Tidligere arrangementer – Dansk Bibliotekshistorisk Selskab\n19 var på studietur til Wien 5-7 september 2012, hvor vi besøgte det østrigske nationalbibliotek, som har arrangeret et særprogram for gruppen. Her ses gruppen på det imponerende slot og kloster Klosterneuburg uden for Wien, hvor gruppen bl.a. så tegningsarkivet.\nBibliotekshistorisk Selskab havde lørdag 16. juni 2018 en veloplagt bibliotekstur, hvor vi startede bag det gamle rådhus (billedet), som nu er arkiv. Herfra gik turen til de bygninger, hvor biblioteket haft til huse og vi fik et kig indenfor i nogle af husene, et gammelt skipperhus og det gamle bibliotek, som begge er privatboliger i dag. Samtidig fik vi også en introduktion til de forfattere og kunstnere, som har boet i Dragør. Bibliotekshistorie og kulturhistorie gik hånd i hånd. Turen sluttede med middag i Pakhuset ved havnen.\nDansk Bibliotekshistorisk Selskab studietur til herregårdsbibliotekerne på Vemmetofte og Gisselfeld lørdag 22. juni 2013 var en stor succes. Her ses direktør Leif J. Madsen som fortæller om det imponerende bibliotek på Vemmetofte Kloster\nI forbindelse med årets generalforsamling 18. maj 2017 afholdtes et talkshow ”I front for BF – historien, nutiden, fremtiden”, hvor to tidligere og den nuværende formand for Bibliotekarforbundet var sat stævne i en snak om bibliotekarroller, biblioteker og en god blanding af anekdoter med fokus på historien, nutiden og fremtiden. På billedet ses fra venstre mod højre: Ole Harbo (ordstyrer), Elsebeth Tank (tidligere formand), Tine Jørgensen (nuværende formand) og Jan Østergaard Bertelsen (tidligere formand). Efter oplæggene bidrog forsamlingen til en livlig debat om bl.a. kernen i biblioteksopgaven.\nPå medlemsmøde 18. maj 2016 fortalte lederen Niels Elers Koch inspirerende om arbejdet med det ambitiøse projekt med at udgive Trap Danmark 6. udgave af dette centrale håndbogsværk. Mødet fandt sted i redaktionens lokaler i Forskningscenter Hørsholm. I oplægget og i diskussionen var der især interesse for, hvilke overvejelser der lægges til grund, når værket skal udkomme såvel digitalt som i bogform.\nBibliotekshistorisk Selskab 19. februar 2014 var på besøg på Forsvarets Bibliotek på Kastellet, hvor biblioteket holder til i den gamle magasinbygning. Hvor der før var korn er der nu bøger. I år er det 150-året for krigen i 1864 og stormen på Dybbøl. Biblioteket udstillede general de Mezas feltartillerihåndbog med mange indskrivninger af noder som udtryk for de Mezas store interesse for musik. De Meza var overgeneral for de styrker, som skulle forsvare Dannevirke. Han traf den kontroversielle beslutning at redde hæren ved at trække den tilbage til Dybbøl. Folkestemningen i København vendte sig mod de Meza og det samme gjorde et flertal i folketinget. Det gjorde det umuligt for de Meza at fortsætte, så han blev fjernet fra sin post i vanære. De Meza lukkede sig efter fyringen inde i sin lejlighed, hvor han på skrift søgte at rense sig for offentlighedens beskyldninger om fejhed. Han blev fundet død i sin lejlighed i København 16. september 1865. Foran ham lå et ikke færdiggjort forsvarsskrift, hvor han anklagede de politisk ansvarlige for deres “hovedløse” beslutninger før og efter krigens udbrud.\nAudubons pragtværk ”Birds of America” var en af de skatte som Torsten Schlichtkrull nævnte i sit foredrag om Universitetsbibliotekets samlingshistorie gennem de sidste 250 år, da Bibliotekshistorisk Selskab tirsdag 2. februar 2016 besøgte Det Natur- og Sunhedsvidenskabelige Fakultetsbibliotek på Nørre Alle. Universitetsbibliotekets samlinger er siden 1728 vokset gennem årene bl.a. i kraft af mange gaver og donationer. Nogle af erhvervelserne har været meget storslåede, som f.eks. ”Birds of America”, som Universitetsbiblioteket fik i forbindelse med indlemmelsen af Det Classenske Bibliotek. Torsten Schlichtkrull redegjorde også for de bibliotekspoltiske stridigheder som i mere end 150 år prægede den videnskabelige biblioteksbetjening i København. Et levende emne, som fik debatten til at fortsætte over et glas vin også efter at foredraget var slut.\n35 deltagere mødtes 25. november 2015 til Peter Heibergs foredrag om bibliotekar Ida Bachmann (1900-1995), som var en foregangskvinde for bibliotekssagen og en aktiv politisk debattør som forkæmper for kvinders rettigheder og f.eks. som en stærk kritiker af USA’s engagement i Korea-krigen. Hendes store betydning for folkebibliotekerne i Danmark byggede bl.a. på hendes arbejdsophold på amerikanske biblioteker. Hun sluttede som leder af Kolding Bibliotek. Hendes samfundsengagement førte hende ind i hjælpearbejdet for anti-nazistiske tyske emigranter inden Besættelsen. Krigsårene tilbragte hun i New York omkring en kreds, som omfattede bl.a. Bertolt Brecht og Ruth Berlau. Hun kom i efterretningstjenesternes søgelys på grund af sine politiske synspunkter. Peter Heiberg sammenlignede Ida Bachmann med Thomas Døssing og fremhævede hendes betydning for dansk biblioteksvæsen: ”De var begge stærkt politisk engagerede og forblev ikke desto mindre fortalere for åndsfriheden. De var styret af et glødende frisind og nærede en aldrig svigtende tillid til bibliotekernes betydning for oplysning og folkedannelse.”\n28 deltagere deltog i 28. september 2015 et møde med Statsbibliotekets direktør Svend Larsen under overskriften “Statsbiblioteket – fra Landsmødet i 1909 til Folkemødet 2015”. Inspireret af Søren Kierkegaards citat om ”at livet leves forlæns og forstås baglæns” gav Svend Larsen en historisk gennemgang af Statsbibliotekets udvikling, set i forhold til den teknologiske udvikling og udviklingen på forsknings- og uddannelsesområdet. Det har resulteret i en række landsdækkende tilbud rettet mod hele befolkningen og folkebibliotekerne: Bibzoom (bibliotekernes digitale musiktjeneste), Mediestream (radio/tv og aviser), Lektier Online, det digitale indvandrerbibliotek, digital artikelservice og senest DeIC Nationale Kulturarvscluster/Statsbiblioteket. Svend Larsen understregede at udviklingen er sket i en synergi mellem tre funktioner: Nationalbibliotek, Overcentralfunktion og Universitetsbibliotek.\nStudietur til Lolland. Bibliotekshistorisk Selskab besøgte 14. juni 2014 udstillingen “Viden til Tiden” i Maribo Stiftsmuseum, hvor kernen er Mariebo Bogsamling, landets første offentlige bibliotek uden for København (1795), skabt af Klaus Henrik Sedelin, som var inspireret af oplysningstiden. Alle bøger skulle være på dansk. Her studeres bøger med praktiske anvisninger om skønhed, sundhed, pasning af dyr m.m. Opysningstiden var også teamet for dagens andet besøg på herresædet Pederstrup om statsmanden og samfundsreformatoren C.D F. Reventlows arbejde for en ny skolelov i udstillingen “At danne hjertet og forstanden”.\nFra Bibliotekshistorisk Selskabs studietur til London 4-6. juni 2015: Billedet er fra besøget “bag murene” på University College London, hvor direktør Paul Ayris redegjorde for UCLs strategi og viste rundt. Nævnes skal også besøget på den imponerende Royal Automobile Club, hvor der foruden svømmebassin var et squashrum, et backgammon-rum, et skak-rum, billardrum, læseværelser, 3 restauranter, 108 værelser til overnatning – og et bibliotek. Også her blev vi lukket ind “bag murene” og fik en spændende og kompetent og grundig gennemgang af bygningen, hvor der arbejder ca. 300 personer med at servicere klubmedlemmerne.\nSelskabets besøg 29. maj 2013 på Roskilde Bibliotekerne, hvor vi bl.a. hørte om formidlingsplanerne for Sjællands Stiftsbibliotek og Karen Brahes Bibliotek. Vi fik også lejlighed til at se (og røre) nogle af sjældenhederne i Karen Brahes Bibliotek, hvoraf nogle kun eksisterer i dette ene eksemplar. I midten ses stiftsbibliotekar Hans Michelsen


EnviDan går cloud first på deres digitale platform med Azure udviklingsmiljø - automize.dk\nHurtigere time to market i nyudvikling\nHos EnviDan er skiftet til cloud ikke en spareøvelse. Cloud er et skift af roadmap, hvor Azure kommer til at give EnviDan hurtigere time to market i nyudvikling.\nEnviDan har kørt udvikling inhouse på egne maskiner indtil starten af 2020, hvor de stille og roligt gik i gang med at gøre klar til at flytte deres samlede udviklingsmiljø over på Azure.\n”Med Azure får vi de sædvanlige fordele ved cloud, og vores samlede omkostninger til at drive og udvikle applikationer bliver reduceret. Men cloud er ikke en spareøvelse for os. Cloud er et skift af roadmap, hvor Azure kommer til at give os hurtigere time to market på nyudvikling,” indleder Morten Klank, Head of Cloud Services hos EnviDans interne udviklingsteam, der tæller ca. 20 medarbejdere.\nAzure har nogle vanvittigt stærke udviklingsværktøjer\n”På vores digitale platform er strategien cloud first. Vi erstatter flere og flere af vores egne applikationer med cloud-komponenter, så vi får de samme håndtag at trække i på tværs af vores udviklingsmiljø, specielt på AI og machine learning, hvor Azure har nogle vanvittigt stærke udviklingsværktøjer,” fastslår Morten.\nKort før sommerferien 2020 teamede EnviDan op med Automize på cloud infrastruktur-delen, og ved udgangen af september samme år var projektet med at flytte EnviDans samlede udviklingsmiljø over på Azure kørt i mål.\nAutomizes drejebog er velskrevet og afprøvet\n”Hvis et projekt af den kaliber skal lykkes, er det afgørende at finde den rigtige partner med den rette balance mellem at være operationel og strategisk. Automizes drejebog er velskrevet og afprøvet – de benytter deres erfaring fra tidligere, og spilder ikke tid og penge på at genopfinde den dybe tallerken,” fortæller Morten.\nHan uddyber med et eksempel: ”Automize kom med holdningen om, at ’vi har gjort det her så mange gange før. Vi foreslår den her navnestandard, for den benytter Microsoft også’ – og så fastlagde vi alt omkring navnestandarder på et møde på en time i stedet for tre dages workshop.”\nCloud Adoption Framework tilpasset EnviDan\nAutomize arbejder med afsæt i Microsofts Cloud Adoption Framework, som de tilpasser den enkelte virksomheds størrelse og kompleksitet – og det er en tilgang, der virker, fastslår Morten.\n”Automize byggede hele landingszone-delen med 3-tier udviklings-, test- og produktionsmiljø, og med fuldstændigt styr på infrastruktur og netværk, adgange, abonnementer, betaling, sikkerhed – og med mulighed for at andre afdelinger i vores organisation kan benytte sig af Azure funktionalitet med fx sandboxes og udvikling inden for machine learning,” fortæller Morten.\nTi års softwareudvikling flyttet til Azure\nMed ti års softwareudvikling af rundt regnet 30 forretningskritiske applikationer har EnviDan været gennem et stort testarbejde på applikationsniveau før migreringen til Azure.\n”Vi har lavet redeploy af hele vores udviklings- og testmiljø i Azure, og projektet er kørt med en fornuftig kadence. Automize har været supergode til at have pragmatisk fremdrift og stadig sikre, at vi kom omkring alle sikkerhedsforanstaltninger,” fortæller Morten.\nAutomize har været meget fleksible i processen\nSom Morten beskriver, har EnviDan kørt projektledelsen på den applikationsrettede del af projektet, mens Automize har kørt den infrastrukturelle del.\n”Projektledelsen har været en joint effort mellem Automize og EnviDan. Det hele har kørt meget smertefrit og gnidningsløst, og Automize har været meget fleksible i processen,” fortæller Morten.\nHan kommer med et eksempel: ”Tre dage inden cut over var vi nødt til at flytte cut over dato, fordi en af vores kunder havde planlagt driftsprøve lige præcis den dag. Reaktionen fra Automize var bare, at ’nå, jamen, så gør vi bare det’, og så rykkede de datoen 14 dage. Og da vi lavede cut over, virkede det hele.”\nProjektets fremdrift upåvirket af corona\nHele projektforløbet med migrering til Azure er foregået remote, og det har fungeret upåklageligt, siger Morten.\n”I vores team arbejder vi meget virtuelt. Vi har masser af Teams-møder, og alt er samlet i vores Teams-kanal. Automize tappede helt naturligt ind i vores måde at arbejde på – og det betød blandt andet, at projektet ikke blev påvirket af corona i foråret 2020. Det hele foregik jo remote i forvejen.”\nNogen man godt gider at drikke et glas vin med\n”Automize har hele vejen gennem processen haft en pragmatisk og operationel tilgang til opgaven, og det har været helt afgørende for, at projektet blev en succes,” fastslår Morten og runder af: ”Der er ingen tvivl om, at vi kommer til at have et samarbejde med Automize fremover. De er superfede, og er i det hele taget nogen, man godt gider at drikke et glas vin med.”\nEnviDan er en rådgivnings- og ingeniørvirksomhed med kontorer i Danmark, Norge og Sverige. Virksomhedens interne udviklingsteam Cloud Services udvikler og sælger webapplikationer as a service til forsyningssektoren i Norden – fx realtidsstyring af rensningsanlæg, værktøjer til planlægning af vandforsyningssystemer eller software til automatisk at opdage lækage i kloak- og vandledninger. Læs mere om EnviDan her.\nMorten Klank, Head of Cloud Services hos EnviDan\n”Automizes drejebog er velskrevet og afprøvet – de benytter deres erfaring fra tidligere, og spilder ikke tid og penge på at genopfinde den dybe tallerken.”


Farum Svømmeklub - VKM 2012 i Istanbul, Tyrkiet\nForsideKonkurrenceArtikler i 2012VKM 2012 i Istanbul, Tyrkiet\nVKM 2012 i Istanbul, Tyrkiet\nVerdensmesterskaberne på Kortbane 2012 foregår i Istanbul i Tyrkiet og Anders Lie er med det danske landshold til dette stævne. Efter de gode resultater ved sidste uges danske kortbane mesterskaber, bliver det spændende at se, hvad Anders kan præstere. Anders er tilmeldt 100m fri, 200m fri, 400m fri.\n12-12-2012: Anders har i dag svømmet 200m fri i tiden 1.45.45. En forbedring med 4/10 i forhold til DKM, og dermed en flot PR af Anders. Tiden rakte til den bedste danske placering, som nummer 17. Kun de 8 bedste gik videre, så placeringen er ikke så ærgerlig, som hvis der havde været semifinaler.\nFINALEPLADS TIL ANDERS LIE I 400M FRI\nMed et fantastisk løb og en supertid på 3.41.80 har Anders Lie svømmet sig i VM finalen i 400m fri. Samlet placering blev nr 6. Anders satte fra starten et tempo, som indikerede den gode sluttid, og han holdt pace hele vejen hjem, og kappede 3 sek af sin PR. Flot svømmet af Anders.\nI finalen er i øvrigt også Mads Glæsner og Pal Joensen, så ganske fin repræsentation af "danske" svømmere.\nAnders fik en 8. plads i finalen med en tid, der var en anelse langsommere end formiddagens, 3.42.80 blev det i Anders's første VM finale.\nAnders har lørdag svømmet sit sidste løb til dette VM, og igen blev det til en flot PR, da han svømmede de 100m fri i tiden 49.16 sek.\n3 løb til VM og en finaleplads i favoritløbet må siges at være en mere end godkendt indsats af Anders, som i dette efterår har formået at finde et ekstra gear frem. Spændende at se, hvad fremtiden i USA vil byde på.\nDer er livetiming fra stævnet på www.omegatiming.com


Camilla Kølsen de Wit\nTlf. 8942 9351\nForretningsforståelse for pervasive computing\n- når innovation skal kommercialiseres\nForretningsforståelse for pervasive computing er et nyt indsatsområde for Alexandra Instituttet, oprettet i november 2007.\nForretningsforståelse fokuserer på viden om f.eks. innovationsledelse, forretningsmodellering og effektmåling, der kan forankre den teknologiske innovation og sikre de optimale rammer for en succesrig innovationsproces.\nGod innovation er, når den gode, kreative ide føres sikkert til markedet og skaber samfundsmæssig værdi og økonomisk vækst. Men for at det skal lykkes, er det nødvendigt at støtte den teknologiske innovation med de rette forretningsmodeller. Det gælder især pervasive computing, der har potentialet til både at skabe helt nye brancher og store forandringer i eksisterende brancher.\nPervasive computing stiller også nye krav til design, distribution, markedsføring og salg. Derfor har det været oplagt for Alexandra Instituttet at udvide med indsatsområdet forretningsforståelse for at kunne tilbyde en tostrenget innovationsydelse med fokus på både teknologi og forretning.\nDen samlende strategi for området er at sikre sammenhæng mellem videngenerering i de forskningsbaserede aktiviteter og anvendelse af denne viden indenfor konsulentarbejde og uddannelse. Det er et succeskriterium, at de aktiviteter, der startes inden for forretningsforståelse, knytter an til konkrete behov og fremtidige ydelser, som således kan serviceres forskningsbaseret.\nDa indsatsområdet er nyetableret, er aktiviteterne endnu under opstart.\nDer satses især på:\nDeltagelse i forsknings- og udviklingsprojekter med henblik på at sikre forretningsplaner og koncepter\nKonsulentarbejde i form af tilpasning og bearbejdning af strategiske og forretningsmæssige modeller for kunder\nKurser, rådgivning og uddannelseselementer inden for forretningsforståelse – oftest i samarbejde med konkrete virksomheder eller uddannelsesinstitutioner


138/2018 Spørgsmål om opsigelse af basal betalingskonto på grund af anvendelse til erhvervsmæssige formål var berettiget. - Afgørelse - Det finansielle ankenævn\nSpørgsmål om opsigelse af basal betalingskonto på grund af anvendelse til erhvervsmæssige formål var berettiget.\nLedetekst: Spørgsmål om opsigelse af basal betalingskonto på grund af anvendelse til erhvervsmæssige formål var berettiget.\nSagen vedrører spørgsmål om opsigelse af klagerens basale betalingskonto på grund af anvendelse til erhvervsmæssige formål var berettiget.\nKlageren drev en enkeltmandsvirksomhed med et dansk CVR-nummer, der var kunde i Andelskassen Fælleskassen. I sommeren 2017 lukkede klageren virksomheden, og i den forbindelse blev virksomhedens erhvervskonti i andelskassen ligeledes lukket.\nKlageren var endvidere privatkunde i andelskassen, hvor hun blandt andet havde en privatkonto – en såkaldt basal betalingskonto - med et tilknyttet debetkort og med tilknyttet netbankadgang. Kontoen var endvidere klagerens NemKonto.\nIfølge det oplyste bosatte klageren sig i Spanien, hvor hun arbejdede som freelancer med et spansk skattenummer.\nI forbindelse med lukningen af klagerens erhvervskonti i andelskassen informerede andelskassen hende om, at hun ikke måtte benytte privatkontoen til erhvervsmæssige formål.\nAndelskassen har oplyst, at klageren herefter anvendte privatkontoen til erhvervsmæssige formål, og at andelskassen flere gange orienterede hende om, at det ikke var tilladt.\nI et brev af 25. januar 2018 til klageren anførte andelskassen:\n”Dit brug af privatkonto [konto nr.] til erhvervsformål\nDa vi kan se, at du fortsat bruger kontoen til erhvervsformål, skal vi bede dig om at stoppe denne praksis hurtigst muligt og senest den 15. februar 2018.\nSåfremt dette ikke sker, ser vi os desværre nødsaget til at opsige dit engagement, hvorefter dine konti, kort og netbank vil blive spærret.”\nI et brev af 22. februar 2018 til klageren anførte andelskassen:\n”Din brug af privatkonto [konto nr.] til erhvervsformål\nVi har tidligere orienteret dig om, at det ikke er tilladt at benytte din konto til erhvervsformål, og har i brev dateret den 25.01.2018 bedt dig om at stoppe denne praksis senest den 15.02.2018.\nDa dette ikke er sket, opsiger vi hermed dit engagement til den 22.05.2018. Inden denne dato skal vi bede dig om at flytte dit engagement til et andet pengeinstitut.\nHvis dette ikke er sket, vil dine konti, kort og netbank blive spærret for yderligere brug.”\nDen 15. april 2018 indbragte klageren sagen for Ankenævnet.\nAnkenævnets sekretariat har modtaget kopi af en mailkorrespondance mellem klageren og andelskassen udvekslet efter indgivelsen af klagen til Ankenævnet, hvori klageren gjorde indsigelse mod lukningen af hendes privatkonto, der ligeledes var hendes NemKonto, og hvori klageren bad andelskassen om at lade opsigelsen afvente Ankenævnets afgørelse i sagen.\nSom følge af, at andelskassen fastholdt opsigelsen af klagerens privatkonto pr. den 22. maj 2018, overførte klageren sine indestående beløb i andelskassen til en spansk bank i slutningen af maj 2018. Andelskassen udbetalte endvidere klagerens andele i andelskassen til klageren og opgjorde hendes konti.\nKlageren har nedlagt påstand om, at Andelskassen Fælleskassen skal betale erstatning for de direkte og indirekte tab, som lukningen af hendes privatkonto har medført. Andelskassen skal endvidere indrømme, at den har ladet kunderelationen til hende påvirke af en henvendelse fra en uvedkommende tredjemand.\nKlageren har anført, at andelskassen ikke var berettiget til at opsige/lukke hendes privatkonto, der ligeledes var hendes NemKonto.\nHun havde ret til at have en NemKonto i andelskassen til privat brug og dermed til at få adgang til sine penge.\nHun var berettiget til at anvende en konto til sine honorarer og udgifter til leverandører, ligesom hun havde gjort tidligere.\nAndelskassen nægtede at afvente Ankenævnets afgørelse i sagen og smed hende ud af andelskassen efter et helt voksenliv som andelshaver, fordi hun som momsregistreret freelancer benyttede sig af den frie bevægelighed i EU.\nDer er tale om diskrimination over for alle, der ikke er fastansatte.\nLukningen af hendes privatkonto ville blandt andet betyde en indtægtsnedgang for hende som følge af det besvær, som hendes mange danske kunder/arbejdsgivere fik ved at skulle overføre penge til hende til udlandet.\nAndelskassen har nægtet at oplyse, om en bestemt person, T, som også var kunde i andelskassen, eller andre uvedkommende tredjemænd uretmæssigt har henvendt sig til andelskassen om hendes forhold og om andelskassen har ladet kunderelationen til hende blive påvirket af henvendelsen. Hun har politianmeldt T for stalking. T har hendes økonomi som sit ene fikspunkt.\nAndelskassen Fælleskassen har anført, at opsigelsen/lukningen af klagerens privatkonto var berettiget, og at den ikke længere har noget kundeforhold med klageren.\nAndelskassen ønskede ikke at acceptere klagerens ønske om at beholde sin private NemKonto i andelskassen, da den ikke accepterede, at hun anvendte sin private konto til erhvervsformål, og da den ikke længere havde tillid til klageren.\nAndelskassen har tidligere oplyst klageren om, at hverken T eller øvrige uvedkommende tredjemænd har henvendt sig til andelskassen vedrørende hendes kundeforhold. Såfremt andelskassen havde fået en sådan henvendelse fra en tredjemand, ville den under alle omstændigheder have afvist at give oplysninger om klagerens forhold under henvisning til tavshedspligten.\nAnkenævnet lægger i overensstemmelse med andelskassens oplysninger til grund, at klageren, på trods af at andelskassen flere gange orienterede hende om, at hun ikke måtte benytte sin basale betalingskonto til erhvervsmæssige formål, fortsatte hermed.\nDen 22. februar 2018 opsagde andelskassen klagerens basale betalingskonto med tre måneders varsel.\nDet følger af § 13, stk. 1, nr. 8, i lov nr. 375 af 27. april 2016 om betalingskonti, at et pengeinstitut uanset § 75 i lov om betalinger kan opsige en rammeaftale, der giver adgang til en basal betalingskonto, såfremt forbrugeren anvender sin basale betalingskonto til erhvervsmæssige formål.\nAndelskassen har oplyst, at hverken den af klageren anførte person, T, eller øvrige uvedkommende tredjemænd har henvendt sig til andelskassen vedrørende klagerens kundeforhold. Ankenævnet bemærker i øvrigt, at et eventuelt spørgsmål om, hvorvidt andelskassen har tilsidesat sin tavshedspligt i medfør af lov om finansiel virksomhed § 117 henhører under Finanstilsynet.


Mød Kasper Andy Quist: ODIN Engineerings Production Planner og holdets entertainer - ODIN Engineering ODIN Engineering\nVores medarbejder Kasper Andy Quist arbejder som Production Planner og trives godt hos ODIN Engineering på fjerde år.\nSom Production Planner sørger Kasper Andy Quist for, at vi bygger kundernes specialmaskiner på en effektiv måde. Han er ansvarlig for at planlægge produktionen hver dag og for, at specialmaskinerne bliver færdige til tiden.\nEn typisk arbejdsdag for Kasper Andy Quist (til højre på billedet) består i at tilrettelægge produktionen og give besked om indkøb til indkøberen, så vi får de materialer og underleverancer, der skal bruges til de forskellige specialmaskiner.\n”Det er mit job at undersøge, hvad vi skal producere og hvornår: Jeg holder øje med kapaciteterne, så de forskellige områder i produktionen ikke overbookes. Hvis vi mangler kapacitet, kan jeg henvende mig til eksterne leverandører og få produceret komponenterne, sådan at vi hele tiden overholder de aftalte leveringstider,” fortæller Kasper Andy Quist.\nIkke to specialmaskiner eller arbejdsdage er ens\nDet aller bedste ved at arbejde som Production Planner hos ODIN Engineering er ifølge Kasper Andy Quist, at han er med i hele processen. Lige fra materialer og komponenter bliver købt, til de har taget form som en ny robust, forretningskritisk specialmaskine til en af ODIN’s kunder:\n”Det har altid fascineret mig ved mit arbejde, at jeg følger hvert et stykke jern og komponent, lige fra de bliver hentet ind i produktionen, til de står og skinner og fungerer i en specialmaskine. Helt fra råmaterialet til den færdige løsning,” fortæller Kasper Andy Quist og fortsætter:\n”Derfor er dagene hos ODIN Engineering aldrig ens, fordi vi producerer specialmaskiner fra bunden, og som regel har at gøre med nye opfindelser. Vi har en konstruktionsafdeling, som udvikler løsninger sammen med kunderne, men jeg er med til at afgøre, hvordan vi skal producere maskinerne. Jeg samarbejder tæt med produktionen og undersøger, hvad der er det smarteste, mest holdbare og effektive. Man kan sige, at jeg får lov til at smage på sovsen, inden den bliver varmet op.”\nTillid, respekt og empati blandt kollegaer\nKasper Andy Quist trives hos ODIN Engineering på fjerde år og påpeger, at det er en gave i sig selv at være en del af en arbejdsplads som vores:\n”Jeg har nogle dejlige kollegaer, som er glade, smiler og har gode input. Vi har travlt hver dag, men generelt er atmosfæren rigtig god. Vi stoler alle på, at vi udfører det bedste arbejde, vi overhovedet kan. Der er en stor tillid, respekt og empati hele vejen rundt, som gør, at det er dejligt at gå på arbejde hver eneste dag.”\nODIN Engineerings ”entertainer”\nDen gode atmosfære blandt kollegaerne smittede da også af på Kasper Andy Quist, da han til årets julefrokost viste en helt anden side af sig selv. Her brød han ud i sang til rocknummeret ”Go, Johnny Go!” til stor underholdning for alle.\n”Jeg har altid godt kunne lide at stå på en scene og optræde, så hvis stemningen er til det, underholder jeg gerne. Jeg har sunget og spillet guitar, siden jeg var 16 år, og har været med i min fars rockband siden den gang,” fortæller Kasper Andy Quist.\nVi ser frem til mere underholdning fra Kasper Andy Quist til vores fremtidige festligheder hos ODIN Engineering!\nSe Kasper Andy Quist optræde i videoen her


Dyb Hals Pik Massage - Real Sex Møder\nmærkelige danske ord bordel herlev\ndansk teenager krop 2 kropsmassage\nErotisk dominans gamle bryster\nBryster i Litauen sex shop skive\n22.04.2017 22.04.2017 by Verona Begin - Comment is Closed\nNumser I Latex Røvfuld Pik Pik Kæmpestor Ride På. Åhhh. Din fisse er så skøn og din røv så stram Nu kommer. dyb hals, teen · dyb hals teen hård sex anal hul i røven uanstændigt Massage sara Kolding kneppe piger. Med piger Oksbøl elstrabladet massage røv, dyb hals · røv dyb hals penis at kneppe stor pik. pornoid unge penis nøgne bryst dyb hals stor. Dyb hals, kysse, forskellige feticher, blød dominans, striptease, erotisk massage, prostata massage, rollespil etc. Sex shop Vibratorer Det kræver tålmodighed og pik kontrol, for du skal hjælpe med at føre penis ind og ud...\nEr ligeglad med data, da jeg bare mangler et hul. Home Piger der onaner privat fisse. Har en lille fræk fantasi, jeg håber en her inde kan hjælpe mig med ; Søger en lækker fræk kvinde, som kan deepthroat en pik, og gerne længe ; Har en fantasi om at kneppe en kvinde i halsen indtil jeg kommer ; Mine krav - ingen kraftige overvægtige Tænder iøvrigt på store brys. Bedøvelse brunette Melissa Moore kneppet Træk vejret Man kan let glemme at tage luft ind, når man har munden fuld af penis. Se om din bil er på kedelig top Sexy hot pige sprøjter efter pikant hardcore\nFrotter dig godt og smør kroppen ind i en hudlotion, du godt kan lide. Smukke Blonde Aktier seng med en Black Guy Kategorier Smuk porno porno filmai. Sadister er de mest kærlige. Eksotiske asiatiske Seductress Er Fucked Sexy pige sprøjte på hendes store røv efter Uforglemmelig Gudine Fyn New Mature Tube Parents, you can easily block access to this site. Brunette giver amaing pik massage med hendes Sexede, forførende øjne og munden har dejlige bløde frække kysse læber med en li. Samfund 5 timer siden. Hun har stort talent med sin mund og numse. Dansk uden gummi flade bryster sorte kusser studerende kjole Nikita Klæstrup sasha Klæstrup Houstrup strand naturist. Det aktive sex ved Tags Frederiksholms channel 29 i Comfortably Numb er benzokain, der også findes i fx håndkøbsmedicinen Hexokain, "dyb hals pik massage", som bruges mod ondt i halsen. Vores support kan kontaktes på e-mail support escortguide. Fodbold og dans på baren. Og nu gør jeg det. Fedt piger Danske escort video Realitybaben Nicole Brøggler laver porno! Aya Sakurai sygeplejerske får cum efter\nEGESKOV SLOT RABAT UNGE PIGER MED STORE BRYSTER Phone smuk asiatisk pige munden massage Har stedet i Nordjylland lidt uden for Brønderslev. Efter en hård dag havde brug for denne smukke 3: Vi har ingen kontrol over indholdet af disse sider. Dette websted har en nultolerancepolitik mod ulovlig pornografi. Har man problemer i den anden ende - altså med at analsex gør ondt - kan man eventuelt prøve en glidecremesom virker let bedøvende i kraft af cremens menthol-indhold.\nSASHA KLÆSTRUP ESCORT I ODENSE Dick billeder escortguode\nAfrodite ringe Julie Zangenberg new breasts Brunette pornostjerne ordning fremmøde\nRomerne gør flyve betydning www eventyr piger com Forkælelse til din …. Smukke massør behager klienter pik med hendes Big booty gudinde moutns hunky stud at give Kunne det være noget for dig at sutte sammen med mig så skriv en mail til mig qogmpiksutter yahoo. Derfor elsker vi dybe blowjobs Slikkesulten og nysgerrig efter mere? Gorgeous store stablet brunette sucks enorm Den skal bare dybt hver gang


Kun når vinden blæser\nKlassetrin 7.-10. klasse Fag Naturfag Læringsfokus Teknologi og produktion Tema Energikilder Emne Elektricitet Klima Vedvarende energi Type Tekst\nNår vinden blæser drejer vindmøllerne rundt og producerer elektricitet. Det betyder desværre også, at når det ikke blæser, så bliver der heller ikke produceret noget.\nMan kalder alle delene i den kæde der går fra fra produktionen af elektricitet, transporten gennem ledningsnettet og helt indtil forbrugeren, der tænder for stikkontakten for elsystemet.\nI et elsystem skal der hele tiden være balance mellem produktion og forbrug. Vindmøller producerer bogstavelig talt elektricitet som vinden blæser, og vindens kraft følger ikke nødvendigvis vores behov for elektricitet. Det skal elsystemet være i stand til at håndtere. Det giver som regel ikke problemer, hvis 10 procent af energien i et land kommer fra vindkraft. Men ved 20 procent begynder det at give problemer, og ved 50 procent vindkraft skal hele elsystemet bygges og indrettes på, at der er meget vindkraft.\nElsystemet skal kunne følge med de skift, der er i vindens blæsen. Det kræver, at elsystemet er fleksibelt. Kraftværkerne skal f.eks. kunne skrue op og ned for deres elproduktion i takt med, om vinden blæser eller ikke blæser. Vores forbrug skal også være fleksibelt. Vi skal f.eks. i højere grad til at bruge elektricitet, når det er der. Måske skal opvasken og vasketøjet klares om natten i stedet for om dagen, når der er pres på elsystemet. Hvis vi får flere højspændingskabler bliver det også lettere at fordele elektriciteten over store afstande.\nFordelen ved vindenergi er, at en vindmølle skaber 80 gange så meget energi i sin levetid, som der går til at fremstille, vedligeholde og skrotte den.\nUlempen er, at vindmøllen kun producerer elektricitet, når vinden blæser. Den kan altså ikke klare vores energibehov alene. Den skal suppleres med andre energiformer. Man har heller ikke fundet en effektiv måde at gemme den ekstra elektricitet der produceres, hvis det blæser meget. Her ligger løsningen måske ret tæt på. For vindmøllernes overskudselektricitet kan bruges til at spalte vand i brint og ilt. Brinten kan lægges på lager og bruges som brændstof. Det kan du læse mere om i afsnittet om brintenergi. En anden ulempe ved vindmøllen er, at den kan støje og forstyrre øjet. Mange mennesker vil for eksempel gerne undgå at kigge direkte ud på en vindmøllepark.\nNetop fordi mange mennesker føler sig generet af vindmøller på land bliver flere og flere vindmøller bygget i havet. Det har flere fordele. For det første blæser det oftere ved og på havet og vindmøllerne kan på den måde producere mere energi. Vindmøllerne er heller ikke synlige hvor folk bor, når de placeres ude i havet. Mange havvindmøller placeres derfor i store havvindmølle parker, der fungerer som en slags kraftværk med meget stor kapacitet.\nUlemperne ved havvindmøller er, at det er både dyrt og besværligt at vedligeholde og installere dem. Det er også dyrt at transportere elektriciteten ind til land, hvor den skal bruges – men efterhånden bliver energiselskaberne bedre og bedre til at finde løsninger. En af løsningerne hedder HVDC. Populært sagt betyder det, at den strøm som produceres transformeres til en meget høj spændingsforskel på måske 400.000 volt. Med så høj spændingsforskel er det nemmere at transportere elektricitet over lange afstande. Selvom ledninger af kobber er gode til at lede elektricitet, så går der alligevel energi tabt, jo længere elektriciteten skal transporteres inden den skal bruges. Med højere spændingsforskel reduceres energitabet i ledningen.\nForklar fordelene og ulemperne ved vindkraft.\nHvad kan der gøres for at udnytte vindkraften bedre? Kom med mindst to forskelige forslag og forklar hvordan de virker.\nHvor meget blæser det på jeres skole? Undersøg vejrudsigterne fra den sidste måned og beregn middelvinden. Altså hvor mange m/s det har blæst i gennemsnitsnit. Tag et billede af jeres skole og tegn en vindmølle ved siden af. Skriv middelvinden og beregn hvor mange watt der kan produceres på en vindmølle med et areal på 80 m2. Brug denne formel:\nEffekten (W) = ½ *1,225 (Dette tal udtrykker vindens massefylde og kaldes også for p) * v3 (Det er vindens hastighed i tredje potens) * A (Altså arealet af vindmøllens vinger)\nVed brug af denne formel udnyttes vinden 100 % - og det gør den aldrig. Man har beregnet at den maksimale udnyttelsesgrad er 59 procent. Beregn effekten ved en udnyttelsesgrad på 45 %. Send billede og beregning til jeres venskabsklasse og sammenlign.


orville episode 5 anmeldelse: pria\nVigtigste Tv The Orville Episode 5 Review: Pria\nThe Orville Episode 5 Review: Pria\nDet her Orville anmeldelse indeholder spoilere.\nMens den seneste episode af Orville med titlen 'Pria' nydt godt af at præsentere talentene fra den uforlignelige Charlize Theron, et klodset romantisk plot blandet sig ind i det, der ellers var en række behagelige interaktioner mellem sekundære figurer. Praktiske vittigheder, eventyr inden for teknik, innovative specialeffekter og endda en smule tidsrejser (denne forfatteres svaghed) gav seerne vidunderlige øjeblikke, men når kaptajn Mercer er showets svage punkt, da han alt for ofte er, det pletter selv de bedste episoder.\nDet er ved at komme til det punkt, hvor henvisninger til Kellys utroskab bare er meningsløse. Hendes jalousi, som hun insisterer på, er professionel skepsis, efter Pria's ankomst til skibet, er en interessant dynamik for udviklingen af Kellys forhold til sin eks, men samtalerne mellem Ed og Pria er bare smertefulde at lytte til. Springet til parret i sengen var smart, men dialogen ødelagde det. Og der var ikke en masse kemi, romantisk holodeck fremmed landskab til trods for at begynde med.\nMærkeligt nok var der mere troværdig dialog med Pria fra den slemme chefingeniør og Yaphit, som endelig er mere end en sygeplejerske. Og udover, hvorfor er ikke Chief Steve Newton så integreret som Scotty, Geordi Laforge eller Chief O'Brien? Det var rart at se ham involveret i denne uges plot, hvor flygtigt hans udseende måtte have været. Det var en spilskifter at trække den diamantformede boremaskine ud, og chefen fortjener i det mindste en del af æren for at have reddet skibet.\nMalloy og Isaac gav os mest penge for vores penge, da de handlede praktiske vittigheder som en måde at lære Kaylon om humor i et lille, men kraftfuldt sideplot. Kartoffelhovedet, efterfulgt af den skjulte amputation af Malloys ben, var både uventet og latterligt sjovt, når publikum kom sig efter den indledende alarm. Benet, der faldt ned fra loftet, og det forkrøblede udskiftningslem var fremragende visuelle knebel at gå sammen med indledende vittigheder, hvilket beviser, at undertiden mindre er mere.\nOg selvom Seinfeld reference fortsætter tendensen med anakronistiske referencer, som vi formodes at ignorere, meddelelsen 'junior mynte' fra Isaac var en strålende tilknytning, der fik holdet besætningen til hans opholdssted efter hans formodede død. De, der var opmærksomme på Kaylons påstand om, at hans øjne kun var til show, ville straks indse, at resten af hans krop sandsynligvis var lige så overflødig. Isaacs involvering blev ekspertudført og viser fortsat, hvor vigtigt hans karakter er for showets succes.\nKellys mistillid til Pria var smitsom for publikum, ligesom det var med Alara. De subtile spor, som Pria droppede, var vanskelige at bekræfte i betragtning af den uforudsigelige karakter af forhindringer som en komet på vej ind i en sol og en farlig storm af mørke stofbobler, men publikum var sandsynligvis ombord med Kellys mistanke fra starten og sympatiserede med Alara, da hun fik en irettesættelse i sin sag. Ikke at nogen af os kunne have forudsagt hvad der virkelig foregik med det formodede medlem af minekonsortiet.\nForfatterne bør roses for deres omhyggelige behandling af tidsrejser. Ved hjælp af et princip udforsket af Kage Baker's Selskab romaner, antikviteter reddes, ligesom de er ved at udløbe, og dermed bryder fortiden uden at ændre den registrerede historie. Det faktum, at Ed slap af med Pria ved at fjerne sit behov eller evne til at komme tilbage i første omgang, kan have forvirret nogle: hvorfor gjorde ødelæggelsen af ormehullet heller ikke til, at Orville aldrig blev reddet fra stormen af det mørke stof? Et paradoks, ja, men fjernelsen af portalen skete efter ændringen i skibets skæbne allerede var foretaget! Godt gået, vis!\nSå Orville har rettet i denne uge en af sine tidligere mangler: Humoren blev leveret med diskret aplomb, inklusive en perle fra Ed Mercer, da han forsøger at forklare, at det at fortælle Pria at gå til helvede er en dårlig ting. Nu hvis forfatterne bare kunne finjustere lidt om, at Kelly snyder Ed, måske slippe af med den motivation helt, og snart begynder showet virkelig at størkne til et stort Star Trek pastiche, der overlever længe nok til at etablere sin egen identitet adskilt fra klassikeren.\nbedste sci fi-serie på Amazon Prime\nCall Of Duty Mobile sæson 9 udgivelsesdato i Indien\n6 Underground udgivelsesdato, trailer for Michael Bay instrueret Ryan Reynolds Netflix Film\nThor: Ragnarok - Hvem er stormester, og hvad er konkurrencen om mestre?\nBedste tilbagevendende britiske tv-shows fra 2020\nHBO Max nye udgivelser: Marts 2021\nLegends of Tomorrow sæson 6 driller 80-tallet Vibe and Aliens


To kongehuse besøger Store Magleby i Dragør - Dragør Kommune\nTo kongehuse besøger Store Magleby i Dragør\nDen 20. maj 2022 fejrer Dragør Kommune 500-året for den hollandske indvandring til Store Magleby (1521-2021). Med til at festligholde dagen er Hendes Majestæt Dronningen og Hendes Kongelige Højhed Prinsesse Beatrix af Nederlandene.\nI 2021 var det 500 år siden, at Christian II og hollandske indvandrere indgik en aftale, hvor 184 hollandske bønder fik brugs- og ejendomsret til hele Amager og Saltholm. Dateringen skyldes et kongeligt privilegiebrev fra 1521. De nederlandske bønder har siden præget Amagers kulturhistorie og i særdeleshed Store Magleby i Dragør Kommune.\n”Det er en fantastisk og spændende historie, som er dybt rodfæstet i Dragør. Vi skulle have fejret 500-året sidste år. Men som ved mange andre store begivenheder betød coronasituationen, at vi desværre måtte udsætte markeringen til i år,” siger borgmester Kenneth Gøtterup og fortsætter:\n”Så meget desto mere er det en stor glæde, at vi nu kan annoncere, at fejringen sker med to kongehuse fredag den 20. maj 2022.”\nDer er familier blandt kommunens borgere, som kan føre deres slægt tilbage til den oprindelige indvandring.\n”Selvom det traditionelle hollandske landbrug er afløst af et moderne lokalsamfund, finder du for eksempel navne som Neel, Grith, Dirch, Claes og efternavne som Jansen, Wybrandt, Villumsen rigt repræsenterer i lokalområdet,” fortæller Kenneth Gøtterup.\nKongeligt program om formiddagen\nHendes Majestæt Dronningen og Hendes Kongelig Højhed Prinsesse Beatrix ankommer til Dragør til officiel modtagelse på rådhuset kl. 9.45. Forinden eskorteres de kongelige biler af ’fastelavnsryttere’ fra Foreningen Vennekredsen det sidste stykke fra byskiltet ’Store Magleby’ til Dragør Rådhus.\nVed rådhuset modtages de kongelige gæster af borgmester Kenneth Gøtterup. Denne del af programmet indbefatter at hilse på blandt andet kommunalbestyrelsens medlemmer. Borgmesteren holder tale, præsenterer gaver samt inviterer de kongelige gæster til at signere en poster til minde om dagen.\nHerefter går turen med kongelig karet – Landauer – til Amagermuseet. Her besøger de kongelige gæster dels Nordgården (Hovedgaden 4), dels den gamle museumsgård (Hovedgade 12). Ved det første stop skal gæsterne se særudstillingen ”Amagers private skatte” – 500 års unik lokalhistorie fortalt gennem genstande fra private hjem. Udstillingen åbner i anledning af Amagermuseets 100-års jubilæum (1922-2022).\nVed andet stop – den gamle museumsgård – ser H.M. Dronningen og H.K.H Prinsesse Beatrix udstillingen ”500-års hollænderhistorie på Amager”. Udstillingen åbnede i 2021 i anledning af 500-året for den hollandske indvandring til Amager. Besøget indbefatter også en præsentation af den nyopstillede samling af Amagerdragter og digital formidling heraf, rundvisning med fokus på interiøret samt præsentation af udvalgte værker af Julius Exners fra Store Magleby i anden halvdel af 1800-tallet.\nFra museet fortsætter programmet med en demonstration af den traditionelle fastelavnsridning med ryttere fra Foreningen Vennekredsen. Det foregår ud for Amagermuseet Hovedgaden 12. Rytternes opvisning begynder med den danske nationalsang, hvorefter rytterne illustrerer, hvordan tøndeslagning til hest foregår. Efter et par runder vil rytterne gøre holdt og udråbe et leve for de to kongehuse.\nDe kongelige gæster fortsætter i bil til formiddagens sidste programpunkt, som er et besøg på Seerupgaard. Familien Seerup Hansen er af gammel hollandsk slægt og trækker tråde til nutidens økologiske landbrug.\nBorgmester Kenneth Gøtterup forklarer: ”Programmet har en relativ stram tidsramme, og vi har så meget at byde på. Når de kongelige gæster er kørt videre til Seerupgaard, vil fastelavnsrytterne fortsætte deres opvisning til tønden er slået ned, og tøndekongen er fundet. Det bliver flot.”\nKlokken cirka 12 slutter det royale besøg i Dragør.\nByfest om aftenen\n”Men dermed slutter festlighederne ikke. I løbet af hele eftermiddagen og aftenen med vil der være forskellige aktiviteter i Store Magleby for alle borgerne i Dragør. Vi runder eftermiddagen af med byfest om aftenen. Den begynder kl. 18 på vandværksgrunden, hvor blandt andet den hollandske ambassadør holder tale. Borgerne er meget velkomne,” siger Kenneth Gøtterup og slutter:\n”Det bliver fejende flot og festligt. Og jeg håber, at rigtig mange har lyst til at dukke op og hilse på vores egen majestæt og den tidligere hollandske majestæt, H.K.H. Prinsesse Beatrix.”\nSidste gang de to landes kongehuse besøgte Store Magleby i Dragør Kommune var ved 450-året for den hollandske indvandring.


Hamborg bliver trafikhelvede i weekenden | Regionalt | jv.dk\nPubliceret 07. september 2018 kl. 11:18\nA7 bliver fra lørdag aften til søndag morgen totalt spærret i sydgående retning mellem afkørslerne Quickborn og Hamburg-Schnelsen-Nord. Foto: Daniel Friederichs.\nPå de to motorveje gennem Hamborg er der udsigt til trafikkaos, når både A7 og A1 i weekenden bliver helt eller delvist spærret.\nBilister risikerer at blive en del af et trafikalt helvede, hvis turen i weekenden går til eller gennem Hamborg. Både på motorvej A7 fra den danske grænse og på A1 mellem øst og vest er der nemlig forhindringer.\nVærst bliver det på A7. Her bliver motorvejen totalt spærret i sydgående retning mellem afkørslerne Quickborn og Hamburg-Schnelsen-Nord fra klokken 21 lørdag aften og frem til den efterfølgende søndag morgen klokken ni. I stedet bliver trafikken ledt gennem byområderne langs motorvejen. Spærringen er nødvendig, fordi der skal opstilles et stillads under en bro ved Quickborn.\nOgså på A1 mellem Bremen og Lübeck er der udfordringer. Her skal broen over Elben ved Hamborg gennemgå en teknisk undersøgelse i weekenden, ligesom der er vejarbejder i området. På broen bliver to af seks spor afspærret. I vestgående retning er der efterfølgende kun et spor frit mellem Billstedt und Moorfleet fra fredag aften til mandag morgen klokken fem.\nErfaringsmæssigt udløser situationen voldsomme problemer på A1. Således nåede bilkøerne op på 18 kilometer, da en lignende spærring blev gennemført sidste weekend.\nMotorvej A7 bliver igen totalt spærret\nFem gode råd inden bilferien sydpå: Sådan undgår du feriekø\nKø-mareridt i sigte: Masser af vejarbejde på de tyske motorveje\nFDM advarer: Større vejarbejder omkring Hamborg\nElbtunnellen bliver totalt afspærret\n11:30 Riskær: Værdier er under pres og vi må gøre noget


Hjemme igen! | stephen holms blog\nPosted on 10. juni 2015 by stephenholm\nJa, jeg var hjemme igen i går. Hjemme på Fyn. For vi skulle jo den 09. juni dette år værdigt og ret fejre Danmarks største komponist, den nu verdenskendte Carl Nielsens 150 års fødselsdag. Født ved O’ense, – ligesom vores største og nu verdenskendte eventyrdigter H. C. Andersen er fra O’ense. Alt fint kommer fra Fyn.\nDet blev en heldagsforestilling, begyndende i Eventyrhaven bag Sankt Knuds Domkirke kl. 12. Fra kirkens tårn var der nemlig bebudet klokkespilskoncert fra kl. 12-12,20 med Carl-Nielsen-salmemelodier, spillet fornemt af domkirkens unge ‘med-organist’ Anders Grankvist Schou. Det var ikke en Carl-Nielsen-melodi, han sluttede af med. Gæt selv hvilken ..\nSå gik turen til Carl Nielsens barndomshjem ve’ den sy’lige ‘by’grænse til Nørre Lyndelse. Her var der fra kl. 14 – 16, – under titlen ‘Min Carl, vores Carl’, – en u’endørskoncert med Carl Nielsen-værker. I forbindelse med den dejlige musik var der to festtaler. Den ene taler var professor Johannes Nørregaard Frandsen, som underholdende kre’sede omkring venskabet mellem Carl Nielsen og Jeppe Aakjær, den anden var den ti’ligere ‘kusto’e’ ved barndomshjemmet, som nu er museum. Varmt, inderligt, ja rørende fortalte denne gamle dame. Og vi forlod ste’et med en oplevelse rigere.\nMen dagens højdepunkt var festkoncenten i det festligt pyntede og med Dannebrog vejende Odense Koncerthus. På programmet. der begyndtes 19,30, var Odense Symfoniorkester og det fynske Kammerkor, med animation af violinisten Harald Haugaard, der førte os gennem hele koncerten med en kærlighedserklæring til Carl Nielsen og hans musik, ja, næsten var han at opleve som en reinkarnaton af Carl. Et festfyrværkeri, så man kom til at tænke på ‘den sidste promenadekoncert’ i London). En helt vidunderlig oplevelse, som afsluttedes med fakkeltog til Flakhaven (Odenses torv), hvor Harald Haugaard og hans Carl-Nielsen-Folk-Band fra kl. 22 – 22,30 afsluttede fødselsdagen med præsentation af Carl som spillemand. I sit’ band’ havde han Odense Symfoniorkesters fine koncertmester, violinisten Eugen Tichindeleanu méd sig.\nI samtlige koncerter indgik naturligvis fælles afsyngning af vore mest kendte danske sange, som Carl Nielsen har skrevet melodi til. Andet ville være utænkeligt. Selvfølgelig sang vi ‘Jens Vejmand’ (1907) og ‘Jeg ved en lærkerede’ (1924).\nBåde eftermiddag og aften sang vi Carl Hoffmanns ‘Den danske sang er en ung blond pige’, skrevet fire år efter genforeningen. I 1926 satte Carl Nielsen melodi til dette digt.\nDa vi sang linjerne:\n” . . . de tvende klange af blidt og hårdt,\nom, hvad der inderst er os og vort”\n– da erkendte jeg og oplevede atter, ‘hvad der inderst er os og vort!’ Midt i en med-danskhed med dansk-syngende mennesker tæt omkring mig var jeg igen hjemme: “Så syng da, Danmark,. lad hjertet tale …”. og hvor var det skønt, bare en enkelt dag, helt og holdent at holde ferie fra ‘den katolske kirke i Danmark’, hvor, – det er min oplevelse, – amatørisme i det store og hele er blevet den højeste fællesnævner, og hvor vort eget folk er godt på vej til at miste hjemstavnsret.\nI dag, den 10. juni er der på side 6 i Kristeligt Dagblad et stort billede af biskop Kozon. Og er jeg tilbage igen. Det var i går, jeg var på ferie derhjemme.\n2 thoughts on “Hjemme igen!”\nTeit Teiter, 10. juni 2015 kl. 15:43 skriver:\nJa i Danmark er jeg født…der har jeg hjemme……\nKim Black, 11. juni 2015 kl. 07:14 skriver:\nVi forstår og deler dine tanker, og med den levende beskrivelse var alle os der læser din blog, med på ferie den 9. juni. Med til koncerterne, med til foredragene og med i følelsen af endelig igen at høre til.


Nyt fra Dit Næstved - kirkegården nytænkes\nBanedanmark går i gang med det forberedende arbejde mandag den 27. august kl. 6.00, hvor de lukker for al trafik på rampen.\nUdstilling på Herlufsholm Kirkegård\nUnder titlen; Kunst, kultur og kirkegård går Herlufsholm Kirkegård nu i dialog med borgerne om, hvordan kirkegården kan nytænkes ikke bare som begravelsesplads, men som et frirum til sorgbearbejdning.\nForedrag om fodboldfællesskab\nNæstved har bidraget med flere spillere på Hjemløselandsholdet, og du kan møde nogle af dem på Næstved Bibliotek den 6. september. Her vil OMBOLDS stifter, Thomas Hye-Knudsen, fortælle om arbejdet for at få flere udsatte mennesker engageret i holdsport.\nOmvisning i glas\nI forbindelse med udstillingen har du nu den unikke mulighed at få samlernes egne fortællinger om, hvordan de kom i gang med at samle og om deres passion for glas, når dørene åbnes for to omvisninger med samlerne selv som formidlere.\nKom og oplev den nye Aldi på Åsen 2, når butikken den 25. august inviterer til massevis af gode oplevelser for hele familien. De morgenfriske vil blive forkælet med gratis kaffe og lækkert bagværk, mens børnene kan gå på bogstavsjagt i den nyindrettede butik og deltage i konkurrencen om at vinde en kæmpe pose med slik.


Spisesæt fra Jellycat kommer i en flot gaveæske med en dyb tallerkern, en flad tallerken og et krus. En flot barselsgave eller dåbsgave, der helt sikker vil gøre modtageren glad. Spisesættet i keramik til børn fås i 3 forskellige varianter fra Jellycat: med den skønne klassiske Bashful beige kanin, den vidunderlige smukke Bashful enhjørning eller den fine Bashful hund. Jellycat spisesæt med de velkendte Jellycat motiver,bliver helt sikkert barnets storfarvorit, når det er spisetid.\nLa drome - Spisesæt - Lille prinssesse\nRigtig sødt spisesæt i porcelæn til b&osl...\nLa drome - Dyb Tallerken - Ridder


Daglig Andagt: 14/8-2015. ...\nLuk. 5,5: ”Læg ud på dybet, og kast jeres garn ud til en fangst.”\nDer sker, at kendte bibelske beretninger pludselig får helt nye vinkler.\nDet skete for mig under en læsning for nylig om Peters fiskedræt. Jeg mente da, at jeg kendte denne søndagsskolefortælling ud og ind – og at intet nyt kunne dukke op, når man så mange gange havde hørt den og i øvrigt endevendt den.\nMen nye betydninger og nye tolkninger kan dukke op, så beretningen får et nyt pust ind over sig.\nDet var især ordene ”Læg ud på dybet”, som jeg måtte standse op ved. Peter havde jo været på fiskeri hele natten, men intet fået ud af det. Noget skuffet går han og andre rundt på stranden for at rense deres garn. Karrene til fiskene står tomme. Ikke så sært at modløsheden prægede disse fiskere, som havde mange års erfaring med at fange fisk, men nattens anstrengelser havde været forgæves.\nJesus er i nærheden, og han ved godt, hvad der præger fiskernes tankegang: En stor skuffelse.\nNu kommer så Jesu store opmuntring og udfordring til Peter: ”Læg ud på dybet og kast jeres garn ud til en fangst.”\nOrdene hamrede sig ind i Peters sind. Hvad var nu det? Han kunne diske op med tyve forklaringer, som kunne vægte mere end Jesu ord om fiskeri, men han lod forklaringerne ligge og tog Jesus på ordet.\n”Herre, på dit ord vil jeg kaste garnene ud” blev hans klare bekendelse, og underet skete. På forunderlig (guddommelig) vis dirigerede Jesus fiskene hen, hvor nettene var kastet ud. (I øvrigt kan Jesus jo trække i titusinde usynlige og synlige tråde). Og resultatet kender vi: En fangst, som kun kan forklares guddommeligt.\nSe, vi kan også stå over for projekter, som har været på beddingen gennem mange år. Flere tiltag er forsøgt, men intet skete. Så dukker ordene op fra Jesus: ”Læg ud på dybet.” Selv om vi har brugt tid og kræfter på det, og skuffelsen begynder at melde sig, kan Jesu ord tænde nyt håb og forløse noget i troens verden.\nJesus sagde ikke: ”Kast lige garnene ud her tæt ved stranden.” Nej, det var ude på dybet, dér, hvor man synes, alt ser håbløst ud. Her kan Jesu udfolde sin magt, så tingene sker. Og alt bliver til de forud beredte gerninger, som Paulus omtaler.\nMå vi hver især få frimodighed til at lægge ud på dybet og være i forventning til, at tingene sker. Ja, lad os satse på løfterne.\nTo forskellige version af denne worship lovsang med Chris Tomlin


Kølebranchens Kvalitetssikringsordning Anlægsdesign, -beregning og -dimensionering - PDF\nDownload "Kølebranchens Kvalitetssikringsordning Anlægsdesign, -beregning og -dimensionering"\n1 SHA Side 1 Kølebranchens Kvalitetssikringsordning Anlægsdesign, -beregning og -dimensionering Udgave 15 Indholdsfortegnelse Side 1. KKO-anlæg Anlægsdesign Kuldebehov Minimeret kuldebehov Kølebehovsvariationer Frikøling Kuldeakkumulering Varmebehov Varmeudnyttelse Varmeakkumulering Temperaturniveauer Anlægstype Kompressorbestykning/kapacitetsregulering Instrumentering for driftsovervågning Kølemiddel Primært kølemiddel Sekundært kølemiddel Dimensionering af anlæg og komponenter Køle- eller varmepumpesystem Aggregat/unit Kompressor/kompressoraggregat Fordamper Kondensator Mellemkøler Economizer Kaskadekøler Køler Kuldeakkumulator Varmeakkumulator Varmeafgiver Rørsystem Styrings- og reguleringsudstyr Referencer... 16\n2 SHA Side 2 1. KKO-anlæg Et KKO-anlæg er et anlæg, der opfylder kravene i Kølebranchens Kvalitetsikringsordning. Kravene til et KKO-anlæg dækker principielt alle faser i systemets livscyklus fra idéstadie til skrotning, som angivet i efterfølgende forløb i henhold til kvalitetssikringssystemet /1/: Idefase Opstilling af krav til anlægssystemet, udbudsmateriale, mm Indhentning af tilbud Overslagsberegninger, overordnet anlægsdesign, priskalkulkation Kuldebehov, dimensionering, mm Afgivelse af ordre Detaljeret anlægsdesign, detaildimensionering, bestilling, Installation Opstart/idriftsætning/aflevering Normal drift Service. Service Normal drift Skrotning Nærværende materiale omfatter forhold vedrørende anlægsdesign, beregning og dimensionering af ettrins-, totrins- og kaskadeanlæg, men ikke absorptionsanlæg. Små hermetiske systemer til husholdningsbrug er dog ikke omfattet af ordningen. Det overordnede økonomiske mål er, at minimere anlæggets samlede levetidsomkostninger; anskaffelsespris og driftsudgifter. Driftsudgifter består principielt af omkostninger til el, vand, service- og vedligehold inklusive relevante afgifter. De overordnede energimæssige mål er, at minimere anlæggets energiforbrug og udnytte kondenseringsvarmen. Dette opnås ved at dimensionere kølesystemet for lavest mulig energiforbrug gennem krav til temperaturdifferenser, tryktab og energieffektivitet for indgående komponenter. Grundlæggende bør ethvert kølesystem være i drift med højst mulig fordampningstemperatur og lavest mulig kondenseringstemperatur. Det overordnede miljømæssige mål er, at minimere miljøbelastningen fra anlægget. Dette opnås bla gennem hensigtsmæssigt valg af kølemiddel. Alle anlæg kan tilbydes, leveres og mærkes som KKO-anlæg - uanset anvendelse, størrelse, køretid, mm hvis kravene iht kvalitetssikringssystemet er opfyldt og overholdt. I forbindelse med aflevering af et anlæg udarbejdes en tilstandsrapport, som viser hvilke dele af systemet, der hhv opfylder og ikke opfylder kravene til et KKO-anlæg. 2. Anlægsdesign\n3 SHA Side 3 Et anlægssystem skal primært opfylde et aktuelt kølebehov og skabe optimale nedkølingsforløb eller opbevaringstemperaturer, luftfugtigheder, mm for levnedsmidler, komfortanlæg eller procesudstyr, samt tilfredsstille øvrige kundekrav. Ved design af et kølesystem skal energiforholdene først overvejes overordnet med henblik på at minimere energiforbruget og om muligt udnytte varmeenergien, hvorefter kølesystemets komponenter dimensioneres for bedst mulig energieffektivitet. 2.1 Kuldebehov På baggrund af indhentede grunddata beregnes og kortlægges anlæggets kuldebehov gennem døgnet for relevante driftssituationer. Beregningsdetaljer er angivet i /2/. 2.2 Minimeret kuldebehov Muligheder for at reducere kølesystemets kuldebehov skal kortlægges og udnyttes. Eksempler herpå er flg.: Hæve temperaturen på proceskølevand, i kølerum eller frostrum. Slukke lyset automatisk, når der ingen er i rummet. Anvende lufttæppe, bændelforhæng, hurtiglukkende dør eller sluse ved køle- og frostrum. Anvende ventilatorer med høj virkningsgrad. Efterisolere tanke, rør, vægge, mm. Et køle- eller fryserum bør være isoleret for varmetransport i acceptabel grad og åbne frostreoler bør ikke accepteres. 2.3 Kølebehovsvariationer I forbindelse med kortlægningen af kuldebehovet et det vigtigt at kigge på behovsvariationen over døgnet, ugen, sæsonen og året (sommer - vinter - referenceåret) for at kunne definere og fastlægge anlæggets designpunkt (dimensioneringspunkt), der eksempelvis for klimaanlæg kan være det forhold anlægget skal køre under i 90% af driftstiden ( normal case ) eller ekstreme driftskonditioner ( worst case ). Anlæg til operationsstuer, kostbare varer o.lign. kan have krav om 100% driftssikkerhed og skal designes derefter. Normalt bør man højst overdimensionere med op til ca 15%. Der kan skelnes mellem vedligeholdelsesanlæg og nedkølingsanlæg alt efter om anlægget primært designes til at holde en given temperatur uden varenedkøling eller til at nedkøle en aktuel varemængde. Behovsvariationen vil desuden danne basis for udformning af kapacitetsreguleringssystemet. For at skabe overblik kan en grafisk fremstilling af kølebelastningsvariationen over døgnet og middelbelastningen for relevante driftssituationer være et godt værktøj, som illustreret med efterfølgende eksempel: Kølebelastning som funktion af tiden Kuldebehov kw Tidspunkt\n4 SHA Side Frikøling Muligheder for at udnytte lave luft, vand og jord-temperaturer til helt eller delvist at dække kuldebehovet skal kortlægges og udnyttes. Som grundlag for overvejelserne kan en grafisk fremstilling af eksempelvis lufttemperaturvariationen over året, som vist på efterfølgende figur benyttes. Variation af lufttemperatur (tør) i København T,tør [ C] Referenceåret TRY 2.5 Kuldeakkumulering Muligheder for at udjævne og reducere anlæggets kølekapacitet helt eller delvist ved kuldeakkumulering skal kortlægges og udnyttes. Behov for reservekapacitet og konsekvenser for virksomhedens produktion i tilfælde af driftsstop på kølesystemet bør overvejes i denne sammenhæng. Som grundlag for overvejelserne kan en grafisk fremstilling af kølebelastningsvariationen over døgnet og middelbelastningen benyttes for relevante driftssituationer. Specielt ved relativt store og kortvarige spidsbelastninger kan kuldeakkumulering være relevant. 2.6 Varmebehov På baggrund af indhentede grunddata beregnes og kortlægges anlæggets varmebehov gennem døgnet for relevante driftssituationer. Beregningsdetaljer er angivet i /2/. 2.7 Varmeudnyttelse Muligheder for at udnytte kølesystemets kondenseringsvarme til brugsvands(for)varmning, rumopvarmning, procesvarme, mm skal kortlægges og udnyttes. Som grundlag for overvejelserne kan beregning og grafisk fremstilling af varmebehovsvariationen over døgnet benyttes for normal drift, worst case, mm.\n5 SHA Side 5 Varmebehovsvariation Varmebehov [kw] Tiden [kl] Brugsvand Rumvarme 2.8 Varmeakkumulering Muligheder og behov for at akkumulere varme helt eller delvist skal kortlægges og udnyttes med samme metodik som for kuldeakkumulering. 2.9 Temperaturniveauer Anlægget designes således at ikke én vare eller en lille del af behovet bestemmer laveste kølestedsstemperaturniveau for hele anlægssystemet. Antallet af temperaturniveauer fastlægges ud fra en kortlægning af kølestedernes temperaturer, der eksempelvis kan udføres grafisk som vist her: Kuldebehov og kølestedstemperatur Kølebehov [kw] Køleste d Kuldebehov [kw] Kuldebehov [%] Kølestedstemperatur [ C] Effektforøgelse pga for få temperaturniveauer i anlægssystemet bør maksimalt udgøre 15% i forhold til den idéelle situation Anlægstype Antal selvstændige anlæg og anlægstype fastlægges ud fra antal temperaturniveauer, fysiske aftande, placeringsmuligheder, mm. Anlægstypen kan være et ettrins- totrins- eller kaskadesystem af direkte eller indirekte type. Terminologien følger DS/EN378-1:2000 med direkte, indirekte, åbne, lukkede og ventilerede systemer. Ved selvstændige anlæg til hhv køl og frost ved butikskøleanlæg o.lign. bør køleanlægget benyttes til at underkøle væsken i frostanlægget. Et ettrinssystem komprimerer principielt det primære kølemiddel i ét trin fra lavtryk til højtryk.\n6 SHA Side 6 Et totrinssystem komprimerer principielt det primære kølemiddel i to trin fra lavtryk over mellemtryk til højtryk: Et kaskadeanlæg komprimerer principielt to primære kølemidler i hvert sit ene trin fra hhv lavtryk til højtryk: 2.11 Kompressorbestykning/kapacitetsregulering På basis af kølebehovsvariationer, behov for reservekapacitet aht driftssikkerhed, sæsondrift, uacceptable stilstandsperioder, o.lign. vælges antal og størrelse af kompressorer. Samtidig overvejes muligheder for at gennemføre den mest hensigtsmæssige og energiøkonomiske kapacitetsregulering via kompressor start/stop, cylinderudkobling, omdrejningstalsregulering, mm. Kompressorkapaciteten bør i størst mulig grad kunne følge kølebehovets driftsprofil i såvel fuldlast som dellastsituationer. Dellast med større skruekompressorer bør undgås pga dårlig dellastkarakteristik. Valg af system iht bilag Instrumentering for driftsovervågning Et kølesystem bør alt efter størrelse forsynes med udstyr for måling og visning af driftstryk, driftstemperaturer, ampereforbrug, elforbrug, vandforbrug, mv, som muliggør en ansvarlig overvågning af anlægsdriften og en hensigtsmæssig service og vedligeholdelse af installationen. Ved små systemer bør anlægget som minimum forsynes med udtag for tilslutning af trykmåleudstyr. 3. Kølemiddel 3.1 Primært kølemiddel Valg af primært kølemiddel foretages iht DS/EN 378-1: 2000 hvorigennem der bla tages hensyn til potentiel indvirkning på global opvarmning og nedbrydelse af ozon i stratosphæren.\n7 SHA Side 7 Kølemidler er i standarden klassificeret i grupper afhængig af deres indflydelse på helbred og sikkerhed. Kølemidlet vælges bla udfra dets anvendelighed som kølemiddel til det aktuelle system mht miljøbelastning, fyldning, systemanvendelse, anlægsdesign, anlægsfremstilling, kompetence, vedligehold, energieffektivitet, mm Kølemidlet udvælges med så lav ODP (Ozone Depletion Potential) som muligt og således at dets indflydelse på sikkerhedsforholdene er minimeret. Fyldningen minimeres ved brandbare eller giftige kølemidler. Kølemidlet vælges med så lav GWP (Global Warming Potential) som muligt under samtidig hensyntagen til god energieffektivitet Hvis det er nødvendigt at anvende kølemidler med ODP og GWP større end 0 skal fyldningen minimeres. Hvis global opvarmning er den eneste miljømæssige effekt skal energieffektivitet have preference frem for lav fyldning, hvis begge krav ikke samtidig kan opfyldes. 3.2 Sekundært kølemiddel Valg af sekundært kølemiddel foretages med hensyntagen til det egnethed til den aktuelle systemudformning og en minimering af energiforbruget pga strømingshastighed og medieviskositet tilstræbes. 4. Dimensionering af anlæg og komponenter Komplette anlæg, dele af anlæg og enkeltkomponenter behandles efterfølgende med beskrivelse af dimensioneringsforholdene. 4.1 Køle- eller varmepumpesystem Ved køle- eller varmepumpesystem forstås det totale installerede køle- og/eller varmepumpesystem. Eksempler: Køle- og frysehusinstallation. Mælkekøleinstallation tilsluttet varmepumpesystem. Supermarkedsinstallation med frysegondoler og kølereoler. Proceskølesystem til plastproduktion. AC-system til kontorhus eller butikscenter. Nøgletal findes i bilag 1 (side 17 19) 4.2 Aggregat/unit Ved aggregat/unit forstås en enhed indeholdende et komplet kølesystem, der kan fungere efter tilslutning af el og vand uden indgreb i kølesystemet. Eksempler: Køle- og frostmøbler for butikker med integreret kølemaskine. Væskekøleaggregat. AC-unit. Dimensionering iht bilag 2\n8 SHA Side Kompressor/kompressoraggregat Ved et kompressoraggregat forstås en sammenbygget enhed omfattende kompressor, kondensator, samt evt receiver. Eksempler: Stempelkompressor, skruekompressor, scrollkompressor af hermetisk, semihermetisk og åben type sammenbygget med luftkølet kondensator til aggregat. Dimensionering iht bilag 3, hvor Carnotvirkningsgrad, effekfaktor, samt volumetrisk og isentropisk virkningsgrad er defineret ved følgende: Carnot-virkningsgrad (Carnot - efficiency): 0 c = COP / COP CAR Effektfaktor for kredsprocessen (Coefficient Of Performance): COP = Q o / P e, hvor Q o = kompressorens kuldeydelse P e = kompressorens tilførte effekt (på aksel for åben type og på motor for alle andre) Effektfaktor for en Carnot-kredsproces: COP CAR = ε C = T o / (T c - T o ) Isentropisk virkningsgrad: 0 is = P is / P e Isentropisk effektforbrug: P is = m R ( h 2is h 1 ), hvor m R = kompressorens kølemiddelmassestrøm h 2is = specifik enthalpi i sluttilstanden for isentropisk kompression fra tilstand 1 til tilstand 2 h 1 = specifik enthalpi i indsugningstilstanden (tilstand 1 ved t,o og t,oh) Volumetrisk virkningsgrad: 0 v = V 1 / V s, hvor V 1 = den faktiske volumenstrøm ved indsugningstilstanden V s = kompressorens teoretiske slagvolumen 4.4 Fordamper Fordamper til luftkøling Fordamper til luftkøling med tørekspansion Eksempler; glatrørsfordamper og lamelluftkølere for naturlig og tvungen luftcirkulation. Dimensionering iht bilag Fordamper til luftkøling med flooded system Eksempler; glatrørskøler og lamelluftkølere for naturlig og tvungen luftcirkulation med stænkudskiller eller pumpecirkulation.\n9 SHA Side 9 Dimensionering iht bilag Fordamper til væskekøling Fordamper til væskekøling med tørekspansion Eksempler; shell & tube, pladevarmeveksler og koaksialveksler. Dimensionering iht bilag Fordamper til væskekøling med flooded system Eksempler; shell & tube, pladevarmeveksler. Dimensionering iht bilag Fordamper for direkte varmeoverføring Fordamper for direkte varmeoverføring med tørekspansion Eksempler; pladefryser. Dimensioneringsregler for fordampere til kontaktfrysning kan ikke umiddelbart angives. Udstyr af denne art designes typisk til minimal indfrysningstid for en given varemængde og emballeringsform. Der bør i konstruktionsfasen tages hensyn til processens energiforbrug.\n10 SHA Side Fordamper for direkte varmeoverføring med flooded system Eksempler; pladefryser. Dimensioneringsforhold, som angivet i forrige afsnit. 4.5 Kondensator Kondensator til luft Eksempler; glatrørskondensator og lamelkondensator for naturlig eller tvungen luftcirkulation. Dimensionering iht bilag Kondensator til væske Eksempler; shell & tube, pladeveksler, koaksialveksler. Dimensionering iht bilag Kondensator til luft- og væske Eksempel; fordampningskondensator. Dimensionering iht bilag 8\n11 SHA Side Mellemkøler Eksempler; lukket og åben mellemkøler Dimensionering iht bilag Economizer Eksempler; open flash system og closed interstage system for skrue- og scrollkompressorer Dimensionering iht bilag Kaskadekøler Eksempler; Dimensionering iht bilag Køler Køler til luftkøling Eksempler; glatrørskøler, lamelkølere for naturlig og tvungen luftcirkulation. Dimensionering iht bilag Køler til væskekøling\n12 SHA Side 12 Eksempler; shell & tube, pladeveksler og koaksialveksler. Dimensionering iht bilag Køler til direkte varmeoverføring Eksempler; pladefryser, jordslange og processystem.. Dimensioneringsregler for kølere til kontaktfrysning kan ikke umiddelbart angives. Udstyr af denne art designes typisk til minimal indfrysningstid for en given varemængde og emballeringsform. Der bør i konstruktionsfasen tages hensyn til processens energiforbrug Kuldeakkumulator Kuldeakkumulering med fordamper i væske Skitser af typiske typer; kuldeakkumuleringstanke. Normalt kun værd at overveje, hvis driftsprofilet indeholder store spidsbelastninger i korte perioder og ofte kun rentabelt på store industrielle anlæg. Afhænger primært af økonomiske forhold vedrørende merinvestering til kuldeakkumuleringssystem i forhold til traditionelt anlæg, af akkumuleringstemperatur i forhold til nødvendig kølestedstemperatur, af driftsprofilet over døgnet og ef elpriser. Se evt nærmere i /3/ Kuldeakkumulering med køler i væske Eksempler:\n13 SHA Side 13 Dimensioneringsovervejelser som angivet i forrige afsnit Kuldeakkumulering med fordamper med faseskift Eksempler; isakkumuleringstank Dimensioneringsovervejelser som angivet i forrige afsnit Kuldeakkumulering med køler med faseskift Eksempler: Dimensioneringsovervejelser som angivet i forrige afsnit Varmeakkumulator Varmeakkumulering med kondensator til væske Eksempler; varmeakkumuleringstanke for brugsvand til varmepumpeanlæg Værd at overveje, når der ikke er samtidighed mellem kølesystemets drift og varmebehovet. Beholdervolumen skal tilpasses behovsprofilet. Hvis kondenseringstrykket i kølesystemet forøges pga varmeakkumuleringen, må kompressorens merenergiforbrug vurderes i forhold til energiforbruget til anden opvarmningsmetode Varmeakkumulering med afgiver i væske Eksempler; varmeakkumuleringstanke for brugsvand til varmepumpeanlæg\n14 SHA Side 14 Dimensioneringsovervejelser som angivet i forrige afsnit Varmeafgiver Varmeafgiver til luft Eksempler; og tørkøler. Dimensionering iht bilag Varmeafgiver til væske Eksempler; shell & tube, pladeveksler, koaksialveksler. Dimensionering iht bilag Varmeafgiver til luft og væske Eksempel; køletårn. Dimensionering iht bilag 15\n15 SHA Side Varmeafgiver til faststof Skitser af typiske typer; jordslange og processystem. Anvendelse af jordslange som varmeafgiver giver relativt konstant temperaturniveau året rundt, samt minimal vedligeholdelse og lavt energiforbrug i forhold til afgivelse til luft. Di- under hensyntagen til risikoen for hævet temperaturniveau pga mensioneringen foretages varmeakkumulering Rørsystem Dimensionering iht bilag Styrings- og reguleringsudstyr Eksempler; ettrinsanlæg med sugetryksreguleringsventil, kondensatortryksreguleringsventil og kapacitetsreguleringsventil Undgå trykregulerende eller by-passventiler om muligt og anvend afspærringsventiler med minimalt trykfald Valg af system iht bilag 17\n16 SHA Side 16 Referencer /1/ Autoriserede Kølefirmaers Brancheforening: AKB Informationer afsnit 7: Kvalitetshåndbog /2/ Svenn Hansen, Teknologisk Institut: Kølebranchens Kvalitetssikringsordning - Grundlag for anlægsdesign, - beregning og dimensionering /3/ Kim Gardø Christensen, Michael Kauffeld og Lasse Søe: Reduktion af spidsbelastninger på elnettet ved hjælp af nye metoder til isakkumulering. EFP Projektrapport J. nr. 1253/ , 1998\n17 SHA Side 17 Nøgletal for køle- eller varmepumpesystemer Bilag 1A Samlet årligt energiforbrug E total ( Σ(effektforbrug driftstid) ) omfatter ud over kompressorens elenergiforbrug al øvrig elektrisk energiforbrug for indgående komponenter i den samlede køleinstallation, såsom ventilatorer/blæsere, pumper, styrings- og reguleringsudstyr, elafrimning, kantvarme, mm. Energiforbrug E total [kwh/år] for kølestedstemperatur over 0 C Generelt Normalt Kølestedstemperatur 0-10 C og luftkølet kondensator? /kw 1) Kølestedstemperatur 0-10 C og vandkølet kondensator? /kw 1) Kølestedstemperatur 0-10 C og luft/vandkølet kondensator? /kw 1) Specifikt Kølelager med ca 10 m /m 3 2) Kølelager med under 300 m /m 3 2) Kølelager med ca 300 m /m 3 2) Kølelager med ca m /m 3 2) Kølelager med ca m /m 3 2) Kølelager med ca m /m 3 2) Kølegondol med natafdækning og styring /m 3) Kølegondol dobbelt med natafdækning og styring /m 3) Kølereol u. låger med natafdækning og styring /m 3) Mælkefront u. låger u. kølerum bag m. natafdæk. og styring /m 3) Mælkefront u. låger m. kølerum bag m. natafdæk. og styring /m 3) Mælkefront m. låger u. kølerum bag m. natafdæk. og styring /m 3) Mælkefront m. låger m. kølerum bag m. natafdæk. og styring /m 3) 1) Typiske tal i relation til installeret køleydelse i [kw] 2) Typiske tal i relation til rumvolumen i [m 3 ] 3) Typiske tal i relation til møblets længde i [m]\n18 SHA Side 18 Nøgletal for køle- eller varmepumpesystemer Bilag 1B Samlet årligt energiforbrug E total ( Σ(effektforbrug driftstid) ) omfatter ud over kompressorens elenergiforbrug al øvrig elektrisk energiforbrug for indgående komponenter i den samlede køleinstallation, såsom ventilatorer/blæsere, pumper, styrings- og reguleringsudstyr, elafrimning, kantvarme, mm. Energiforbrug E total [kwh/år] for kølestedstemperatur under 0 C Generelt Normalt Kølestedstemperatur C og luftkølet kondensator? /kw 1) Kølestedstemperatur C og vandkølet kondensator? /kw 1) Kølestedstemperatur C og luft/vandkølet kondensator? /kw 1) Specifikt Frostlager med m 3 rumvolumen 50 /m 3 2) Frostlager med m 3 rumvolumen /m 3 2) Frostlager med m 3 rumvolumen /m 3 2) Frostlager med m 3 rumvolumen /m 3 2) Frostlager med ca 100 m 3 rumvolumen 300 /m 3 2) Frostlager med ca 10 m 3 rumvolumen /m 3 2) Frysehus med ca m /m 3 2) Frysehus med ca m /m 3 2) Frysehus med ca 100 m /m 3 2) Frostgondol med natafdækning og styring /m 3) Frostgondol dobbelt med natafdækning og styring /m 3) Frostreol m. låger med natafdækning og styring /m 3) Frostreol åben med natafdækning og styring /m 3) Pladefryser 75 kwh/t 4) Spiralbåndfryser fluidized bed fryser kwh/t 4) Tunnel kwh/t 4) 1) Typiske tal i relation til installeret køleydelse i [kw] 2) Typiske tal i relation til rumvolumen i [m 3 ] 3) Typiske tal i relation til møblets længde i [m] 4) Typiske tal i relation til indfrysningsudstyrets indfrysningskapacitet i [t]\n19 SHA Side 19 Bilag 1C Nøgletal for køle- eller varmepumpesystemer Samlet årligt energiforbrug E total ( Σ(effektforbrug driftstid) ) omfatter ud over kompressorens elenergiforbrug al øvrig elektrisk energiforbrug for indgående komponenter i den samlede køleinstallation, såsom ventilatorer/blæsere, pumper, styrings- og reguleringsudstyr, elafrimning, kantvarme, mm. Energiforbrug E total [kwh/år] for kølestedstemperatur over og under 0 C Generelt Normalt? Specifikt Supermarkeder med salgsareal under m 2?-? /m 2 1) Supermarkeder med salgsareal mellem og m 2?-? /m 2 1) Supermarkeder med salgsareal over m 2?-? /m 2 1) 1) Typiske tal i relation til rumareal i [m 2 ]\n20 SHA Side 20 Dimensionering af aggregat/unit Bilag 2 COSP = ΣQ o / ΣP e = Systemeffektfaktoren (Coefficient Of System Performance). Dimensioneringsforhold Eksempel: Væskekøleaggregat for proceskøling med tilsluttet kølevandssystem: Dimensionerende energieffektivitet COSP [-] Generelt Min Unit for luft- eller væskekøling? med indgående temperatur 0-10 C og luftkølet kondensator Unit for luft- eller væskekøling? med indgående temperatur 0-10 C og vandkølet kondensator Unit for luft- eller væskekøling? med indgående temperatur C og luftkølet kondensator Unit for luft- eller væskekøling? med indgående temperatur C og vandkølet kondensator Specifikt AC-unit, bla af split-type? Chilleraggregat (væskekøleaggregat)? Varmepumpe luft/luft? Varmepumpe luft/vand? Varmepumpe væske/vand? Skælis- eller rørismaskine? Kølemøbel for butik til grønt, kød, fisk, mejerivarer, mm? Frostmøbel for butik til grønt, kød, fisk, færdigvarer, mm? Pladefryser? Maskine til kontinuerlig indfrysning (gyrofryser, fluid bed, o.lign.)? Andre forhold Driftsforhold Butiksmøbler bør afdækkes udenfor benyttelsestiden Elektrisk afrimning af fordamperflader i butiksmøbler må ikke ske med (nat)afdækning på. Afrimning bør undgås i spidslastperioder i forbindelse med tripeltariffer for elafregning.\n21 SHA Side 21 Dimensionering af kompressor Bilag 3A En kompressors energieffektivitet afhænger af mange forhold og kan beregnes og udtrykkes i form af Carnot-virkningsgrad, effektfaktor, isentropisk virkningsgrad, volumetrisk virkningsgrad, mm. Effektiviteten af vil typisk aftage over tiden pga slid i stempelkompressorers arbejdsventiler o.lign., hvis der ikke foretages løbende vedligehold. Dimensioneringsforhold Eksempler: Stempelkompressor med remtræk og med principielle tryk, temperaturer og effektoptag: Dimensionerende minimum isentropisk virkningsgrad 0 is [ -] Kompressortype for ét trin 0 is Stempelkompressor, hermetisk Stempelkompressor, semihermetisk Stempelkompressor, åben 85 % af middelværdien af de på markedet Scrollkompressor, hermetisk Skruekompressor, semihermetisk værende kompressorer under hensynta- Skruekompressor, åben Øvrige kompressortyper gen til type, slagvolumen, kølemiddel og Kompressortype for to trin overhedning Stempelkompressor, semihermetisk med integreret lav- og højtryk Stempelkompressor, åben med integreret lav- og højtryk Skruekompressor, semihermetisk med economizer Skruekompressor, åben med economizer Øvrige totrinskompressortyper Andre forhold Drivsystem og motor Drivsystem bør vælges med høj virkningsgrad direkte kobling frem for remtræk. Motor for åben kompressor skal være af energisparetype iht bilag 18 med høj motorvirkningsgrad Kapacitetsregulering Vælges iht bilag 17.\n22 SHA Side 22 Dimensionering af kompressoraggregat Bilag 3B En kompressors energieffektivitet afhænger af mange forhold og kan beregnes og udtrykkes i form af Carnot-virkningsgrad, effektfaktor, isentropisk virkningsgrad, volumetrisk virkningsgrad, mm. Effektiviteten af vil typisk aftage over tiden pga slid i stempelkompressorers arbejdsventiler o.lign., hvis der ikke foretages løbende vedligehold. Dimensioneringsforhold Eksempler: Kondenseringsaggregat med remtrukket stempelkompressor og med principielle tryk, temperaturer og effektoptag: Dimensionerende minimum isentropisk virkningsgrad 0 is [ -] Kompressortype for ét trin 0 is Stempelkompressor, hermetisk 85 % af Stempelkompressor, semihermetisk middelværdien af de på Stempelkompressor, åben markedet værende kompressorer under hensynta- Scrollkompressor, hermetisk Skruekompressor, semihermetisk gen til type, slagvolumen, Skruekompressor, åben kølemiddel og overhedning Øvrige kompressortyper Andre forhold Drivsystem og motor Drivsystem bør vælges med høj virkningsgrad direkte kobling frem for remtræk. Motor for åben kompressor skal være af energisparetype iht bilag 18 med høj motorvirkningsgrad Kapacitetsregulering Vælges iht bilag 17. Kondensator Kondensator dimensioneres iht krav hertil.\n23 SHA Side 23 Dimensionering af fordamper for luftkøling med tørekspansion eller vådt system Bilag 4 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet kuldeydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Dimensioneringsforhold Eksempler: Lamelkølere med ventilator for tvungen luftcirkulation med principielle temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,li - t,o [K] (maksimalt) Ved anvendelse af kølemiddel med glide trækkes ½* t glide fra temperaturdifferensen For kølestedstemperaturer over +15 C Vådt system Tørt system Arbejdsrum 4-5 (6) 7-9 (10) AC- og luftkonditionering med kanalbaseret luftcirkulation 7-9 (12) EDB-køl 7-9 (12) Affugtningsanlæg max lufthastighed 2,5 m/s - - For kølestedstemperaturer mellem 0 og +15 C Lagerrum til grønt 4-5 (6) 5-7 (8) Lagerrum til kød og fisk 4-5 (6) 5-7 (8) Lagerrum til mejerivarer 4-5 (6) 5-7 (8) Kølemøbel for butik til grønt, kød, fisk, mejerivarer, mm 7-9 (15) Affugtningsanlæg max lufthastighed 2,5 m/s - - For kølestedstemperaturer mellem 0 og 40 C Frostrum for uemballerede og emballerede levnedsmidler 4-5 (6) 5-7 (8) Frostmøbel for butik til grønt, kød, fisk, færdigvarer, mm 7-9 (15) Frysetuneller - - Andre forhold Lamelafstand Minimum 1 mm ved kølestedstemperaturer over +15 C Minimum 2 mm ved t,o over 10 C Minimum 4 mm ved t,o mellem 0 og 10 C (7 mm ved høj fugtbelastning) Minimum 6 mm ved t,o under 0 C (12 mm ved høj fugtbelastning) Motorer Motorer for ventilatorer bør være med effektivitet som energisparemotorer iht bilag 18 Afrimning Bør være behovsstyret aht minimeret energiforbrug. Med varmgas for industri om muligt.\n24 SHA Side 24 Bilag 5 Dimensionering af fordamper til væskekøling med tørekspansion eller vådt system Dimensioneringen foretages normalt med beregnet kuldeydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Dimensioneringsforhold Eksempler: Pladevarmevekslere med principielle temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,vi - t,o [K] (maksimalt) Ved anvendelse af kølemiddel med glide trækkes ½* t glide fra temperaturdifferensen Vådt system Tørt system Pladevarmeveksler 2-4 (5) 5-7 (10) Shell & tube veksler 2-4 (5) 5-7 (8) Koaksial veksler 2-4 (5) 5-7 (8) Andre forhold Trykfald Unødvendigt energiforbrug til pumper pga trykfald bør undgås. Frostsprængning Væskekølere skal sikres mod frostssprængning.\n25 SHA Side 25 Dimensionering af kondensator til luft Bilag 6 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet kondensatorydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Der tages udgangspunkt i udelufttemperatur på 27 C. Dimensioneringsforhold Eksempel: Lamelkondensator med ventilator for tvungen luftcirkulation med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,c - t,li [K] (maksimalt) Ved anvendelse af kølemiddel med glide lægges ½* t glide til temperaturdifferensen For kommercielt eller industrielt system ved udendørs opstilling 6-8 (10) Andre forhold Lamelafstand Minimum 2 mm Motorer Motorer for ventilatorer bør være med effektivitet som energisparemotorer iht bilag 18 Placering Ved placering undgås uønsket luftopvarmning af tilgangsluft pga solindfald, nærliggende varmekilder, luftudkast fra andet udstyr, o.lign., samt frie luftveje. Styring og regulering For at minimere energiforbruget bør kondenseringstrykket kun holdes kunstigt oppe eller på et konstant nivau, hvis det er nødvendigt for at sikre en stabil anlægsdrift, eller hvis blæsernes mindre effektforbrug overstiger kompressorernes større effektforbrug. Kapacitet for indsprøjtningsventil, tilladelig drift af kompressor, samt minimum olietemperatur checkes ved laveste kondenseringstryk.\n26 SHA Side 26 Dimensionering af kondensator til væske Bilag 7 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet kondensatorydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Dimensioneringsforhold Eksempel: Koaksialveksler med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,c - t,vi [K] (maksimalt) Ved anvendelse af kølemiddel med glide lægges ½* t glide til temperaturdifferensen Køletårnsvand Andet vand Pladevarmevekslere 8-10 (12) 4-5 (6) Shell & tube vekslere 8-10 (12) 5-7 (8) Koaksial vekslere 8-10 (12) 5-7 (8) Andre forhold Trykfald Unødvendigt energiforbrug til pumper pga trykfald bør undgås. Vandbehandling Sikring af vandkvalitet med vandbehandlingsystem ved åbne anlægssystemer\n27 SHA Side 27 Dimensionering af kondensator til luft og væske Bilag 8 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet kondensatorydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Der tages udgangspunkt i udelufttemperatur på 20 C (våd). Dimensioneringsforhold Eksempel: Fordampningskondensator med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,c - t,li(våd) [K] (maksimalt) Ved anvendelse af kølemiddel med glide lægges ½* t glide til temperaturdifferensen For industrielt system ved udendørs opstilling 6-8 (10) Andre forhold Lamelafstand Minimum 4 mm for industrielt system Motorer Motorer for ventilatorer bør være med effektivitet som energisparemotorer iht bilag 18 Placering Ved placering undgås uønsket luftopvarmning af tilgangsluft pga solindfald, nærliggende varmekilder, luftudkast fra andet udstyr, o.lign., samt frie luftveje. Styring og regulering For at minimere energiforbruget bør kondenseringstrykket kun holdes kunstigt oppe eller på et konstant nivau, hvis det er nødvendigt for at sikre en stabil anlægsdrift, eller hvis blæseres og pumpers mindre effektforbrug overstiger kompressorernes større effektforbrug. Kapacitet for indsprøjtningsventil, tilladelig drift af kompressor, samt minimum olietemperatur checkes ved laveste kondenseringstryk. Vandbehandling Vandkvalitet sikres med spædevand, vandbehandlingsystem, mm\n28 SHA Side 28 Dimensionering af mellemkøler og economizer Bilag 9 Dimensioneringsforhold Eksempel: Lukket mellemkøler og economizer af typen open flash system med principielle temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,ku - t,m [K] (maksimalt) Lukket mellemkøler 5-8 (10) Åben mellemkøler 0-1 (2) Economizer af typen closed flash system 5-8 (10) Economizer af typen open flash system 0-1 (2) Andre forhold Isolation Beholdere med overfladetemperaturer under dugpunktet isoleres for bla at undgå problemer med kondens og udvendig korrosion\n29 SHA Side 29 Dimensionering af kaskadekøler Bilag 10 Dimensioneringsforhold Eksempel: Pladevarmeveksler med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,c - t,o [K] (maksimalt) Ved anvendelse af kølemidler med glide trækkes ½* t glide fra og/eller lægges til temperaturdifferensen på hhv fordampersiden og kondensatorsiden Pladevarmeveksler 5-7 (8) Shell & tube veksler 4-5 (6) Koaksialvarmeveksler 4-5 (6) Andre forhold Frostsprængning Væskekølere skal sikres mod frostssprængning.\n30 SHA Side 30 Dimensionering af køler til luftkøling (indirekte system) Bilag 11 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet kuldeydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Dimensioneringsforhold Eksempel: Lamelflade med ventilator for tvungen luftcirkulation med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,li - t,bi [K] (maksimalt) For kølestedstemperaturer over +15 C Arbejdsrum 5-7 (8) AC, luftkonditionering med kanalbaseret luftcirkulation 7-9 (10) EDB-køl 7-9 (10) For kølestedstemperaturer mellem 0 og +15 C Lagerrum til grønt 4-5 (6) Lagerrum til kød og fisk 4-5 (6) Lagerrum til mejerivarer 4-5 (6) Kølemøbel for butik til grønt, kød, fisk, mejerivarer, mm 7-9 (10) Affugtningsanlæg max lufthastighed 2,5 m/s - For kølestedstemperaturer mellem 0 og 40 C Frostrum for uemballerede og emballerede levnedsmidler 4-5 (6) Frostmøbel for butik til grønt, kød, fisk, færdigvarer, mm 7-9 (10) Frysetuneller - Andre forhold Lamelafstand Minimum 2 mm ved t,bi over 0 C (op til 7 mm ved høj fugtbelastning) Minimum 6 mm ved t,bi under 0 C (op til 12 mm ved høj fugtbelastning) Motorer Motorer for ventilatorer bør være med effektivitet som energisparemotorer iht bilag 18 Afrimning Afrimning behovsstyret aht minimeret energiforbrug Trykfald Unødvendigt energiforbrug til pumper pga trykfald bør undgås.\n31 SHA Side 31 Dimensionering af køler til væskekøling (indirekte system) Bilag 12 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet kuldeydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Dimensioneringsforhold Eksempel: Pladevarmeveklser med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,vi - t,bi [K] (maksimalt) Pladevarmevekslere 2-4 (5) Shell & tube vekslere 2-4 (5) Koaksial vekslere 2-4 (5) Andre forhold Trykfald Unødvendigt energiforbrug til pumper pga trykfald bør undgås. Frostsprængning Væskekølere skal sikres mod frostssprængning.\n32 SHA Side 32 Dimensionering af varmeafgiver til luft (indirekte system) Bilag 13 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet afgiverydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Der tages udgangspunkt i udelufttemperatur på 27 C. Dimensioneringsforhold Eksempel: Lamelblok med ventilator for tvungen luftcirkulation med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,bi- t,li [K] (maksimalt) For kommercielt eller industrielt system ved udendørs opstilling 6-8 (9) Andre forhold Lamelafstand Minimum 2 mm Motorer Motorer for ventilatorer bør være med effektivitet som energisparemotorer iht bilag 18 Placering Ved placering undgås uønsket luftopvarmning af tilgangsluft pga solindfald, nærliggende varmekilder, luftudkast fra andet udstyr, o.lign., samt frie luftveje. Trykfald Unødvendigt energiforbrug til pumper pga trykfald bør undgås.\n33 SHA Side 33 Dimensionering af varmeafgiver til væske (indirekte system) Bilag 14 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet afgiverydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Dimensioneringsforhold Eksempel: Koaksialveksler med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,bi - t,vi [K] (maksimalt) Pladevarmevekslere 2-3 (4) Shell & tube vekslere 2-4 (5) Koaksial vekslere 2-4 (5) Andre forhold Trykfald Unødvendigt energiforbrug til pumper pga trykfald bør undgås. Vandbehandling Sikring af vandkvalitet med vandbehandlingsystem ved åbne anlægssystemer\n34 SHA Side 34 Dimensionering af varmeafgiver til luft og væske (indirekte system) Bilag 15 Dimensioneringen foretages normalt med beregnet afgiverydelse i udvalgt dimensioneringspunkt efter aftale med kunde. Der tages udgangspunkt i udelufttemperatur på 20 C (våd). Dimensioneringsforhold Eksempel: Køletårn med principielt temperaturforløb: Dimensionerende temperaturdifferens t,bi - t,li(våd) [K] (maksimalt) For industrielt system ved udendørs opstilling 6-8 (10) Andre forhold Lamelafstand Minimum 4 mm for industrielt system Motorer Motorer for ventilatorer bør være med effektivitet som energisparemotorer iht bilag 18 Placering Ved placering undgås uønsket luftopvarmning af tilgangsluft pga solindfald, nærliggende varmekilder, luftudkast fra andet udstyr, o.lign., samt frie luftveje. Styring og regulering For at minimere energiforbruget bør væsketemperaturen (kondenseringstrykket) kun holdes kunstigt oppe eller på et konstant nivau, hvis det er nødvendigt for at sikre en stabil anlægsdrift, eller hvis blæseres og pumpers mindre effektforbrug overstiger kompressorernes større effektforbrug. Kapacitet for indsprøjtningsventil, tilladelig drift af kompressor, samt minimum olietemperatur checkes ved laveste kondenseringstryk. Vandbehandling Vandkvalitet sikres med spædevand, vandbehandlingsystem, mm\n35 SHA Side 35 Dimensionering af rørsystem Bilag 16 Rørsystemer med primært kølemiddel dimensioneres normalt til maksimal anlægsydelse eller alternativt for mindre anlægsydelse med flere årlige driftstimer, hvis mere relevant. Ved parallelkoblede kølesteder kan der tages hensyn samtidighed ved f.eks. at dimensionere for 85% af fuldlast. Dimensioneringsforhold Eksempel: Ettrinsanlæg uden ventiler med principielt tryktabsforløb: Dimensionerende maksimalt tryktab i kølemiddelrørsystem for ettrinsanlæg [K] Systemet udstrækning < 25m 25-50m 50m < Sugerør; fordamper - kompressor: p,1- p,2 1) 1 1 /25m 2 Trykrør; kompressor - kondensator: p,3 - p,4 2) 1 1 /25m 2 Eksempel: Totrinsanlæg uden ventiler med principielt tryktabsforløb: Dimensionerende maksimalt tryktab i kølemiddelrørsystem for totrinsanlæg [K] Systemet udstrækning < 25m 25-50m 50m < Sugerør; fordamper kompressor: p,1- p,2 1) 1 1 /25m 2 Trykrør; højtrykskompressor -> kondensator: p,5 - p,6 2) 1 1 /25m 2 Andre forhold 1) Hvis systemet i længere perioder skal arbejde med dellast kan det være nødvendigt at sikre olieretur med mindre rørdimensioner og acceptere større tryktab ved fuldlast. 2) Hvis problemer med trykpulsationer i trykrøret i forbindelse med stempelkompressorer skal løses kan højere tryktab accepteres Underkøling Væsken skal under alle driftsforhold være underkølet og fri for flashgas umiddelbart før indsprøjtningsventiler. Ved risiko for flashgas pga varmeindfald, opadgående rørtræk, mm sikres underkølingen ved rørisolation, indsættelse af underkøler, mv Kondensvand og rørisolation Rør med overfladetemperaturer under dugpunktet isoleres for at undgå problemer med kondens og udvendig korrosion. Sugerør isoleres således at sugegasoverhedninger over 15 og 25K pga varmeindfald undgås for hhv køle- og frostsystemer. Oliecirkulation Rørsystemet forsynes efter behov med risere og fald til sikring af oliecirkulation Rørsystemer med sekundære kølemidler Unødvendigt energiforbrug til pumper pga trykfald bør undgås i sekundære rørsystemer. Afspærringsventiler: Anvend afspærringsventiler med minimalt trykfald\n36 SHA Side 36 Valg af styrings- og reguleringsudstyr Bilag 17 Kapacitetsreguleringsforhold Eksempler: Kompressor- og anlægskapacitetsregulering: 100 Effektoptagelse Pe [%] Kølekapacitet Qo [%] Dimensionerende maksimalt effektforbrug [% af fuldlast] Kompressor med kapacitetsreguleringssystem Rød streg Samlet anlægssystem Blå streg Trykreguleringsforhold Eksempler: Ettrinsanlæg med sugetryksreguleringsventil, kondensatortryksreguleringsventil og kapacitetsreguleringsventil: Undgå så vidt muligt trykregulerende ventiler - særlig varmgas- eller koldgas-bypass. Andre forhold Kompressorkapacitetsregulering Kan foretages via start/stop, cylinderudkobling, omdrejningstalsregulering, mm. Dellast med større skruekompressorer bør undgås pga dårlig dellastkarakteristik. En kompressor bør normalt ikke lægges ud for en køretid på under ca 80% af driftstiden.\n37 SHA Side 37 Valg af motorer Bilag 18 Motorer af enhver art til kompressorer, ventilatorer/blæsere, pumper mm udvælges om muligt med energieffektivitet som Sparemotorer. En Sparemotor er en elmotor, som er optaget på EU/CEMEP-listen over motorer i effektivitetsklassen EFF1. For at kunne blive optaget på denne liste og dermed at kunne kaldes en Sparemotor er der følgende virkningsgradskrav. Mere info på Minimumsværdier for virkningsgrader for 2- og 4-polede Sparemotorer : Motorstørrelse (kw) 0,55 0,75 1,1 1,5 2, ,5 7,5 11 Virknings- 2-polede 82,8 84,1 85,6 86,7 87,4 88,6 89,5 90,5 grad (%) 4-polede 83,8 85,0 86,4 87,4 88,0 89,2 90,1 91,0 Motorstørrelse (kw) 15 18, Virknings- 2-polede 91,3 91,8 92,2 92,9 93,3 93,7 94,0 94,6 95,0 grad (%) 4-polede 91,8 92,2 92,6 93,2 93,6 93,9 94,2 94,7 95,0\nEnergibevidst Projektering af Køleinstallationer til luftkølede køle- og frostrum\nForeningen af Rådgivende Ingeniører F.R.I Energibevidst Projektering af Køleinstallationer til luftkølede køle- og frostrum Vejledning December 2000 2PGHQQHYHMOHGQLQJ Vejledningen er udarbejdet under Energistyrelsens\nKølebranchens Kvalitetssikringsordning Grundlag for anlægsdesign, -beregning og -dimensionering\n2005.10.31 SHA Side 1 Kølebranchens Kvalitetssikringsordning Grundlag for anlægsdesign, -beregning og -dimensionering Udgave 6 Indholdsfortegnelse Side 1. Indledning... 2 2. Kølebehov... 2 2.1 Levnedsmidlers


SÅE DET SAGT: Your wish is my command\nJeg ved godt, at jeg har lagt denne fantastiske sang ind på min anden blog tidligere, men i får den altså alligevel lige! Den er nemlig så dansabel og sjov, en audio-humørbombe! Juhuu, jeg har det så godt, og for en gangs skyld er jeg bare hjemme og slapper af hele weekenden med min dyne, kakao, min mac, Caroline og en 46 tommers fladskærm med YouSee Cinema. Hold nu op, jeg har det rart.\nIndsendt af Christine Kongsrud kl. 08.02


Miljødata For Udvalgte Bygningsdele Af Jørn Dinesen → Køb bogen billigt her\nProblematiske Stoffer I Byggevarer - Bog\nMiljødata For Udvalgte Bygningsdele\nMiljødata For Udvalgte Bygningsdele - Jørn Dinesen - Bog\nAf Jørn Dinesen m.fl.\nDenne SBI-rapport beskriver den miljødatabase, der er etableret på SBI. Databasen, der foreligger på en diskette, indeholder miljødata for en række byggematerialer, energikilder, transportmidler m.v., som indgår i et antal udvalgte bygningsdeles livsforløb. For disse bygningsdele er der gennemført beregninger af deres samlede, energirelaterede miljøpåvirkninger, og der er gennemført en sammenligning af de miljøeffekter, bygningsdelene giver anledning til. I bilag til rapporten vises oversigter over de anvendte data og eksempler på beregningsresultater for bygningsdelene.\nFakta om Miljødata For Udvalgte Bygningsdele\nJørn Dinesen, Hanne Krogh, Ebbe Holleris Petersen\nMiljødata For Udvalgte Bygningsdele, Bøger, Bog\nGucca.dk har siden starten haft et ønske om, at online handel skal være så billigt, sikkert og hurtigt for brugerne som muligt.\nVed e-handel er det utrolig vigtigt, at sikkerheden er i orden, og derfor er det et område, vi vægter højt. For at sikre dig tryghed når du handler hos Gucca, bruger vi naturligvis kun en NETS godkendt løsning for Internetbetaling. Så online køb og betaling hos os er forbundet med 100% sikkerhed.\nDe 30 dages fuld returret er naturligvis gældende for alle typer produkter hos Gucca.dk. Så hvis du af en eller anden grund har fortrudt dit køb, og ikke måtte ønske at beholde din vare, så kan du uden videre sende den uønskede vare retur til os, og så sender vi pengene retur til dig. Før du sender din vare tilbage, så har du altid den mulighed at tage kontakt til os, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål.\nFor Gucca er det essentielt, at du modtager din vare så hurtigt og sikkert som muligt. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste som kan forlænge leveringen, er, hvis varen mod forventning ikke er på lager. Du er aldrig i tvivl om lagerstatus, for det fremgår ud for den enkelte vare, inden du foretager en bestilling. Er du stadigvæk i tvivl om leveringstid eller et produkts lagerstatus, så kontakt os.\nHandler du hos Gucca, så kan vi tilbyde dig at vælge blandt adskillige typer betalinger. Du skal selvfølgelig benytte den betalingsform, der passer dig bedst. Uanset hvad du benytter, kan du være sikker og tryg, når du handler hos Gucca.dk Du ser alle betalingsmuligheder her. Vær opmærksom på, at såfremt du benytter betalingskort, trækkes pengene først den dag vi afsender produktet til dig.\nSkulle det ske, at du har spørgsmål undervejs, er du naturligvis velkommen til at tage kontakt til os. På hverdage imellem klokken 10-15 sidder vi klar ved telefonerne og på e-mail, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at spore ordren hele vejen til du har den i hænderne. Når du har færdiggjort købet, kan du få adgang til din personlige ordreside. På din personlige ordreside kan du følge med i, hvornår din forsendelse er blevet sendt afsted. Når pakken forlader vores lager og er på vej, får du en mail fra os.\nDin anmeldelse af Miljødata For Udvalgte Bygningsdele\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_erhverv path_bog_miljødataforudvalgtebygningsdele