tryksager\nBliv bedre med nyhedsbrev fra Kirkekommunikation\nJeg accepterer at modtage nyhedsbreve\nCopyright © 2020 · Authority Pro on Genesis Framework · WordPress · Log ind


Jatta og Agger sænkede Næstved - Viborg F.F. Prof. Fodbold A/S\nJatta og Agger sænkede Næstved\nSport | Af: Jacob Thorsager Mogensen | 24. oktober 2019\nViborg sejrede fortjent 3-1 i omkampen mod Næstved på scoringer Alassana Jatta og Mikkel Agger i et opgør, der også bød på to røde kort til hjemmeholdet.\nViborg FF var torsdag aften i aktion på udebane mod Næstved BK. Fra opgørets start lagde de sortblusede VFF´ere et højt og aggressivt pres på hjemmeholdet, der blev trykket helt tilbage i eget felt. Efter 14 minutter var den gode start tæt på udmønte sig i en Viborg-føring, da Jakob Bonde spillede Jeff Mensah fri tæt under mål. Desværre for viborgenserne fik Næstveds keeper afværget med en stærk fodparade.\nI takt med at minutter gik, fortsatte Viborg med at dominere, men stik imod spil og chancer kom Næstved foran i det 21. minut. Hjemmeholdets Mark Kongstedt opfangede en returbold i Viborgs felt, og uden chance for Balcombe sparkede han bolden i nettet.\nNeetrups tropper lod sig ikke kue. De holdt fast i det tunge pres, og blot få minutter efter 1-0-målet gav det pote. Alassana Jatta kom alene igennem, men inden han fik afsluttet, rev Næstveds Joel Felix ham omkuld i feltet. Dommeren dømte korrekt straffe, og Felix blev udvist. Desværre for VFF reddede Mikkel Bruhn i Næstved-målet Christian Sivebæks forsøg fra pletten.\nI det sidste kvarter af halvlegen bølgede spillet meget frem og tilbage, men uden scoringer til følge.\nViborg kom godt ud efter pausen, og blot fem minutter inde i halvlegen var udligningen en realitet. Alassana Jatta modtog læderet på kanten af feltet. Elegant rundede Jatta Næstveds Jesper Christiansen, og derefter huggede han på flotteste vis bolden op i krogen.\nI kølvandet på udligningen vedblev VFF med at presse, og i det 68. minut kom den forløsende scoring. Alexander Fischer sendte indskiftede Tobias Bech afsted i højresiden. Han svigtede ikke og kvitterede for den gode aflevering med en præcis bold ind til Alassana Jatta, der fortjent sparkede 2-1-scoringen i nettet.\nEfterhånden som slutfløjtet nærmede sig blev Næstved-spillerne gradvist mere frustrerede. Der blev gået til den i tacklingerne, og med 3 minutter igen modtog Stefan Vico sit andet gule kort. VFF´erne lod sig ikke påvirke af stemningen. De forsatte med at dominere spillet, og i overtiden lukkede Mikkel Agger kampen til slutresultatet 3-1.\nNæstved BK-Viborg FF 1-3\n1-0 Mark Kongstedt (21.)\n1-1 Alassana Jatta (50.)\n1-2 Alassana Jatta (68.)\n1-3 Mikkel Agger (92.)\nEllery Balcombe – Alexander Fischer, Lars Kramer, Nikko Boxall, Christian Sørensen – Jeppe Grønning, Jakob Bonde, Frederik Brandhof – Jeff Mensah, Alassana Jatta, Christian Sivebæk\nTobias Bech for Jakob Bonde (45.)\nMikkel Agger for Christian Sivebæk (81.)\nMikkel Knudsen for Jeppe Grønning (87.)


Brug for ny kunst på væggene, så se her - liebling\nBrug for ny kunst på væggene, så se her\nLars\t september 9, 2016\nHar du brug for noget nyt kunst på væggene. Så kan du bruge linket, som du finder i denne artikel, hvor du finder et stort udvalg af billige malerier. Du kan finde masser af abstrakte malerier her , og der er selvfølgelig også en masse andre genre, hvis man ikke lige er til de abstrakte malerier. Der er mange stilarter man kan vælge imellem. Og her skal man jo selvfølgelig også kigge på den stil, som man ellers har i sit hjem. For det skal jo passe ind her.\nNoget af den nye kunst\nHvis man godt kan lide moderne og eksperimenterende kunst. Så kunne man måske vælge noget af den smukke streetart, som man kan finde på hjemmesiden også. Streetart er noget af det, som man kan finde rundt omkring i de større byer malet på vægge og bygninger. Men her får man det altså lavet på et lærred, hvor det rent faktisk er meningen. Og det kan noget af det, som kunst er allerbedst til. At være dragende men også provokerende på samme tid.\nSe noget nyt hver eneste gang\nHvis man er mere til de abstrakte malerier, så kender man sikkert også til det med, at man ser noget nyt, hver eneste gang man kigger på maleriet. Det er også derfor, at abstrakte malerier er så populære i de kredse, hvor man virkelig godt kan lide at dykke ned i baggrunden og historien for det maleri, som man ser på. Og hvor man føler, at man kan få noget ud af dette.\nFå dem til den bedste pris\nMen udover at man kan få et stort og godt udvalg af forskellige smukke malerier, så kan man altså også få dem til en rigtig god pris. Der er masser af billige malerier, og det er også derfor, at man skal vælge at købe dem her. For bare fordi man kalder det for billige malerier, så er der absolut ikke noget i vejen man kvaliteten eller motiverne på billedet. De er nemlig super smukke.\nPrevious PostHjælp til at investere dine penge\nNext PostEn dejlig naturoplevelse i udlandet\nSøgning efter de gode feriedestinationer\nEn sommer fyldt med oplevelser


PressReader - BT: 2015-08-24 - JEG VILLE B FORMODET TOGTERRORISTS FORKLARING:\nJEG VILLE B FORMODET TOGTERRORISTS FORKLARING:\nBT - 2015-08-24 - NYHEDER - Sten Jensen Berlingske Nyhedsbureau\nDen 26- årige tungt bevæbnede marokkaner, der fredag skød og sårede adskillige passagerer i et tog mellem Amsterdam og Paris, før han blev overmandet af to amerikanske soldater i civil, ville ikke begå en terrormassakre, men blot stjæle fra passagererne.\nSådan lyder den anholdtes forklaring ifølge mandens advokat, oplyser den britiske avis The Telegraph på sin hjemmeside, hvor avisen citerer dagbladet Le Parisien.\n» Han forstår ikke, hvorfor den her historie er blevet så stor og vigtig. Han siger, at han blot ville afpresse passagererne i toget for penge, intet andet. Han benægter, at der har ligget nogen terrorplaner til grund for det, han har gjort. Det får ham nærmest til at grine, « siger marokkanerens advokat.\nManden stod på toget i Bruxelles, medbringende en stor taske, hvor han havde gemt sine våben.\nArsenalet omfattede en Kalashnikov- automatriffel, en tysk Luger- pistol samt knive og op mod en snes magasiner med ammunition. Tilsammen nok til at begå en omfattende massakre blandt de 550 passagerer, der var med toget.\nSov på banegården\nIfølge advokaten forklarer den 26- årige, at han fandt tasken med de mange våben samt en mobiltelefon på stationen i Bruxelles, hvor han havde sovet.\nHan siger desuden, at han er hjemløs, og at hans identi- tetspapirer er blevet stjålet i Bruxelles.\nDet er siden anholdelsen kommet frem, at sikkerhedsmyndighederne i såvel Spanien som Frankrig kendte manden på grund af hans rabiate islamistiske holdninger og tilknytning til ’ en radikal islamistisk bevægelse’, som den franske indenrigsminister Bernard Cazeneuve har sagt.\nOgså belgisk politi havde ham i kikkerten.\nHar arbejdet som maler\nHan har i en periode boet i Spanien og kom til Frankrig i 2014. Han siges desuden at have været i Syrien via Tyrkiet i maj - hvilket han benægter.\nIfølge advokaten er det rigtigt, at han har opholdt sig i Spanien, men hertil siger den 26- årige, at han har arbejdet som maler og i øvrigt har to domme for narkosmugling.\nDen britiske avis citerer også den franske avis Le Figaro for, at han har forklaret, at han havde taget noget beroligende for at kunne gennemføre det røveri, han siger, han var i gang med på toget.\nAt han muligvis har været påvirket, understøttes måske af de forklaringer om hans tilstand, som de to amerikanere der uskadeliggjorde ham ved at slå ham bevidstløs, har afgivet. Her siger de ifølge Le Figaro, at han virkede, ’ som om han var i trance’.\nLe Parisien skriver også, at han under de første forhør har virket ’ fortvivlet’ og kun talt arabisk og virket ’ stærkt overrasket’ over, hvordan hans handling er blevet fortolket.\nEft er det formodede afværgede terrorangreb har Belgien og Frankrig besluttet at forstærke patruljeringen i de højhastighedstog, der kører mellem landene.\nEn passager i toget tog dette billede ud gennem vinduet. Den mistænkte gerningsmand ses liggende på jorden på togstationen i byen Arras i det nordlige Frankrig. Foto: AFP\nDen amerikanske soldat Spencer Stone var først til at gå løs på den formodede terrorist. Under slåskampen fik Spencer Stone næsten skåret sin tommelfinger af af gerningsmanden, der ud over gevær, ammunition og pistol også var bevæbnet med knive. Alt sammen våben som den mistænkte gennem sin advokat nu hævder, at han fandt i en taske på banegården i Bruxelles. Foto: Reuters


Hvad skal man se og lave på Prince Edward Island, Canada / Prince Edward Island | De bedste steder at rejse. Tips til turister og rejsende!\nPrince Edward Island (PEI) ligger ud for New Brunswick østkyst og var kun tilgængelig med båd eller fly, indtil den otte-mile Confederation Bridge blev afsluttet i 1997. Det er ikke tilfældigt, at forfatteren Lucy Maud Montgomery gjorde øen indstillingen for hendes berømte 1908 børnebog, Anne of Green Gables, bevare evigt et øjeblik, der er gået tabt i tide.\nDens frodige, grønne blide bakker er omgivet af nogle af verdens bedste strande, og havet er stablet med hummer, musling, østers og tun. Tilsæt derefter kartoflerne, der er dyrket af sin frugtbare røde jord, og du har opskriften og ingredienserne til Canadas mad ø.\nCharlottetown, hovedstaden i Prince Edward Island\nJeg ankommer i Charlottetown, den lille hovedstad, berømt for at være fødestedet for moderne Canada. Indtil 1800-tallet blev landet opdelt i særskilte britiske kolonier, og delegerede mødtes i provinshuset i 1864 for at skabe moderne Canada.\nIronisk nok deltog PEI ikke før nogle få år senere, og Newfoundland holdt ud indtil 1949. Charlottetowns hjerte er Victoria Row, en gågade, hvis røde murbygninger huser en vifte af barer og restauranter. Det lader til, at alle har patio siddepladser, og det er det perfekte sted at se folk, ofte med levende musik.\nEn god måde at få en smag på for PEI er at tage Taste the Town Walking Tour. Første stop er MacKinnons hummerpund, lige ved siden af vandet på Peak's Wharf. Det sælger en række fisk og skaldyr herunder muslinger, muslinger og selvfølgelig den berømte røde krebsdyr.\nJeg får min første smag af de lokale Malpeque østers her, de er en perfekt balance mellem sød og salt. Tilbage i byen besøger jeg Gahan House bryggeriet og nyder deres Blueberry Ale en forfriskende blanding af økologiske bær og hvedeøl. Lige over gaden er Olde Dublin Pub, over Claddagh Oyster House, og deres muslinger er altid friske fra båden. Endelig er det ned til The Chip Shack, hvor Caron Prins, Queen of Fries, gør det bedste i verden fra øens Russet-Burbank kartofler.\nNu er Charlottetown ikke genert for at fremme sin berømte heroine og Anne of Green Gables-The Musical har løbende været i gang siden 1965 på Confederation Center of the Arts. Der er endda en gavebutik og en chokoladebutik dedikeret til hende, så jeg går ud til Green Gables Shore for at finde ud af mere. Det er en kort 30 minutters kørsel, selvom det herlige rullende landskab, før jeg slår PEI National Park. Dette krammer nordkystlinjen i 40 km og har syv overvågede strande og over 50 km vandre- og cykelstier.\nLucy Maud Montgomery voksede op med sine bedsteforældre nær Cavendish, men deres hus eksisterer ikke længere, selvom der nu er et lille museum her. Den store tegning er imidlertid det restaurerede 19. århundrede bondehus, hvor hendes fætre levede, indstillingen for bogen. Det er kendt som Green Gables Heritage Place, og huset er indrettet som beskrevet i romanen, komplet med sin originale skrivemaskine. Selvfølgelig er der et fortolkningscenter og en gavebutik, men to stier tager dig rundt om nogle af Montgomerys favoritskovhale, og du får en stærk følelse af det grønne landskab, der inspirerede hende.\nTag Green Gables Shore Tour fra Charlottetown.\nJeg vil gerne se mere af øen, så udstillet på Points East Coastal Drive, barmhjertigt uden trafik. Mit første stop er Greenwich National Park, grundlagt i 1998, for at beskytte de største klitter i PEI samt sjældne planter og dyr. Jeg tager strandpromenaden over mosen, der går tæt på de tårnhøje klitter og kommer til en afsondret strand med blødt sand. Der er tid til en hurtig dukkert inden jeg fortsætter til strande på østsiden af øen. Overalt jeg går, synes jeg aldrig langt fra vand, og kombinationen af røde klipper, smaragdgrøn skov og hav er aldrig bedre end ved Red Point Provincial Park. I nærheden er de berømte "Singing Sands", der knirker som du går langs stranden.\nJeg tager den sydlige rute tilbage og stopper ved Rossignol Winery i Little Sands til en smagning. Det ligger på en smuk beliggenhed med udsigt over Northumberland-stredet og var den første vingård på øen, der begyndte med frugtvin i 1994. Druesvin fulgte efter, men deres produkter lavet med bær og endda Rabarber, er hvor de udmærker sig. Deres Hindbær Festival, Blackberry Mead og Wild Blueberry har alle vundet priser, men de gør også en nifty Pinot Noir. Der er kun tid til at fange en strålende solnedgang ved Point Prim fyrtårnet, før du sætter dig tilbage til Charlottetown.\nTag Coastal Lighthouse og Winery Tour.\nMin endelige destination, før jeg tager Confederation Bridge til New Brunswick, er Victoria-by-the-Sea, engang en travl havn, men nu en søvnig fiskerby. Dens farverige clapboard huse med deres udsmykkede porches, er arrangeret i et pænt gitter, lige tilbage fra kajen og fyret. I 1900'erne ville dampkamre bringe trippere ud i de store byer, og teatret, der er bygget til at underholde dem, går stadig stærkt. Desværre er jeg på vej tilbage til de store byer og nyder min sidste plade af fisk og skaldyr i den milde ro på Prince Edward Island.\nDer er ingen direktefly fra Storbritannien, så du skal forbinde via Halifax eller Montreal.\nHvis du foretrækker mildere rejse, bevæger du Via Rails "The Ocean" -tog tre gange om ugen fra Montreal til Monkton i New Brunswick.\nThe Great George Hotel er en komfortabel base i Charlottetown.\nLokale 343 har god mad og levende musik. 8 Water St, Charlottetown.\nTurisme PEI har oplysninger om øen.\nDestination Canada har oplysninger om landet.\nHvad skal man pakke med vandreture gennem Borneos regnskove


Hjem/Diverse/Tips til god underholdning online\nI denne artikel finder du tips til god underholdning som du kan finde online, og som forhåbentligt vil give dig et smil på læberne.\nTag et underholdende spil Starburst\nDer er ikke meget du ikke kan finde online og underholdning er ingen undtagelse. Hvis det har været en lang dag på jobbet, så er et godt grin eller blot et smil på læben den helt rette måde at afslutte en ellers lidt træls dag på.\nUnderholdning kommer i mange former, men et af de mere populære alternativer er online casinos. Hvis du har brug for at komme helt væk fra hverdagen i bare et par minutter, så kan et spil som Starburst klare opgaven.\nStarburst er et af de mest populære spillemaskiner hos Mr. Green. Spillet er simpelt, men det betyder bestemt ikke, at det ikke er underholdende. Spillet har 5 hjul, 3 rækker og 10 gevinst linjer som du skal holde øje med. Det giver dig derfor gode chancer for en potentiel gevinst.\nStarburst er et fleksibelt spil, som kan vare alt fra 5 minutter til en halv time. Det er en god måde at føle sig underholdt på.\nFølg op på sjove videoer på YouTube\nSom nævnt, så er der mange forskellige typer af underholdning at finde online. Fordi store dele af den danske befolkning bruger internettet hver eneste dag, så giver det mening at vi også søger underholdning herpå.\nMed en bred vifte af muligheder for god underholdning, så tøv ikke med at prøve lidt forskelligt, hvis du er usikker på, hvilken underholdning du egentlig søger. Har du ikke lyst til at spille online casino, så kan du overveje at hoppe forbi YouTube og se en masse sjove videoer. Der er tusindvis af videoer med alt fra sjove dyr, vlogs fra dine yndlings Youtubere, til spændende dokumentarer.\nHumor er vejen frem til god underholdning\nInternettet er også stedet hvor du har mulighed for at lære noget nyt. Her på siden kan du f.eks. læse massevis af gode citater og digte, som både kan være underholdende, men også blot være spændende at lære at kende.\nHvis du har brug for et godt grin, så kan en af vores mange sjove jokes måske være lige det du mangler. På hjemmesiden kan du finde tonsvis af jokes i forskellige genrer. Nogle af dem vil muligvis kunne give dig et smil på læberne, men undervurder ikke nogen af disse jokes, da de med stor sandsynlighed vil få dig til at bryde ud i grin.\nVi har allesammen brug for ordentlig underholdning engang i mellem. For nogen betyder det et grineflip, hvor det for andre blot handler om at føle sig underholdt og i godt humør. Uanset hvad du definerer god underholdning som, så er du i hvert fald garanteret at finde det ved at prøve nogle af disse tips her fra artiklen.\nNyd risengrød året rundt


Samensilering af roer og majshelsæd - PDF Free Download\nDownload "Samensilering af roer og majshelsæd"\n1 Samensilering af roer og majshelsæd v/ Stud. Agro. Jesper Lehmann, KU LIFE og Rudolf Thøgersen, Videncentret for Landbrug, Kvæg Et forsøg med samensilering af roer og majshelsæd i wrapballer viser, at samensilering kan gennemføres med små tab af energi (2 5 pct.), hvis saftafløbet minimeres. Gæringskvaliteten af ensilagen er god men med et relativt højt indhold af Ethanol. Forsøget indikerer, at roetop øger saftafløbet, men kun har begrænset indvirkning på ensilagens gæringsprofil. Resultaterne bekræfter, at der er stor risiko for et højt indhold af Clostridiesporer, hvis roerne er meget forurenede med jord. Iblandingen af roer bør normalt ikke overstige en andel på pct. af tørstof for at undgå saftafløb. Baggrund og formål Foderroer har et højt udbyttepotentiale og er derfor en stærkt konkurrencedygtig afgrøde, når kornprisen er høj. Opfodring af roer i frisk tilstand er imidlertid en barriere på større kvægbrug, fordi det er en arbejdskrævende proces, der stiller særlige krav til både lagerfaciliteter og håndtering. Samensilering af roer med majshelsæd synes derfor for øjeblikket at være den eneste realistiske metode til opbevaring og opfodring af foderroer. Der mangler imidlertid fortsat viden om og erfaring med samensilering af roer og majshelsæd. Fx er der usikkerhed om hvor stor andel roer, der præcist kan blandes i majshelsæd uden risiko for saftafløb, og om størrelsen af roestykkerne har betydning. Videncentret for Landbrug, Kvæg har derfor i samarbejde med Landbo Limfjord gennemført et forsøg med samensilering af roer og majshelsæd i wrapballer på en kvægejendom ved Karup. Ensileringen blev gennemført den 16. oktober 2009, hvor vejret en overvejende del af dagen var overskyet med en let finregn. Formålet med forsøget var at undersøge, hvilken effekt blandingsforholdet mellem majshelsæd og roer, størrelsen af roestykkerne (knusningsgraden) og iblanding af roetop har på saftafløb, ensileringstab og gæringsprofil. I alt blev der undersøgt tre forskellige blandingsforhold, to knusningsgrader samt med og uden iblanding af roetop, hvilket samlet gav 12 behandlinger. For at få en indikation af en eventuel forskel mellem ensilage i baller og plansilo blev en af behandlingerne ligeledes udført i en plansilo. De tre undersøgte blandingsforhold var planlagt til en andel af roer eller roer med top på henholdsvis 15, 20 og 25 pct. beregnet på tørstofbasis. Grovfoderseminar\n2 Fremgangsmåde og registreringer Majshelsæden (NK Bull) blev snittet med en teoretisk snitlængde på 9 mm med en Claas Jaguar 840 finsnitter monteret med kerneknuser. Der blev sat en stubhøjde på mellem 40 og 50 cm. Roerne af sorten Magnum var blevet taget op et par dage i forvejen med en bugseret Thyregod optager. Roetoppen blev skaffet fra en nærliggende nabo, idet roetoppen fra ejendommens egne roer var blæst ud på marken. Roetoppen var fra sorten Troya og blev aftoppet med en traditionel grønthøster. Til knusning (raspning) af roerne blev der anvendt en specialbygget liftophængt maskine, der er produceret i samarbejde mellem to hollandske landmænd i Danmark og en belgisk smed (figur 8). Knuserens virkemåde minder meget om princippet i en persillehakker, hvor en valse med fingre presser roerne ud igennem et gitter. Afstanden mellem gitter og valse kan reguleres ved hjælp af olietryk og blev brugt til justering af de to nævnte knusningsgrader. Knusningsgrad 1 svarer til, at maskinen indstilles til et tryk på 40, mens knusning 2 svarer til den maksimale afstand mellem valse og gitter. Knuserens beholder kan tippes hydraulisk således, at den selv er i stand til at læsse roerne. Roerne lå i en kule på en nærliggende mark, hvor de nederste roer dog blev læsset med håndkraft for at undgå en betydelig jordforurening. De knuste roer blev efterfølgende lagt i en stak på betonpladsen. Figur 8. Knusning af roer (Foto: Jesper Lehmann). For hver behandling blev der lavet en blanding med i alt ca. fem ton afgrødemasse i de planlagte forhold mellem roer og majshelsæd. Afgrøderne blev blandet i en Keenan 140 padleblander for at minimere selve blandeprocessens påvirkning på afgrøderne og blev vejet med blanderens egen vægt. Blandingen blev efterfølgende presset i rundballer og wrappet af Midtjysk Maskinstation med en Orkel MP2000 Compactor afgrødepresser (figur 9). Hver balle vejede mellem og kg, hvilket svarer til ca. 4,5 baller pr. behandling. Kun de tre midterste baller fra behandlingen indgik i undersøgelsen for at undgå overslæb og usikkerhed mellem behandlingerne. 42 Grovfoderseminar 2011\n3 Figur 9. Presning og wrapning af ballerne blev foretaget af Midtjysk Maskinstation (Foto: Peter Hvid Laursen). Der indgik således tre baller for hver behandling. Alle baller blev vejet og nummereret, inden de blev placeret på beton i en plansilo (figur 10). Der blev lagt et net henover for at forhindre fugle i at lave huller i ballerne. Ballerne stod ved siden af hinanden på beton for at muliggøre registrering af eventuelt saftafløb for hver enkelt balle. Saftafløbet blev registreret ugentligt de første fire uger, midtvejs i ensileringsperioden samt ved afslutningen af undersøgelsen. Oprindeligt skulle forsøget have været afsluttet efter 90 dage og ballerne analyseret her, men grundet længere tids hård frost og store mængder sne måtte prøveudtagningen udsættes til dag 157. Her blev der udtaget prøver (tre boreprøver samlet til en prøve) af hver enkelt balle til efterfølgende analyse. En samleprøve for hver behandling blev udtaget ud fra de tre enkelte prøver til analyse for gæringsprofil. Ingen baller havde synlige tegn på mug, råd eller fugleskader ved prøveudtagning. Figur 10. Wrapballerne blev placeret på beton i plansilo og overdækket med fuglenet (Foto: Jesper Lehmann). I alt tre læs snittet majshelsæd blev brugt til at lave ballerne. Analyseresultaterne af de friske afgrødeprøver er vist i tabel 2. Tørstofindholdet af majshelsæden varierede mellem 304 og 321 g/kg. Der var et relativt højt indhold af sand i roerne på 81 og 84 g pr. kg tørstof. Grovfoderseminar\n4 Tabel 2. Analyseresultater af de friske afgrøder. Prøve Tørstof, g / kg Aske, g / kg TS EFOS kvæg, % Sand, g/kg TS NELp20, MJ / kg TS Kg TS / FE Majs vogn ,8 6 6,29 1,18 Majs vogn ,6 3 6,52 1,11 Majs vogn ,0 3 6,12 1,21 Majs plansilo ,6 15 6,49 1,11 Roer knusningsgrad 1, fin ,2 84 6,35 1,05 Roer knusningsgrad 2, grov ,0 81 6,4 1,04 Roetop ,4 22 6,62 1,04 Roetop ,1 21 6,62 1,04 Resultater Tørstofindhold og foderværdi for de forskellige behandlinger er vist i tabel 3. Et samlet vægtet gennemsnit for hver af analyseparametrene er angivet for alle baller med eller uden roetop, knusning 1 og 2 samt en planlagt andel af roer/roer med top på henholdsvis 15, 20 eller 25 pct. roetørstof. Tørstofindholdet i den friske blanding er beregnet ud fra analyserne af de friske afgrøder og de iblandede mængder. Det gennemsnitlige beregnede tørstofindhold for behandlingerne varierede fra 272 ved 25 pct. roer til 289 g/kg ved 15 pct. roer. Tørstofindholdet i ensilagen steg generelt med g pr. kg med den største stigning ved 25 pct. roer og med roetop, hvilket indikerer, at disse behandlinger har givet det største saftafløb. Tørstofindholdet er korrigeret for tab af flygtige stoffer ved tørring af prøverne ud fra det analyserede indhold vist i tabel 5. Indholdet af aske og sand steg tydeligt med andelen af iblandede roer. Energiværdien for de forskellige behandlinger var stort set ens. Tabel 3. Tørstofindhold og foderværdi for de forskellige behandlinger. Antal baller Tørstof frisk, g/kg Tørstof ensilage, g/kg Aske, Sand, NEL20, MJ / Kg TS Kg TS / FE Med roetop ± ± 8 18 ± 5 6,30 ± 0,12 1,15 ± 0,02 Uden roetop ± ± 7 21 ± 4 6,39 ± 0,07 1,13 ± 0,02 Knusningsgrad ± ± 8 19 ± 5 6,36 ± 0,06 1,14 ± 0,01 Knusningsgrad ± ± 7 19 ± 4 6,32 ± 0,14 1,15 ± 0,03 15% roer ± ± 8 15 ± 4 6,32 ± 0,16 1,14 ± 0,03 20% roer ± 8 42 ± 5 19 ± 2 6,38 ± 0,08 1,14 ± 0,02 25% roer ± ± 7 24 ± 2 6,32 ± 0,08 1,14 ± 0,02 44 Grovfoderseminar 2011\n5 Tabel 4 viser tabet i kg, tørstof og FE samt i procent. Det samlede tab af FE varierede fra 1,7 til 4,9 pct. for behandlingerne. Tabet var størst ved iblanding af 25 pct. roer og størst med iblanding af roetop. Der var desuden tendens til, at tabet var mindst ved knusningsgrad 2 (grov knusning) af roerne. Tabel 4. Vægt-, tørstof- og FE-tab efter 157 dage. Vægttab, Kg Vægttab, % af Kg Vægttab, Kg TS Vægttab, % af Kg TS Tab af FE pr. balle Tab af FE, % Med roetop 133 ± 49 11,9 ± 4,3 8,5 ± 22,3 2,8 ± 7,2 10,4 ± 20,6 3,8 ± 7,6 Uden roetop 100 ± 51 8,9 ± 4,5 8,8 ± 20 2,7 ± 6,1 6,4 ± 18,6 2,2 ± 6,5 Knusningsgrad ± 44 12,5 ± 3,8 12,8 ± 21,4 4 ± 6,7 11,2 ± 20,2 4,0 ± 7,3 Knusningsgrad 2 93 ± 51 8,4 ± 4,4 4,6 ± 20,1 1,4 ± 6,4 5,7 ± 18,8 2,1 ± 6,8 15% roer 97 ± 39 8,8 ± 3,5 9 ± 24,3 2,7 ± 7,6 7,1 ± 20,5 2,5 ± 7,4 20% roer 114 ± 52 10,2 ± 4,6 5,2 ± 21,1 1,6 ± 6,6 4,9 ± 20,4 1,7 ± 7,3 25% roer 138 ± 59 12,3 ± 5,2 11,9 ± 18,1 3,9 ± 5,8 13,3 ± 18 4,9 ± 6,6 Tabel 5 viser indholdet af sukker og gæringsprodukter i ensilagen. Alle ensilager var generelt velgærede med et passende indhold af mælke- og eddikesyre. Det højeste indhold af sukker blev fundet ved den højeste andel af roer og uden roetop. Indholdet af mælke- og eddikesyre var stort set ens for alle behandlinger. Der var også kun små forskelle i indholdet af Ethanol, dog med tendens til det højeste indhold ved den højeste andel roer og uden roetop. ph var lav for alle ensilager. Indholdet af Clostridiesporer (ikke vist) var højt for alle behandlinger, hvilket kan skyldes det høje indhold af sand i roerne, der indikerer en høj forurening med jord. Tabel 5. Sukkerindhold og gæringsprofil for de forskellige behandlinger. Sukker, Mælkesyre, Eddikesyre, Ethanol, Ammoniaktal ph Med roetop 36 ± ± 3 13,8 ± 0,7 18,3 ± 3,0 3,9 ± 0,3 3,81 ± 0,02 Uden roetop 57 ± ± 2 11,9 ± 0,7 22,7 ± 6,2 4,2 ± 0,2 3,73 ± 0,02 Knusningsgrad 1 35 ± ± 4 12,9 ± 1,2 22,4 ± 6,7 4,0 ± 0,2 3,77 ± 0,04 Knusningsgrad 2 58 ± ± 3 12,9 ± 1,3 18,6 ± 2,5 4,2 ± 0,4 3,77 ± 0,05 15% roer 44 ± ± 1 12,6 ± 0,8 20,2 ± 7,2 4,0 ± 0,4 3,77 ± 0,04 20% roer 39 ± ± 5 12,5 ± 1,4 23,0 ± 4,7 4,0 ± 0,3 3,75 ± 0,05 25% roer 56 ± ± 2 13,4 ± 1,5 18,3 ± 3,2 4,1 ± 0,2 3,79 ± 0,04 Grovfoderseminar\nMaskiner og planteavl nr FarmTest. Teknik og metoder til samensilering af roer og majs\nMaskiner og planteavl nr. 96 2009 FarmTest Teknik og metoder til samensilering af roer og majs Titel: Samensilering af roer og majs Forfatter: Konsulent Jørgen Pedersen, AgroTech og maskinkonsulent Erik\nAlternative høstmetoder for biomasse til raffinering\nAlternative høstmetoder for biomasse til raffinering og energi December 2015 Konsulent, landbrugsmaskiner, Henning Sjørslev Lyngvig Seniorkonsulent, bioenergi, Niels Østergaard SEGES, Agro Food Park 15,\nHalm og roetoppe en god madpakke til biogas\nHalm og roetoppe en god madpakke til biogas Økonomiseminar 11. December 2017 Kurt Hjort-Gregersen Fleksibel kraft-varmeproduktion fra biogas baseret på restbiomasser fra landbruget. Projektet er støttet\nProduktet er patenteret: PCT/DK2008/050118, international publication number WO2008/151635. SENSSILAGE. Trådløst sensor system fra WEBStechh\nrnet d e j t s Tre k nyhe me Agro 2010 Produktet er patenteret: PCT/DK2008/050118, international publication number WO2008/151635. SENSSILAGE Trådløst sensor system fra WEBStechh Vi introducerer... SensSilage\nRoer til biogas og foder\nL7 2. Energi fra pil og roer Roer til biogas og foder Sukkerroer har været og er en kendt og skattet afgrøde i dansk landbrug nu koncentreret på Lolland-Falster og det sydlige Sjælland. Rådgiver Elo West