Vejlednings- og inspirationsmateriale om det pædagogiske læringscenter - PDF\nDownload "Vejlednings- og inspirationsmateriale om det pædagogiske læringscenter"\n1 Juni 2015 Vejlednings- og inspirationsmateriale om det pædagogiske læringscenter Undervisningsministeriet 1\n2 Indhold Indledning... 4 Målgruppeindgang: Forvaltning... 5 Hvad er det pædagogiske læringscenter?... 5 Hvad kendetegner det pædagogiske læringscenter?... 6 Lovgivning og rammer for det pædagogiske læringscenter... 7 Funktioner og organisering... 9 Eksempler på praksis Skoleudvikling (a). Organisering: Kolding Kommune (b). Organisering: Det integrerede bibliotek BLIK i Gribskov Kommune Vejledning. Hvidovre Kommunes vision for vejlederfunktioner i det pædagogiske læringscenter Læringsressourcer Målgruppeindgang: Skoleledelse Hvad er det pædagogiske læringscenter? Hvad kendetegner det pædagogiske læringscenter? Lovgivning og rammer for det pædagogiske læringscenter Funktioner, organisering og læringsressourcer Funktioner Organisering Læringsressourcer Eksempler på praksis Skoleudvikling Organisering af det pædagogiske læringscenter Vejledning og videndeling Læringsressourcer Målgruppeindgang: Lærere og pædagogisk personale Hvad er det pædagogiske læringscenter? Hvad kendetegner det pædagogiske læringscenter? Lovgivning og rammer for det pædagogiske læringscenter Funktioner og organisering\n3 Funktioner Organisering Eksempler på praksis Skoleudvikling Organisering af det pædagogiske læringscenter Vejledning og videndeling Læringsressourcer Læreprocesser og arbejdsformer Tekster, modaliteter og genrer Kulturformidling Værktøjer Eksterne samarbejdspartnere Viden og forskning Hvad siger forskning? Innovativ læring på Dyssegårdsskolen et casestudie Digitale kompetencer. It i danske skoler i et internationalt perspektiv Fra Ord til billede fra eksperimenter til praksis Veje til fremtidens skolebibliotek Giv didaktikken tilbage til læreren Fremtidens biblioteksbetjening af børn Forskningsprojektet Technucation\n4 Indledning Dette er en printvenlig udgave af det vejlednings- og inspirationsmateriale om det pædagogiske læringscenter, som Undervisningsministeriet lancerede på emu.dk i maj Materialet er skrevet til tre målgrupper: Forvaltninger Skoleledelser Lærere og pædagogisk personale I vejlednings- og inspirationsmaterialet kan du læse om, hvad det pædagogiske læringscenter er og hvad der kendetegner det. Du kan læse om lovgrundlaget og bekendtgørelsen for pædagogiske læringscentre og du kan finde eksempler på praksis. Der er eksempler på, hvordan kommuner og skoler anvender det pædagogiske læringscenter som en udviklingsfunktion. Du kan finde inspiration til centrale overvejelser i relation til organiseringen af læringscentret, herunder fx om kombibiblioteker. Du kan i afsnittet målrettet lærere og pædagoger finde en kort beskrivelse af og links til en række gratis digitale værktøjer. Du kan også finde en liste over nogle af de oplagte samarbejdspartnere for de pædagogiske læringscentre. Endelig finder du en række artikler og forskningsrapporter med relation til området. 4\n5 Målgruppeindgang: Forvaltning Hvad er det pædagogiske læringscenter? Det pædagogiske læringscenter er en fleksibel organisering med fokus på, refleksion over og aktiviteter med læring og trivsel. Samarbejde og aktiviteter iværksættes på tværs af såvel relationer og ressourcer som fag og funktioner. I mange kommuner har man igennem en årrække arbejdet med at etablere pædagogiske læringscentre mens det for andre kommuner er helt nyt. Fra at have beskæftiget sig primært med læringsressourcer [se FAKTABOKS], så er der kommet et større fokus på endnu en dimension i opgavevaretagelsen - læreprocesser. At det pædagogiske læringscenter skal arbejde med at understøtte skoleudviklingsaktiviteter og samarbejdet mellem skolens ressourcepersoner vil få betydning for det pædagogiske læringscenters måde at organisere sig på. Som forvaltning må man overveje og træffe beslutning om denne organisering. Da der er meget store forskelle på skoler med hensyn til størrelse og økonomi, vil det også være meget forskelligt, hvad der vil være mest hensigtsmæssigt i forhold til organisering af det pædagogiske læringscenter. Forvaltningen kan sætte rammer og normer for dataindsamling, resultatmåling og andre former for evaluering, samt skabe platforme og netværk for videndeling mellem skoler, andre institutioner, samt eksterne partnere. Denne opgave vil kunne være en del af Kvalitetsrapporten. Måden at organisere det pædagogiske læringscenter på vil også være forskelligt fra kommune til kommune, da der er forskelle i forhold til hvilke opgaver, der er centralt og decentralt placerede, fx indkøb. Derfor vil det være hensigtsmæssigt at hver kommune og skole beskriver, hvilke centrale foranstaltninger man har og beskriver de netværk, der er til rådighed for hver skoles pædagogiske læringscenter. [FAKTABOKS: Bekendtgørelsen om det pædagogiske læringscenter anvender termen læringsressourcer om alle former for ressourcer, såvel didaktiserede som ikke-didaktiserede, der understøtter læring. Der er tale om en bred vifte af ressourcer, så som fysiske bøger og e- bøger, skønlitteratur og faglitteratur. Digitalt udstyr, så som computere og tablets, video og fotokameraer, lydoptagere og mikrofoner. Endvidere etablerede forlags læringsportaler og læringsplatforme, gratis ressourcer på nettet og apps. Derudover teatre, museer og andre udbydere af materialer til undervisning og læring. 5\n6 Hvad kendetegner det pædagogiske læringscenter? Det pædagogiske læringscenter kan organiseres fleksibelt og forskelligt fra skole til skole. Formålet med det pædagogiske læringscenter er at udvikle og understøtte lærings- og trivselsrelaterede aktiviteter samt understøtte og inspirere medarbejdernes fokus på læreprocesser og læringsresultater. Derudover skal det pædagogiske læringscenter understøtte skoleudviklingsinitiativer i samspil med ledelsen, formidle kulturtilbud til eleverne, sætte forskningsbaseret viden om læring i spil og understøtte samarbejdet mellem skolens ressourcepersoner. Opgaverne for det pædagogiske læringscenter er at skabe overblik over og formidle læringsressourcer i bred forstand. Det vil sige analoge og digitale læremidler, bøger til elevernes fritidslæsning, digitale værktøjer, læringsforløb med eksterne aktører og andre ressourcer med læringspotentiale. Desuden er det pædagogiske læringscenters opgave at understøtte medarbejdernes planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisning på baggrund af Fælles Mål. Det pædagogiske læringscenter må have solidt kendskab til Fælles Mål og kunne støtte medarbejderne i deres arbejde med at omsætte Fælles Mål til daglig praksis. Herunder skal det pædagogiske læringscenter kunne hjælpe med at pege på gode ressourcer og aktiviteter, der kan understøtte målopfyldelsen. Endelig kan den enkelte skoles ledelse beslutte, at det pædagogiske læringscenter også understøtter organiseringen af en længere, mere varieret skoledag, understøtter samarbejdet mellem idræts-, kultur- og foreningslivet samt koordinerer og samler dokumentation om læringsresultater og evaluering. Forvaltningen kan iværksætte tiltag, der understøtter et systematisk arbejde med rammerne for det pædagogiske læringscenter på enten kommune- eller skoleniveau. Den enkelte kommune eller skole fastlægger organiseringen af det pædagogiske læringscenter, fx kan der udarbejdes en kommunal funktionsbeskrivelse eller en visions- og handleplan for det pædagogiske læringscenters virke. (Læs om Kolding Kommune, Hvidovre Kommune og Gribskov Kommune i afsnittet Eksempler på praksis) Bekendtgørelsen fastlægger ikke længere noget uddannelseskrav for medarbejderne i det pædagogiske læringscenter. Det vil sige, at den enkelte skoleledelse bemander det pædagogiske læringscenter med medarbejdere, der har de relevante kompetencer. Det kan fx være læringsvejledere, inklusions-vejledere, dsa-vejledere, fagdidaktiske vejledere, medievejledere, kulturformidlere og folkebibliotekarer. Listen er ikke udtømmende. 6\n7 Lovgivning og rammer for det pædagogiske læringscenter I Folkeskoleloven 19, stk. 2 står der at: Ved hver skole oprettes et pædagogisk læringscenter. Det pædagogiske læringscenter er en del af skolens virksomhed og samarbejder med folkebiblioteket. Det pædagogiske læringscenter stiller undervisningsmidler til rådighed for skolens undervisning, herunder også bøger til elevernes fritidslæsning, og yder vejledning i brugen heraf. Med den nye bekendtgørelse har Undervisningsministeriet fastsat de nærmere regler om de pædagogiske læringscentres formål og funktion jf. Folkeskoleloven 19, stk. 3. I bekendtgørelsen skelnes mellem opgaver, der skal varetages af det pædagogiske læringscenter og hvilke af skolens opgaver, det pædagogiske læringscenter kan varetage. Link til bekendtgørelsen: Link til folkeskoleloven: Formålet for det pædagogiske læringscenter er at fremme elevers læring og trivsel i en motiverende og varieret skoledag ved at understøtte og udvikle læringsrelaterede aktiviteter for eleverne. Desuden skal det pædagogiske læringscenter inspirere og understøtte det undervisende personales fokus på læreprocesser og læringsresultater. Det pædagogiske læringscenter skal derfor medvirke til at: - understøtte skoleudviklingsinitiativer i samspil med ledelsen, - formidle kulturtilbud til børn og unge, - sætte forskningsbaseret viden om læring i spil på skolen og - understøtte samarbejdet mellem skolens ressourcepersoner I forlængelse af formålet er der to opgaver, som det pædagogiske læringscenter skal varetage og desuden tre opgaver, som skolens ledelse kan beslutte, hører under det pædagogiske læringscenter. Skal-opgaver: 1. Skabe overblik og formidle tilgængelige læringsressourcer 2. På baggrund af Fælles Mål at understøtte det undervisende personales planlægning, gennemførsel og evaluering af undervisning med udgangspunkt i navnlig: a. Aktuelle indsatsområder på skolen b. Digitale medier c. Pædagogisk praksis og læring d. Samarbejde med eksterne parter om læring, udvikling og trivsel e. Nyeste viden om målstyret undervisning, læringsaktiviteter og evaluering Kan-opgaver: 7\n8 1. Understøtte organisering og tilrettelæggelse af en længere og mere varieret skoledag 2. Understøtte samarbejdet med idræts-, kultur og foreningslivet 3. Koordinere og samle dokumentation om læringsresultater og evaluering (Læs mere om funktioner og organisering i afsnittet herom for lærere og pædagogisk personale) 8\n9 Funktioner og organisering Der skal ved hver skole oprettes et pædagogisk læringscenter. Herunder kan forvaltningen overveje forskellige organiseringsformer. Det pædagogiske læringscenter kan etableres som et uformelt og formelt læringsrum og kan organiseres forskelligt i forhold til tid, sted og rum. Overvejelser vedrørende mål og organisering må afgøres lokalt, da skolernes rammer og lokale kulturer er meget forskellige (Se evt. eksempler på praksis fra Kolding Kommune, Hvidovre Kommune og Gribskov Kommune) I den enkelte kommune må det drøftes og besluttes, hvorvidt der skal være tale om en organisering, der fysisk samler alle ressourcepersoner, eller om der er tale om en funktion, som samles efter behov og efter de opgaver, der skal løses. Vil det pædagogiske læringscenter være delt i to eller flere fysiske områder: et hvor læringsressourcerne er fysisk placerede, og et mere funktionelt til lærings- og trivselsrettede aktiviteter? Forvaltningen afgør hvilke opgaver, der løses centralt og decentralt og hvilke netværksstrukturer, der skal understøtte skolevæsenets samarbejde omkring det pædagogiske læringscenter. Medarbejderne på det pædagogiske læringscenter kan være en bred sammensætning af vejledere og ressourcepersoner, der samlet set kan give vejledning og sparring, der er fagligt dyb og specifik samt bred og generel: Det kan fx være læringsvejledere, inklusions-vejledere, dsa-vejledere, faglige vejledere, medievejlere, kulturformidlere folkebibliotekarer etc. Listen er ikke udtømmende. Bekendtgørelse om det pædagogiske læringscenter: Folkeskoleloven: Information om rammeforsøg: Rammeforsoeg-med-aldersintegrerede-klasser-og-faelles-ledels FAQ 1. Spørgsmål: Fører den nye bekendtgørelse til øgede udgifter for kommune? Svar: Nej, ikke nødvendigvis. Bekendtgørelsen beskriver nogle opgaver, der skal varetages af det pædagogiske læringscenter, men den enkelte kommunes og skoles udmøntning rammesættes og målrettes lokalt. 2. Spørgsmål: Fører den nye bekendtgørelse til en ny organisering af det pædagogiske læringscenter 9\n10 Svar: Formentlig. Bekendtgørelsen fokuserer på didaktisk understøttelse i relation til en række temaer. Det er ikke givet, at opgaven kan varetages indenfor den eksisterende organisering. 3. Spørgsmål: Fører den nye bekendtgørelse til nye personalegrupper? Svar: Måske. Det er op til skoleledelsen at ansætte medarbejdere med de rette kompetencer i forhold til opgavevaretagelsen. 10\n11 Eksempler på praksis Dette afsnit indeholder en række konstruerede og virkelige eksempler på praksis. Der er eksempler på - det pædagogiske læringscenters rolle i skoleudvikling, - overvejelser og erfaringer i relation til organisering, - centrale vejledningsopgaver og udviklingen af vejledningsfunktionen - oplæg til en kommunal strategi for arbejdet med læringsressourcer 1. Skoleudvikling Det pædagogiske læringscenter har som en del af sit formål at understøtte skoleudvikling i samspil med skoleledelsen. Det politiske niveau og forvaltningen ønsker at udmønte bestemte værdier, skolepolitikker og udviklingsområder og have en overordnet styring af, hvordan det pædagogiske læringscenter skal understøtte skoleudvikling. Der ønskes en plan for, hvordan det pædagogiske læringscenters organisering kan understøtte skiftende indsatsområder i kommunen såvel som på den enkelte skole. Der udarbejdes derfor en strategi for, hvordan forvaltningen kan understøtte det pædagogiske læringscenters facilitering af skoleudviklingsprocesser. En plan kan se således ud: 1) Forvaltningen iværksætter en analyse af kommunens vision, mission og indsatsområder med fokus på skoleudvikling. Det beskrives, hvordan kommunens skoler enkeltvis og i fællesskab arbejder med skoleudvikling, og der tegnes et billede af det samlede fundament: Hvor er vi og hvor vil vi hen? Hvad har vi som indsatsområder? Er der ensartethed eller stor forskellighed imellem skolerne mht. skoleudviklingsprocesser? Hvordan arbejdes med skoleudvikling? Hvor mange og hvilke vejledere er der på skolerne? Osv. Analysen vil tegne et billede af kommunens status på skoleudviklingsområdet og kan dermed danne basis for, hvor der kan tages afsæt. 2) Dernæst udarbejder forvaltningen en projektplan med inddragelse af alle relevante interessentgrupper for det/de projekter, der ønskes iværksat, for at skolernes pædagogiske læringscentre bliver rustede til at initiere skoleudviklingsprocesser. I projektplansarbejdet kan mange metoder anvendes: -narrative, fx fremtidsfortællingen, casestudiet (link til Hvidovre Kommune) -udforskende, fx affinity protocols og dataindsamling (forskning/ litteratur, fx John Hattie) -strategiske, fx handleplaner og konkrete strategier på mange arenaer Link til Kolding Kommunes funktionsbeskrivelse: df 11\n12 3) Det besluttes på forvaltningsniveau hvilke projekter, der skal iværksættes, af hvem, hvornår og for hvilke midler osv., og om der skal iværksættes pilotprojekter %E2%80%93-rudersdal-kommune 4) I forbindelse med afdækning af status foretages der en analyse af kompetenceudviklingsbehov i de pædagogiske læringscentre. Er der personale, der kan stå for skoleudvikling? Er der brug for kompetenceløft? Er der personale/konsulenter i kommunen, der kan facilitere processerne? 5) Efter at analyserne er foretaget, udarbejder hver skole en plan for, hvordan skolens pædagogiske læringscenter kan understøtte skoleudvikling. 6) På forvaltningsniveau afgøres det, om kommunen skal deltage i ministerielle rammeforsøg eller andre større projekter. Foruden en plan for og en organisering af hvordan hver skoles læringscenter kan understøtte skoleudvikling, kan der udarbejdes konkrete planer for, hvordan det pædagogiske læringscenter kan understøtte arbejdet med fx læringsmålstyret undervisning, evaluering af undervisningen, den understøttende undervisning, samarbejde med kulturinstitutioner mm. Dette kan initieres af forvaltningen eller overlades til den enkelte skole. Den kommunale forvaltning kan beslutte, hvorvidt analysen af status og de deraf afledte indsatsområder, skal udmøntes i en funktionsbeskrivelse. Det kan fx være en funktionsbeskrivelse som er fælles for alle skoler, eller en, hvor dele er fælles og andet aftales på den enkelte skole. Refleksionsspørgsmål Hvad skal være fælles for os som kommune i forhold til skoleudvikling? Hvorledes sikres sammenhængen mellem skoleudviklingen og udvikling af det pædagogiske læringscenter? Har vi de relevante netværk, der kan facilitere en proces for samtlige skolers pædagogiske læringscentre? Hvilke efteruddannelsesstrategier vil vi anlægge? 12\n13 2 (a). Organisering: Kolding Kommune Et eksempel på hvordan det pædagogiske læringscenter kan organiseres med udgangspunkt i bekendtgørelsen. Video med skolechefen i Kolding Kommune Morten Kirk Jensen Funktionsbeskrivelsen som bog: Skolechef Morten Kirk Jensen fortæller i videoen om de overvejelser, der ligger til grund for funktionsbeskrivelsen for det pædagogiske læringscenter i Kolding Kommune. Det fremhæves, at det pædagogiske læringscenter er en central del af skolernes udvikling og arbejdet med eleverne. Forvaltningen har besluttet, at skoleudvikling, kulturarbejde og arbejdet med læringsressourcer er faste dele af den enkelte skoles pædagogiske læringscenter. I samarbejde med repræsentanter for forvaltning, skoleledelse og medarbejdere har kommunen udarbejdet en funktionsbeskrivelse, som rammesætter de opgaver, det enkelte pædagogiske læringscenter skal løse. Det pædagogiske læringscenter ses som en del af den samlede kapacitetsopbygning i kommunen. Der arbejdes på tværs af skolerne i et samarbejde med Pædagogisk Center, som er forvaltningsmæssigt forankret. I kommunen er der et netværk for de pædagogiske læringscentre, der er med til at sætte dagsorden for, hvad der er god skoleudvikling. Det pædagogiske læringscenter er organiseret omkring en mangfoldighed af vejledere og ressourcepersoner. 13\n14 2 (b). Organisering: Det integrerede bibliotek BLIK i Gribskov Kommune BLIK ligger midt i skolegården på Gribskolen, og den tidligere gymnastiksal er indrettet med fleksible rum, som tilgodeser menneskers mange forskellige måder at lære på. Lederen af BLIK Vibeke Steen fortæller: Vi gør brug af en mangfoldighed af fagligheder, der gør os alle klogere. Og vi er virkelig gode til at være opmærksomme på at vise respekt for hinandens faglige baggrund og indsigt vi føler alle, at vi kan byde ind med hver sit, som elever, lærere og borgere kan have gavn af. Det er en stor succes for os, at vi har skabt en tydelig fornemmelse af ligeværdighed blandt alle Vibeke Steen pointerer, at det er en central opgave i forbindelse med etablering af et integreret bibliotek, at der i det politiske udkast lægges op til, at der skal skabes en arbejdsplads, hvor man som barn og borger kan henvende sig til alle medarbejdere for hjælp og vejledning. Det betyder, at læreren og pædagogen også vejleder og hjælper borgere ligesom bibliotekaren vejleder og hjælper skolens medarbejdere og elever. Det integrerede bibliotek åbner for muligheden for at facilitere læringsfællesskaber på tværs af generationer, fordi der i dagligdagen er et mix af børn og voksne på bibliotekerne. Vibeke Steen fortæller, at BLIK i øjeblikket er i gang med at etablere 2 FAB LABs, hvor målet er at etablere læringsfællesskaber mellem voksne borgere/frivillige og skolens elever. Det vil være lærernes opgave, at samarbejde med de frivillige om elevernes læringsmål. Visionen er at skabe et kreativt og innovativt miljø, hvor alle, børn og voksne, bidrager og har deltagelsesmulighed. I lokalområdet er der mange frivillige, der gerne vil bidrage med deres viden og kundskaber. Således er der også netop etableret en strikkeklub med børn og voksne. Mulighederne er mange og vi skal udnytte dem, siger Vibeke Steen. Undervisningsministeriet har i foråret 2015 haft åbnet for nye forsøg med fælles ledelse af pædagogiske læringscentre og folkebiblioteker. Med fælles ledelse af pædagogiske læringscentre og kommunale folkebiblioteker er forventningen, at der vil være en række fordele i forhold til at stille materialesamlinger, viden og ressourcer til rådighed på tværs af skole og folkebiblioteket. Det kan øge kvaliteten i tilbuddene på skolerne og på folkebiblioteket. På Undervisningsministeriets hjemmeside kan man læse mere om tilsagn, kriterier, ansøgningsprocedure mv. DK/Content/News/Udd/Folke/2015/Mar/ Kommuner-godkendt-til-rammeforsoeg Eksisterende forsøg med integrerede biblioteker er samlet i denne oversigt udarbejdet af Kommunernes Skolebiblioteksforening: 14\n15 3. Vejledning. Hvidovre Kommunes vision for vejlederfunktioner i det pædagogiske læringscenter. En beskrivelse af læringsvejlederes og andre vejlederes funktioner i relation til det pædagogiske læringscenter, samt sammenhængen mellem det pædagogiske læringscenter og kompetencecenteret (ressourcecenter) Hvidovre kommunes vision beskriver, hvordan den vigtigste ressource på de pædagogiske læringscentre er de tilknyttede læringsvejledere, som skal varetage omsætning og formidling af viden om læremidler og didaktik til læring for eleverne. Læringsvejlederne skal alle have undervisningserfaring og solid viden om materialer og pædagogisk/didaktisk forståelse. Læringsvejlederne skal samarbejde med skolens øvrige vejledernetværk, sådan at det pædagogiske læringscenter bliver det naturlige sted, hvor samarbejdet mellem de forskellige vejledere og deres kollegaer finder sted. Det er desuden det sted, hvor skoleudvikling konkret understøttes i samarbejde med skolens ledelse. Hvidovre Kommune beskriver ligeledes, at der er behov for et kompetenceløft i forhold til det pædagogiske læringscenters understøttelse af skolens udvikling. Endvidere har hver skole i kommunen beskrevet en handleplan og en fremtidsfortælling for det pædagogiske læringscenter og herunder samspillet mellem dette og de forskellige vejledergrupper. Disse handleplaner rummer mange gode ideer til hvordan man kan skabe en vejlederkultur, der passer til ens egen skole i forhold til fx de fysiske rammer. Eksemplet rummer gode ideer til hvordan man både på forvaltningsniveau og skoleniveau kan arbejde med fremtidsfortællingen som metode til at beskrive den ønskede virkelighed. (Visions- og handleplanen som pdf findes på emu.dk) Refleksionsspørgsmål Hvordan er sammenhængen mellem de forskellige vejledningsgrupper og skolens værdier/arbejdsgrundlag? 15\n16 4. Læringsressourcer Et konstrueret eksempel på en kommunal strategi til håndtering af læringsressourcer De pædagogiske læringscentre administrerer skolernes samlede læringsressourcer, såvel didaktiserede som ikke-didaktiserede ressourcer, der understøtter elevernes læring. Det skal sikres, at det pædagogiske læringscenter tilbyder en bred vifte af ressourcer, både analoge og digitale ressourcer som det pædagogiske personale kan anvende i deres praksis. Det kan være fysiske bøger, skønlitteratur og som faglitteratur samt e-bøger. Det kan være de etablerede forlags læringsportaler, gratis ressourcer på nettet samt indkøb af apps. Det kan være analoge læringsspil. Derudover hele viften af digitalt udstyr, så som computere og tablets, video og fotokameraer, lydoptagere og mikrofoner. En særlig opmærksomhed rettes mod indkøb af udstyr til brug i forbindelse med elevers egenproduktion. På kommunalt niveau udvikles en strategi for etablering af en basissamling, der sikrer et bredt og opdateret udvalg af digitale læringsressourcer på de enkelte skoler. Det overvejes, hvor bred en vifte af ressourcer, der skal være fælles for alle skoler. På kommunalt niveau udarbejdes en plan for, hvorledes principper for materialeindkøb sikres på den bedste ressourcemæssige måde, fx gennem nedsættelse af en kommunal materialevalgsgruppe på tværs af skolerne. En særlig opmærksomhed rettes mod udvikling af fælles vurderingskriterier for valg af læringsressourcer. Centrene for Undervisningsmidler kan på forskellig vis servicere skolerne og tilbyde ressourcer af forskellig art. Centrene for Undervisningsmidler tilbyder bl.a. konsulentbistand og kurser, der kan understøtte skoleudviklingen. Refleksionsspørgsmål Hvordan sikres det bedst muligt, at det pædagogiske læringscenter til stadighed tilbyder en relevant vifte af læringsressourcer, der understøtter elevernes læring? Hvorledes udvikles en fælles kommunal strategi for en basissamling? Hvordan sikres sammenhæng mellem valg af læringsressourcer og den konkrete skoleudviklingsstrategi? Hvorledes udnyttes de ressourcer, som Centrene for Undervisningsmidler tilbyder, optimalt? 16\n17 Målgruppeindgang: Skoleledelse Hvad er det pædagogiske læringscenter? Det pædagogiske læringscenter er en fleksibel organisering med fokus på, refleksion over og aktiviteter med læring og trivsel. Samarbejde og aktiviteter iværksættes på tværs af såvel relationer og ressourcer som fag og funktioner. Dette fokus på elevers læring og trivsel er i tråd med Folkeskolereformens intentioner. Skoleledelsen må overveje og træffe beslutning om det pædagogiske læringscenters organisering. Da der er meget store forskelle på skoler mht. størrelse og økonomi, vil det også være meget forskelligt, hvad der vil være mest hensigtsmæssigt i forhold til organisering af det pædagogiske læringscenter. Mange skoler har igennem en årrække arbejdet med den intention at etablere et læringscenter. For andre skoler er det helt nyt. Fra at have beskæftiget sig primært med læringsressourcer, så er der kommet endnu en dimension med i opgavevaretagelsen læringsprocesser. Disse intentioner om at lægge større vægt på læreprocesser vil kunne blive et vigtigt redskab for skoleledelsen i virkeliggørelsen af reformen, samt styrke en evidens- og forskningsinformeret tilgang til læring, trivsel og evaluering. Folkeskolereformen betoner pædagogisk ledelse af læringsmålstyret undervisning, og det pædagogiske læringscenter kan med sit fokus på læreprocesser blive en vigtig faktor i dette arbejde gennem medvirken til indsamling og bearbejdning af forskellige former for data og igangsættelse af tiltag, som understøtter elevers læring. Det pædagogiske læringscenter kan bidrage til evalueringen af skolens virksomhed, og af om skolen som helhed lever op til målene, både lokalt, kommunalt og nationalt. 17\n18 Hvad kendetegner det pædagogiske læringscenter? Det pædagogiske læringscenter er en fleksibel organisering på den enkelte skole. Læringscentret skal fremme elevernes læring og trivsel i en motiverende og varieret skoledag ved at udvikle og understøtte læringsrelaterede aktiviteter for eleverne samt inspirere og understøtte det undervisende personales fokus på læreprocesser og læringsresultater. Derudover skal det pædagogiske læringscenter understøtte skoleudviklingsinitiativer i samspil med ledelsen, formidle kulturtilbud til eleverne, sætte forskningsbaseret viden om læring i spil og understøtte samarbejdet mellem skolens ressourcepersoner. Opgaverne for det pædagogiske læringscenter er at skabe overblik over og formidle læringsressourcer i bred forstand. Det vil sige analoge og digitale læringsressourcer, bøger til elevernes fritidslæsning, digitale værktøjer, læringsforløb med eksterne aktører og andre ressourcer med læringspotentiale. Desuden er det pædagogiske læringscenters opgave at understøtte medarbejdernes planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisning på baggrund af Fælles Mål. Det vil sige, at det pædagogiske læringscenter må have solidt kendskab til Fælles Mål og kunne støtte medarbejderne i deres arbejde med at omsætte Fælles Mål til daglig praksis, herunder at kunne hjælpe med at pege på gode læringsressourcer og aktiviteter, der kan understøtte målopfyldelsen. Endelig kan den enkelte skoles ledelse beslutte, at det pædagogiske læringscenter også understøtter organiseringen af en længere, mere varieret skoledag, understøtter samarbejdet mellem idræts-, kultur- og foreningslivet samt koordinerer og samler dokumentation om læringsresultater og evaluering. (Se i øvrigt eksempler på praksis) Bekendtgørelsen fastlægger ikke længere noget uddannelseskrav for medarbejderne i det pædagogiske læringscenter. Det vil sige, at den enkelte skoleledelse bemander det pædagogiske læringscenter med medarbejdere, der har de relevante kompetencer. Det kan fx være læringsvejledere, inklusions-vejledere, dsa-vejledere, fagdidaktiske vejledere, medievejledere, kulturformidlere og folkebibliotekarer. Listen er ikke udtømmende. 18\n19 Lovgivning og rammer for det pædagogiske læringscenter I Folkeskoleloven 19, stk. 2 står der at: Ved hver skole oprettes et pædagogisk læringscenter. Det pædagogiske læringscenter er en del af skolens virksomhed og samarbejder med folkebiblioteket. Det pædagogiske læringscenter stiller undervisningsmidler til rådighed for skolens undervisning, herunder også bøger til elevernes fritidslæsning, og yder vejledning i brugen heraf. Med den nye bekendtgørelse har Undervisningsministeriet fastsat de nærmere regler om de pædagogiske læringscentres formål og funktion jf. Folkeskoleloven 19, stk. 3. Link til bekendtgørelsen: Link til folkeskoleloven: Formålet for det pædagogiske læringscenter er at fremme elevers læring og trivsel i en motiverende og varieret skoledag ved at understøtte og udvikle læringsrelaterede aktiviteter for eleverne. Desuden skal det pædagogiske læringscenter inspirere og understøtte det undervisende personales fokus på læreprocesser og læringsresultater. Det pædagogiske læringscenter skal derfor medvirke til at: - understøtte skoleudviklingsinitiativer i samspil med ledelsen, - formidle kulturtilbud til børn og unge, - sætte forskningsbaseret viden om læring i spil på skolen og - understøtte samarbejdet mellem skolens ressourcepersoner I forlængelse af formålet er der to opgaver, som det pædagogiske læringscenter skal varetage og desuden tre opgaver, som skolens ledelse kan beslutte, hører under det pædagogiske læringscenter. Skal-opgaver: 1. Skabe overblik og formidle tilgængelige læringsressourcer 2. På baggrund af Fælles Mål at understøtte det undervisende personales planlægning, gennemførsel og evaluering af undervisning med udgangspunkt i navnlig: a. Aktuelle indsatsområder på skolen b. Digitale medier c. Pædagogisk praksis og læring d. Samarbejde med eksterne parter om læring, udvikling og trivsel e. Nyeste viden om målstyret undervisning, læringsaktiviteter og evaluering Kan-opgaver: 19\n20 1. Understøtte organisering og tilrettelæggelse af en længere og mere varieret skoledag 2. Understøtte samarbejdet med idræts-, kultur og foreningslivet 3. Koordinere og samle dokumentation om læringsresultater og evaluering Skolens mål, retning og vision Hver skole skal udarbejde en kvalitetsrapport, som både skal bruges udadtil i forhold til den kommunale forvaltning og indadtil i forhold til den enkelte skoles virke. I Kvalitetsrapporten skal skoler beskrive deres arbejde med at nå de nationale mål. Det pædagogiske læringscenter kan få en vigtig rolle i arbejdet med at understøtte de nationale mål gennem aktiviteter, som fremmer elevernes læring og trivsel. Dette kan ske gennem - Faglige drøftelser, - Analyser af oplysningerne i LIS i samarbejde med skoleledelsen, - Trivselsundersøgelser, - Understøttelse af læringsmålstyret undervisning og - Understøttelse af arbejdet med skolens egne mål, retning og vision. 20\n21 Funktioner, organisering og læringsressourcer Funktioner Der skal ved hver skole oprettes et pædagogisk læringscenter. Skoleledelsen er den overordnede leder af det pædagogiske læringscenter. Det pædagogiske læringscenters funktioner afgøres lokalt ud fra bekendtgørelsens skal- og kan-opgaver, og organiseringen tilpasses de funktioner, som den enkelte skole vælger at lægge ind i det pædagogiske læringscenter. Det er skoleledelsens ansvar at sørge for at indsamle, bearbejde og analysere data til udarbejdelse af skolens indsatsområder og deraf følgende udviklingsplaner/handleplaner. Det pædagogiske læringscenter vil kunne medvirke til at understøtte skoleudviklingsaktiviteter i samspil med ledelsen og det undervisende personale. Det kan fx være at sætte fokus på hvordan vejlederne kan bringes i spil i et skoleudviklingsprojekt. Det pædagogiske læringscenter kan få en central rolle i arbejdet med at koordinere og omsætte data til konkrete didaktiske tiltag i samarbejde med det øvrige undervisende personale. Endvidere kan det pædagogiske læringscenter understøtte organisering og tilrettelæggelse af en mere varieret skoledag, den understøttende undervisning samt bidrage til hvordan lektiehjælp og faglig fordybelse kan indrettes. Et indsatsområde kan fx være, hvordan man vil forholde sig til og bruge resultaterne af de nationale test, trivselsmålinger, afgangsprøver, diagnostiske prøver samt alle de kvalitative data der findes på en skole, så som logbøger, elevprodukter, interviews, elevplaner osv. I arbejdet med understøttelsen af læringsmålstyret undervisning og evaluering beslutter skoleledelsen, hvordan det pædagogiske læringscenter bedst understøtter samarbejdet mellem ressourcepersonerne på skolen. Vejlederne kan have en central funktion i forhold til dels at bringe viden i spil på skolen, dels at kvalificere drøftelser og beslutninger inden for de enkelte fag og på tværs af fagene. Medarbejderne på det pædagogiske læringscenter kan være en bred sammensætning af vejledere og ressourcepersoner, der samlet set kan give vejledning og sparring, der er fagligt dyb og specifik samt bred og generel: Det kan fx være læringsvejledere, inklusions-vejledere, dsa-vejledere, faglige vejledere, medievejlere, kulturformidlere folkebibliotekarer etc. Listen er ikke udtømmende. Organisering På den enkelte skole må det drøftes og besluttes, hvorvidt der skal være tale om en organisering, der fysisk samler alle ressourcepersoner, eller om der er tale om en funktion, som samles efter behov og efter de opgaver, der skal løses. Vil det pædagogiske læringscenter være delt i to eller flere fysiske områder: et hvor læringsressourcerne er fysisk placerede, og et mere funktionelt til lærings- og trivselsrettede aktiviteter? Gennem organiseringen af det pædagogiske læringscenter med relevante vejledere holdes skolen a jour med nyeste viden inden for alle områder af skolens virke. 21\n22 Læringsressourcer Læringsressourcer dækker alle former for analoge og digitale ressourcer, såvel didaktiserede som ikke-didaktiserede, der understøtter læring og trivsel. Der er tale om en bred vifte af ressourcer, så som fysiske bøger og e-bøger, skønlitteratur og faglitteratur. Digitalt udstyr, så som computere og tablets, video og fotokameraer, lydoptagere og mikrofoner. Endvidere etablerede forlags læringsportaler og læringsplatforme, gratis ressourcer på nettet og apps. Derudover teatre, museer og andre udbydere af materialer til undervisning og læring Ifølge den nationale strategi for digitalisering af folkeskolen er det hensigten at alle elever kan medbringe deres egen digitale enhed og tilgå skolens netværk. Det er i den forbindelse en vigtig opgave for det pædagogiske læringscenter at facilitere den daglige brug af forskellige digitale enheder. Det pædagogiske læringscenter kan være den centrale organisering på den enkelte skole, hvor alt vedrørende læringsressourcer bliver drøftet og sat i forhold til skolens arbejde med elevernes læring og trivsel. Det pædagogiske læringscenter kan få en nøglefunktion i at støtte fagteam mv. i vurdering og udvælgelse af eksempelvis læringsportaler eller klassesæt. Det pædagogiske læringscenter står for formidlingen af læringsressourcerne gennem fx digitale og fysiske oversigter, og konkret som fysiske materialer i depoter og på læringscenteret. I dette arbejde med læringsressourcer har fagudvalg og fagteam en central rolle. 22\n23 Eksempler på praksis 1. Skoleudvikling Titel Centrale elementer i udvikling af en vejlednings- og videndelingskultur på en skole. Manchet: Et konstrueret eksempel på en udviklingsproces med fokus på at skabe sammenhæng mellem vejledning, videndeling og det pædagogiske læringscenter. Indhold På baggrund af Fælles Mål skal det pædagogiske læringscenter understøtte det undervisende personales planlægning, gennemførsel og evaluering af undervisning med udgangspunkt i navnlig: a)aktuelle indsatsområder på skolen b)digitale medier c)pædagogisk praksis og læring d)samarbejde med eksterne parter om læring, e)nyeste viden om målstyret undervisning, læringsaktiviteter og evaluering udvikling og trivsel. For at kunne understøtte ovennævnte områder må skolens vejledere og ressourcepersoner have både almen- og fagdidaktisk kompetence. Det centrale er den måde, hvorpå der arbejdes, og de grundlæggende antagelser, en skole har om god praksis. Vejlederne har traditionelt været tilknyttet hver deres center, men kan også samles i et team med fokus på didaktisk sparring og vejledning i det pædagogiske læringscenter. Skolens ledelse iværksætter en udviklingsproces sammen med det pædagogiske læringscenter/vejledergrupperne for at klarlægge skolens forståelse af, hvordan vejledning og vejledere i de forskellige fag og fagområder bedst bringes i spil i forhold til Fælles Mål. En plan kunne se således ud: Skoleledelsen arrangerer 1) En temadag for hver af de vejledergrupper man lige nu har på skolen. Hver gruppe klarlægger og definerer deres didaktiske område og faglige tilgange. Grupperne har fokus på både mål, indhold, medier/læringsressourcer og metode set i forhold til læringsmiljøet. 2) En fælles temadag for den samlede vejledergruppe, hvor hver gruppe fremlægger sit didaktiske område og faglige ståsted. Derefter findes de snitflader/knudepunkter som alle kan tilslutte sig ud fra skolens samlede værdi-og handlegrundlag: Hvad står vi for? Hvad er vores skoles profil? Hvad kan og skal vi sammen? 23\n24 3) En arbejdsgruppe på tværs af vejledergrupper laver et oplæg til beskrivelse af en vejlederdidaktik, dvs. hvilket indhold og hvilke fag/fagområder kan vi vejlede om, hvilke metoder kan vi vejlede i og om, hvordan kan vi understøtte den læringsmålstyrede undervisning, hvordan kan vi vejlede i og om evaluering. 4) En arbejdsgruppe laver et oplæg til beskrivelse af en skoleudviklingsdidaktik ud fra forskningsbaseret viden. 5) Alle vejledergrupperne samles og drøfter vejlederdidaktikken og beskrivelsen af skoleudviklingsdidaktikken. Dette arbejde udmøntes i et vejlederkatalog/udstillingsvindue hvor skolens vejledningstilbud er beskrevne. 6) Vejlederdidaktikken og skoleudviklingsdidaktikken drøftes på personalemøder/ pædagogisk dag og i Skolebestyrelsen. 7) Hver faglig vejledergruppe beskriver hvordan de vil understøtte det undervisende personales planlægning, gennemførsel og evaluering af undervisning ud fra de ovennævnte didaktikker. Disse beskrivelser lægges på hjemmeside/skoleintra mm. 8) Der fastsættes kadencer for hvornår vejledergrupperne afholder møder, hvor vejledningsdidaktikken drøftes. 9) Den samlede vejledergruppe og skoleledelsen sørger for de tilknytninger der er brug for i forhold til eksterne netværksgrupper og lignende for at være a jour med nyeste forskning og få kendskab til tiltag fra andre steder, der kan være relevante og inspirerende. Refleksionsspørgsmål: Skal der tilknyttes ekstern bistand til udviklingsprocessen? Fx en konsulent i kommunen. Hvad forstår skoleledelsen ved en vejledningsdidaktik? Hvad forventer skoleledelsen af skolens vejledere? Hvordan forstår man udvikling på skolen? Hvem kan man få hjælp af i forhold til planlægning af ændringen af pædagogisk læringscenter fra primært fokus på læringsressourcer til øget fokus på læreprocesser? 24\n25 2. Organisering af det pædagogiske læringscenter To eksempler på, hvordan man som skoleledelse kan arbejde med organisering af skolens pædagogiske læringscenter. Det centrale i eksemplerne er, at man med den nye bekendtgørelse er nødt til at gøre sig overvejelser over, hvordan det pædagogiske læringscenter er organiseret. Som skoleledelse kan man få inspiration til eget arbejde med organisering af det pædagogiske læringscenter ud fra de to nedenstående eksempler. Funktionsbeskrivelsen fra Ballerup kommune er et eksempel på en ramme defineret af kommunen, som de lokale skoler skal arbejde inden for. Visions- og handleplanen fra Hvidovre Kommune giver eksempler på, hvordan den enkelte skole vil arbejde med udmøntningen af målene. Eksempel fra Ballerup Kommune I Ballerup kommune har man arbejdet med en ramme for organiseringen af det pædagogiske læringscenter i samarbejde med det lokale netværk for skolebibliotekarer. Ballerup Kommune har udarbejdet en ramme for det pædagogiske læringscenter som er sammensat af fire områder: funktion, team, samling og rum. I de fire områder beskrives, hvilke rammer og opgaver, der ligger til grund for organiseringen. Eksempel fra Hvidovre Kommune I Hvidovre Kommune har man udarbejdet en visions- og handleplan for skolernes pædagogiske læringscentre: PLC er skolernes fælles, bankende hjerte, som stiller op med læresteder, værksteder og væresteder, som inspirerer og forundrer. De tre kommunale og centrale målsætninger for det pædagogiske læringscenter: lære-, værk- og værested har skolerne udmøntet og beskrevet i hver sin fremtidsfortælling indeholdende handleplan og mål for, hvordan de vil arbejde med det pædagogiske læringscenter. (Ballerup og Hvidovres udviklingsplaner ligger som pdf på emu.dk) Refleksionsspørgsmål Retning? Hvordan kan det pædagogiske læringscenter organiseres, så det bedst understøtter skolens værdigrundlag? Rammer og råderum? Roller og relationer? Hvilke funktioner har medarbejderne på det pædagogiske læringscenter? Hvilke forventninger er der til det pædagogiske læringscenter som team? 25\n26 3. Vejledning og videndeling som eksempel til forvaltning Hvidovre Kommunes vision for vejlederfunktioner i det pædagogiske læringscenter. En beskrivelse af læringsvejlederes og andre vejlederes funktioner i relation til det pædagogiske læringscenter, samt sammenhængen mellem det pædagogiske læringscenter og kompetencecenteret (ressourcecenter) Hvidovre kommunes vision beskriver, hvordan den vigtigste ressource på de pædagogiske læringscentre er de tilknyttede læringsvejledere, som skal varetage omsætning og formidling af viden om læremidler og didaktik til læring for eleverne. Læringsvejlederne skal alle have undervisningserfaring og solid viden om materialer og pædagogisk/didaktisk forståelse. Læringsvejlederne skal samarbejde med skolens øvrige vejledernetværk, sådan at det pædagogiske læringscenter bliver det naturlige sted, hvor samarbejdet mellem de forskellige vejledere og deres kollegaer finder sted. Det er desuden det sted hvor skoleudvikling konkret understøttes i samarbejde med skolens ledelse. Hvidovre Kommune beskriver ligeledes, at der er behov for et kompetenceløft i forhold til det pædagogiske læringscenters understøttelse af skolens udvikling. Endvidere har hver skole i kommunen beskrevet en handleplan og en fremtidsfortælling for det pædagogiske læringscenter og herunder samspillet mellem dette og de forskellige vejledergrupper. Disse handleplaner rummer mange gode ideer til hvordan man kan skabe en vejlederkultur, der passer til ens egen skole i forhold til fx de fysiske rammer. Eksemplet rummer gode ideer til hvordan man både på forvaltningsniveau og skoleniveau kan arbejde med fremtidsfortællingen som metode til at beskrive den ønskede virkelighed. (Hvidovres vision ligger som pdf på emu.dk) Refleksionsspørgsmål Hvordan er sammenhængen mellem de forskellige vejledningsgrupper og skolens værdier/arbejdsgrundlag? 26\n27 4. Læringsressourcer Et konstrueret eksempel på, hvorledes implementeringen af en digital læringsplatform kan understøtte arbejdet med 21st learning skills og læringsmålstyret undervisning På baggrund af nogle af konklusionerne i rapporten Digitale kompetencer i internationalt perspektiv ( afsnittet forskning og viden) kan en skole i et kompetenceudviklingsperspektiv fokusere på, hvordan skolens medarbejdere arbejder med digitale medier i undervisningen. Et fokusområde kan være, at medarbejderne skal eksperimentere med en digital læringsplatform, både i relation til egen undervisning og som ramme for videndeling og netværkssamarbejde. Det pædagogiske læringscenter kan understøtte processen med at udvælge og indkøbe en læringsplatform i samarbejde med ledelse og forvaltning. Som led i implementeringen af læringsplatformen kan det pædagogiske læringscenter afholde workshops, hvor medarbejderne både eksperimenterer med tekniske færdigheder og håndværksmæssig kunnen på den digitale læringsplatform. I forlængelse heraf kan det pædagogiske læringscenter rammesætte diskussioner om fordele og ulemper ved åbne og lukkede platforme (fx i relation til tilgængelighed, økonomi, sikkerhed, kvalitetskrav) I forbindelse med de enkelte workshops kan der reflekteres over, hvordan undervisning med integreret brug af digitale læringsplatforme kan understøtte udvikling af læreprocesser, der i højere grad lever op til målene i 21st learning skills [ - Hvordan kan den digitale læringsplatform understøtte udvikling af innovative læringsprocesser? - Hvordan kan den digitale læringsplatform understøtte læringsmålsstyret undervisning? - Hvordan kan den digitale læringsplatform medvirke til at udvikle samarbejdet mellem den undervisende personale og elever? - Hvordan kan den digitale læringsplatform medvirke til at udvikle samarbejdet mellem elever og elevernes selvevaluering? Refleksionerne kan efterfølgende blive fulgt op i fagteamene. I fagteamene kan der med udgangspunkt i Forenklede Fælles Mål sættes fokus på, hvorledes man konkret kan planlægge, gennemføre og evaluere forløb, hvor den digitale læringsplatform indgår. Refleksionsspørgsmål Med baggrund i hvilke pædagogiske og didaktiske overvejelser vælges en digital læringsplatform? Hvordan implementeres den som organisatorisk kapacitet? Hvordan sikrer man sig, at det undervisende personale benytter den som læringsressource i den daglige undervisning? Hvordan arbejdes der med formel og uformel videndeling af forløb? 27\n28 Målgruppeindgang: Lærere og pædagogisk personale Hvad er det pædagogiske læringscenter? Det pædagogiske læringscenter er en fleksibel organisering med fokus på, refleksion over og aktiviteter med læring og trivsel. Samarbejde og aktiviteter iværksættes på tværs af såvel relationer og ressourcer som fag og funktioner. Betegnelsen det pædagogiske læringscenter signalerer et fokusskifte for læringscentrets aktiviteter. Hvor den tidligere bekendtgørelse for læringscentret fokuserede på en række servicefunktioner, er der nu fokus på læringsrettede aktiviteter. I formålet for det pædagogiske læringscenter beskrives det, at det pædagogiske læringscenter har en dobbeltfunktion set i relation til pædagogik og læring. Det pædagogiske læringscenter skal være med til at fremme læring og trivsel hos eleverne og understøtte og inspirere det undervisende personale i forhold til læreprocesser og læringsresultater. I samarbejde med skolens ledelse arbejder det pædagogiske læringscenter med en evidensog forskningsinformeret tilgang til læring, trivsel og evaluering. Desuden understøtter det pædagogiske læringscenter kulturformidling med, for og af børn For at udvikle praksis bliver det en opgave for det pædagogiske læringscenter at indgå i samarbejde med det undervisende personale i forhold til at planlægge, gennemføre og evaluere undervisning på baggrund af Fælles Mål. Endvidere er der fortsat fokus på at håndtere og formidle tilgængelige læringsressourcer, det vil sige alle former for ressourcer, såvel didaktiserede som ikke-didaktiserede, der understøtter læring. Der er tale om en bred vifte af ressourcer, så som fysiske bøger og e-bøger, skønlitteratur og faglitteratur.. Digitalt udstyr, så som computere og tablets, video og fotokameraer, lydoptagere og mikrofoner. Endvidere etablerede forlags læringsportaler og læringsplatforme, gratis ressourcer på nettet og apps. Derudover teatre, museer og andre udbydere af materialer til undervisning og læring. 28\n29 Hvad kendetegner det pædagogiske læringscenter? Det pædagogiske læringscenter er en fleksibel organisering på den enkelte skole. Læringscentret skal fremme elevernes læring og trivsel i en motiverende og varieret skoledag ved at udvikle og understøtte læringsrelaterede aktiviteter for eleverne samt inspirere og understøtte det undervisende personales fokus på læreprocesser og læringsresultater. Derudover skal det pædagogiske læringscenter understøtte skoleudviklingsinitiativer i samspil med ledelsen, formidle kulturtilbud til eleverne, sætte forskningsbaseret viden om læring i spil og understøtte samarbejdet mellem skolens ressourcepersoner. Opgaverne for det pædagogiske læringscenter er at skabe overblik over og formidle læringsressourcer i bred forstand. Det vil sige analoge og digitale læremidler, bøger til elevernes fritidslæsning, digitale værktøjer, læringsforløb med eksterne aktører og andre ressourcer med læringspotentiale. Desuden er det pædagogiske læringscenters opgave at understøtte medarbejdernes planlægning, gennemførelse og evaluering af undervisning på baggrund af Fælles Mål. Det vil sige, at det pædagogiske læringscenter må have solidt kendskab til Fælles Mål og kunne støtte medarbejderne i deres arbejde med at omsætte Fælles Mål til daglig praksis, herunder at kunne hjælpe med at pege på gode læringsressourcer og aktiviteter, der kan understøtte målopfyldelsen. Endelig kan den enkelte skoles ledelse beslutte, at det pædagogiske læringscenter også understøtter organiseringen af en længere, mere varieret skoledag, understøtter samarbejdet mellem idræts-, kultur- og foreningslivet samt koordinerer og samler dokumentation om læringsresultater og evaluering. Bekendtgørelsen fastlægger ikke længere noget uddannelseskrav for medarbejderne i det pædagogiske læringscenter. Det vil sige, at den enkelte skoleledelse bemander det pædagogiske læringscenter med medarbejdere, der har de relevante kompetencer. Det pædagogiske læringscenter samarbejder med skolens ledelse om skoleudvikling og virkeliggørelsen af folkeskolereformen og bekendtgørelsen for de pædagogiske læringscentre. (Se i øvrigt eksempler på praksis) Det pædagogiske læringscenter arbejder med læring i formelle og uformelle rammer og forløb. I et udviklingsperspektiv kan det pædagogiske læringscenter gøres til et pædagogisk eksperimentarium, der i forhold til det undervisende personale og elever tilbyder læringsrum og funktioner, der understøtter det aktuelle udviklingsfokus. 29


Even less is even more\nThe Burning viser på seneste udspil, at de er blevet uovertrufne til at skrive stærke sange.\n2. Bait The Hook\n3. Nihilist Life\n4. Flames Be Your Friend\n5. Inverted Cross Syndrome\n6. Wolf Moon (med Søren "Nico" Adamsen)\n7. Hail The Horde (med Scott and Bjørn Jensen)\n8. Swing The Pendulum\n9. Turn Or Burn\n11. Baptized In Bong Water\nThe Burning er et glimrende groovemetalband fra Århus, som har haft en temmelig enkel tilgang til det at spille metal: Tungt og enkelt. Til tider har det måske været lidt for enkelt til helt at holde til pladeudgivelser, men live har man nu altid fået valuta for pengene fra denne kvartet.\n'Hail the Horde' er på trods af det bandets tredje studieudgivelse, og er intet mindre end en triumf. Less-is-more syntes at have formlen tidligere, og det virker nærmest som om de har gjort sig endnu mere umage for at holde det simpelt på denne skive. Alligevel er der blevet plads til mere melodi og et væld af små detaljer, så måske er grunden til det lyder så enkelt og ligetil, at denne århusianerbande er blevet bedre til at skrive numre, for det er jo set før, at dét, som ser så legende let ud, oftest er det sværeste.\nDer er ikke ét kedeligt nummer på pladen, som afveksler godt mellem det tungt groovende og det melodiske. Sidstnævnte dele kan faktisk godt minde en smule om The Haunted, og begge band har da også et ønske om at skære ind til benet. Burning har i den forbindelse også gjort et nummer ud af, at studiets få-en-bæ-til-at-ligne-en-bøf-pop-stars-snydemaskiner er forblevet slukkede under hele optagelsen. Det gør ikke udgivelsen mindre imponerende.\nEnkeltheden til trods er der nu alligevel fundet plads til et par gæsteoptrædener fra hhv. Scott og Bjørn Jensen fra Dawn of Demise på titelnummret og fra Søren "Nico" Adamsen fra Artillery på 'Wolf Moon'. Sidstnævnte er klart det nummer, som har fået mest ud af besøget, for Adamsens rene vokal er med til at give en mere storladen stemning, som er en fin variation af The Burnings flammekastermentalitet. Dén er Jensenbrødrene mere i tråd med...\nDet kan godt være, at at pladen opfordrer til at hylde horden, men bandet skal ikke desto mindre hyldes mest ligeså meget for denne livgivende danske metaludgivelse. Karakteren ligger et sted mellem fire og fem, så herfra rundes der op. Hil!\nAalborg Metal Festival i weekenden


Simple Feast kampagnevilkår. Spar op til 300 kr.\nSpar op til 300 kr. i rabat på dine første 4 måltidskasser.\nRABATKODE: FORK Hvad mener I med op til 300 kr.? Vi tilbyder måltidskasser i to størrelser, en til 2-3 personer og en til 4-5 personer. Begge typer af måltidskasser har en rabat på 75 kr. for hver kasse. Den totale rabat opnår du, når du har modtaget fire leveringer: 4x75 kr. i rabat bliver 300 kr. i alt. Abonnementet fortsætter til normalpris efter tilbudsperioden. Du binder dig ikke til alle leveringer og kan opsige dit abonnement når som helst - dog vil den første levering være bindende. Læs mere nedenfor. Jeg er aktiv kunde hos jer. Kan jeg bruge tilbuddet? Nej, tilbuddet gælder kun for kunder, der ikke har prøvet vores måltidskasser før.\nOmfatter tilbuddet alle måltidskasser uanset størrelse? Ja, tilbuddet er gyldigt for både 2-3 personer og 4-5 personer. Rabatkoden kan dog kun bruges en gang per kunde.\nOmfatter tilbuddet Essentials-produkter? Nej, tilbuddet gælder kun vores måltidskasser.\nHvor længe kan jeg bruge tilbuddet? Tilbuddet er gyldigt fra d. 26. juli 2021 til og med d. 28. oktober, 2021. Det vil sige, at vi skal have din bestilling senest d. 28. oktober, 2021 for, at rabatten er gyldig. Men selve leveringerne (med rabat) kan du godt modtage efter datoen.\nSkal jeg købe 4 måltidskasser for at få rabatten? Nej - i kampagnen kommunikerer vi den maksimale rabat: 300 kr., som du får ved at købe 4 måltidskasser. For hver kasse sparer du 75 kr. Det vil sige, at du sagtens kan bruge rabatten og købe 1 kasse (rabat: 75 kr), 2 kasser (rabat: 150 kr) og så videre. Du kan dog ikke opnå rabat på mere end 4 måltidskasser.\nKan jeg kombinere tilbuddet med andre rabatkoder? Nej, du kan ikke kombinere tilbuddet med andre. Kontakt vores kundeservice@simplefeast.com - så hjælper vi dig.\nHvorfor skal jeg oprette et abonnement? Hos Simple Feast hjælper abonnementer os til at planlægge vores måltider bedre og på den måde mindske madspild. Du kan altid afmelde dit abonnement efter din første levering. Du kan når som helst sætte dit abonnement på pause, springe en levering over eller opsige abonnementet. Husk bare, at du skal lave dine ændringer for din kommende måltidskasse inden kl. 10:00 om onsdagen i ugen op til din næste levering.\nBinder jeg mig til alle leveringer gennem en bestilling? Nej, du kan altid afmelde din bestilling efter din første levering og binder dig ikke til noget. For eksempel kan du modtage en måltidskasse og derefter vælge ikke at få de kommende leveringer. Du kan når som helst sætte dit abonnement på pause, springe en levering over eller opsige abonnementet. Hvis du springer en levering over, kan du stadig opnå rabat på din næste levering. Dog mister du muligheden for rabatten, hvis du opsiger dit abonnement. Husk bare, at du skal lave dine ændringer for din kommende måltidskasse inden kl. 10:00 om onsdagen i ugen op til din næste levering.\nHvordan stopper jeg min levering? Du kan altid afmelde din næste kommende levering ved enten at sætte dit abonnement på pause, springe leveringen over eller opsige abonnementet. Du gør det lettest i vores app ‘Simple Feast’. Login-oplysninger finder du i den første bekræftelsesmail, du modtog fra os. Husk bare, at du skal lave dine ændringer for din kommende måltidskasse inden kl. 10:00 om onsdagen i ugen op til din næste levering. Er du i tvivl om hvordan? Kontakt vores kundeservice@simplefeast.com - så hjælper vi dig.\nHvad gør jeg, hvis leveringen slår fejl? Har du mod forventning ikke modtaget din levering, beder vi dig sende en e-mail til kundeservice@simplefeast.com Vær dog opmærksom på, at vi leverer fra kl. 9:00 om morgenen og helt frem til kl. 21:00 om aftenen, og at der kan opstå forsinkelser på turen for vores leverandør. Tidsintervallet, som du modtager på sms, er et estimat, og vi kan derfor ikke garantere, at måltidskassen bliver leveret indenfor netop dette tidsrum.\nLæse mere om vores måltidskasser


Lewis - Boks 12 | DVD TV Serie | Dvdoo.dk\nFakta om Lewis - Boks 12\nVores brugere har bedømt Lewis - Boks 12 DVD til\nHyggelig engelsk krimi serie\nHolder meget af denne serie\nLise Pedersen ★★★★★\nGod og hurtig levering god service\nHos dvdoo.dk har vi solid viden om film og tv-serier og vores sortiment af tv-serier består af et stort antal genrer. Vi har alt på hylderne lige fra action serier til romantiske serier.\nVi har en stor interesse i film og TV-serier, og det gælder ikke kun i vores daglige arbejde, det fortsætter i kantinen, hvor snakken ofte vedrører nye gode film, TV-serier og skuespillere.\nDer er ofte forskellige synspunkter, hvilket også præger samtalerne, men det viser også bare, hvor passionerede vi er. Vi er på hjemmebane når vi anbefaler gode TV-serier og film, for vores enorme interesse knytter os tæt sammen.\nHvis vores passion og interesse overføres til dig, og du følger vores anbefaling af Lewis - Boks 12, så er det vores håb, at du får en rigtig god oplevelse, når du ser den.\nSom forhandler af musik, spil og film online siden 1999, karakteriseres dvdoo.dk som landets ældste underholdningsbutik på nettet. Ser man på de øvrige markeder er vi faktisk også en af Danmarks ældste webbutikker. Da dvdoo.dk blev etableret var det som en DVD webbutik. Og som årene er gået, mens flere filmformater kom på markedet og vores passion for film bare blev ved at gro, startede interessen for musikken og spiluniverset. Så det var helt naturligt for os, at både CD'er og spil kom ind i dvdoo.dk's udvalg.\nAt frembringe den bedste oplevelse for kunden, er noget vi vedvarende bestræber os på. Og vores mange års branchekendskab med salg af film, musik og spil har med tiden givet os stor viden om, hvad du som kunde har af ønsker, når du kommer forbi vores onlinebutik. For os er det essentielt, at vores dybe kærlighed for spil-, musik- og filmuniverset skinner tydeligt igennem, og ikke kan undgå at smitte af på dig, som besøgende i vores verden af topunderholdning.\nVi har en stor FAQ hvor du som regel kan finde svar på spørgsmål du måtte have til film, spil eller musik. Tag fat i vores kundeservice hvis du fortsat måtte have andre spørgsmål - vi er klar til at assistere dig via e-mail eller per telefon. Vi ønsker dig rigtig god fornøjelse med dit besøg hos dvdoo.dk.


Blog - Næsbjerg Rådgivning & Revision\nNår medarbejdere modtager en daglig avis, som er betalt af arbejdsgiveren, gælder en række vigtige skatteregler.\nFor de fleste virksomheder er regnskabsåret ved at gå på hæld. Brug års-regnskabet til andet end blot at indtaste det til Erhvervsstyrelsen. Du kan eksempelvis udregne nøgletal, som kan bruges i forhandlinger med banken om renten på kreditter og lån.\nHusk den lange række af deadlines den 31. december. Du kan læse den op-stillede huskeliste, som kan være god at gennemgå inden årets udgang.\nHvordan Casper Knudsen fra virksomheden altan.dk har oplevet og håndte-ret en Turn Around i sin virksomhed.\nLandbrug - Second Opinion\nEr dit nuværende rådgivningsteam løbet træt eller tør for ideer, sidder du med en fastlåst situation, eller mangler der bare den rigtige ressource for at nå i mål?\nDer kan være mange bevæggrunde for at invitere en Second opinion ind i et rådgivningsforløb.\nJeg er rådgiveren, der kan supplere dit team på økonomiske rådgivning og tilføre de elementer, der kan være afgørende for at du kommer videre.\nLæs mere … Landbrug - Second Opinion\nIt-sikkerhed. Hvor skal du være på vagt og hvordan undergår din virksomhed et hacker-angreb? Du og dine kollegaer skal blandt andet være opmærksomme på falske mails.\nFokus på likviditetsmangel, kredittider og lagerbindinger. Hvordan kan virksomheden trimme sine bindinger i driftskapital? Læs casen fra køle -og varmeteknikvirksomheden Christonik.\nBitcoins for begyndere. Hvad er forskellen mellem kryptovalutaer og nationale valutaer?\nEn orientering om Landbrugsstyrelsens GUDP-program\nGUDP uddeler hvert år knap 200 mio. kr. til realisering af gode ideer, som kan styrke forretningsorienteret nytænkning i det danske fødevareerhverv gennem grønomstilling. GUDP-programmet kombiner grøn – og økonomisk bæredygtighed. Målgruppen er så at sige projekter, der arbejder med en dobbelt bundlinje, der både løser grønne udfordringer og styrker virksomhedsforretning og vækst i fødevaresektoren.\nLæs mere … En orientering om Landbrugsstyrelsens GUDP-program


Morgenstunden gik med snak om de gode oplevelser i går. Der er i øvrigt en lille ekstrahistorie om min klassetur til Portugal. EU havde et projekt, der hed Comenius. Her kunne man søgte om at få et samarbejde og udveksling med skoler. Som altid er der et en kæmpe ansøgningsprocedure. Jeg var i forvejen kommet lidt sent på det, så den aften fristen for ansøgning, sad jeg om udfylde de 30-40 sider. Jeg tror de var på dansk, men måske var de på engelsk. Ved ellevetiden mente jeg, at alt var beskrevet på rette vis. Vi var det dengang sådan, at rigtige mænd ikke tog backup, eller også vidste jeg ikke, hvordan man gjorde. Til sidst var der så en besked, gem – gem ikke. Jeg kom sikker til at trykke på den forkerte, for væk var det hele. Jeg kunne ikke finde det nogen steder, og tilkalde hjælp i 11. timer kunne ikke nås. Der var kun slavevejen. Starte helt forfra, og kl. 23.50 kunne jeg sende ansøgningen.\nEllers er det hjemme – skrivedag. Jeg har nu fået det endelig, foreløbige resultat af Giv 24 timer. 60.810 kr. Det er da vist ret godt, når man husker på, at der kun er kørt ca. det halve antal km i forhold til sidste år. Nu skal der så lige sendes en pæn hilsen til alle dem, der gjorde det muligt.\nNuno har nu fået fat i manden og maskinen, der skal fjerne hans store sten i æbleplantagen. Det gør man ved at grave dybe huller og så samle stenene deri og dække til. Og det foregår med en minigraver. Og det er Nuno 74, og med en æbleplantage på 6.000 træer? Træer, der også fremover skal passes.\nIgen bød Centro de Dia på en god og velsmagende middag.\nVi startede med den sædvanlige urtesuppe, varieret med varierende indhold af urter, og alt med frisk brød fra bageren i Coriscada. Isvand og kold rødvin ad libitum. Herefter blev der serverte 6 store engelske bøffer, stegt som gammeldags oksesteg. Der var ikke en sene, men regulært mørt kød i skysovs med ærter. Hertil en skål rigtige gode kartofler og en skål salat. Der var 3 desserter at vælge imellem. 2 yoghurt, 2 appelsiner og 2 bananer. Vi spiste kun en tredjedel, men vi glæder os over, den gode mad ældre får i Portugal. Vi kunne sikkert have taget resterne med, og haft mad til en dag eller 2 mere, men det gør vi ikke. Og hele tiden møder vi et glad og venligt personale. Måske bliver vi lidt forkælet her på ældrecenteret, men det tager vi med.\nNu er det tid at slå mave, og der er noget at slå på.


RDP TCP protokoller\nSådan flytter du Web Root Bin Directory\nTCP (Transmission Control Protocol) er en transportlagprotokol udnyttet af applikationer, der kræver en sikret forbindelse. Det kan behandle både timeouts og retransmissions. RDP er baseret på T-120-familien af protokolstandarder, som opretholder en liste over kommunikations- og applikationsprotokoller, som understøtter data og kommunikation i realtid og multipunkt. RDP er krypteret og indkapslet i TCP og er en udvidelse af TCP.\nTCP er en forbindelsesorienteret transmissionsprotokol, der tilbyder pålidelige dataoverførselsprocesser. TCP transmissionstjenester har følgende: grundlæggende dataoverførsel, pålidelighed, flowstyring og overbelastningskontrol. En TCP-overskrift er angivet til at være over 20 byte og indeholder kildeport, destinationsport og sekvensnummer osv. TCP bruger en teknik kendt som trevejs håndtryk til at danne en forbindelse mellem to TCP-peers. Sikkerhedsproblemer ligger også i TCP, og angreb kan udføres mod TCP ved at udnytte dens forbindelses-etableringsteknikker. En indtrenger kan udnytte denne sårbarhed til at håndhæve et Angreb af Angreb ved at sende store mængder forbindelsesanmodninger til offersystemet og stoppe dette system fra at oprette nye forbindelser.\nSom multikanal i stand protokol giver RDP specifikke virtuelle kanaler til overførsel af præsentationsdata, seriel enhedskommunikation og krypterede data mv. RDP tilbyder 64.000 forskellige kanaler til dataoverførsel; Derfor udgør den en meget integreret base, hvor du kan bygge mange flere evner. Microsoft bruger RDP til tilslutning i Windows NT. I øjeblikket løber RDP over TCP / IP. En typisk proces til afsendelse og modtagelse af data via RDP-stakken er illustreret som følger: Data fra en applikation, der skal overføres, sendes via protokollestablerne, rettet gennem en kanal, krypteret og pakket på netværksprotokollen og til sidst adresseret og transmitteret over tråden til modtageren.\nPålidelig dataprotokol (RDP)\nNye transportprotokoller, såsom Pålidelig dataprotokol, er udvidelser af TCP. Pålidelig dataprotokol giver en meddelelsesbaseret transmissionstjeneste med pålidelighed. RDP er udviklet til at forbedre TCP's ydeevne og anvendelighed. RDP kan også levere effektiv masseoverførsel af data til værtsovervågnings- og kontrolprogrammer med hensyn til indlæsning og fjernfejlfinding. RDP har til formål at levere pålidelig datatransmission og rapportere fejl til brugeren i tilfælde af fejl.


Løbe Løbe Løbe….\n16/08/2010 By: DeirdreAnnRobertscomment\nPuha – prøvede at teste mit kondital i dag – 3 km på 14.27,49 minutter – det er vist ret godt så vidt jeg kan forstå på min løbebog men – der er jo altid et men – jeg er ikke sikker på at jeg læser mit Garmin (lorte) ur korrekt!!\nDet er bare über avanceret og jeg hader det efterhånden! Der er dage hvor jeg løber helt uden uret fordi det ikke gavner mig at løbe med noget som slet ikke virker (eller som jeg ikke forstår at få til at virke)\nMen altså, hvis det virkede, så løb jeg 3 km på 14.27,49 minutter – og jeg var flad som i helt flad!!\nBestemte mig for at løbe til højre hele tiden i Frederiksberg Have, så det gjore jeg, til højre til højre til højre og det var så 3 km, men jeg måtte da også helt ud foran cyklen før uret bippet at NU havde jeg løbet 3 km!!\nEllers ikke det store i dag – røv keder mig og min lejlighed ligner en slagmark efter at min søster kom og hjalp mig med at flytte om, eller retter efter at min søster kom og OVERTALTE mig til at flytte om!!\nDet er blevet meget bedre sådan som møblerne står nu, men det roder og jeg er bare ikke i rydde op humør i dag så ja – det roder stadigvæk!!\nHar lidt for mange små irriterende hængepartier liggende til at det er sjovt, men jeg har en bladlusrygrad i dag (håber den er væk i morgen) og kan slet ikke koncentrerer mig om noget – dagen i dag skal bare gå…..


Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K – Se vigtig info\nHauser Plads 32, 3. th\n16,01 mio. kr.\nHauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\nRestauranten/caféen på Hauser Plads 32, 3. th i København K er opført i 1813 og indeholder 11 værelser, et køkken og fordelt på 334 m2.\nLuftfoto af Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6830°N, 12.5751°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\nHauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor høj.\nHauser Plads 32, 3. th, 1127 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er opført i 1813 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nHauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er relativ høj radonrisiko på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K.\nHauser Plads 32, 3. th, 1127 København K har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har restauranten/caféen på Hauser Plads 32, 3. th ingen risiko for Asbest.\nRestauranten/caféen på Hauser Plads 32, 3. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (60.7%), Isolering (52.1%), Fuge (50.6%).\nRestauranten/caféen på Hauser Plads 32, 3. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (88.4%), Gulve (84.7%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 204d-Rosenborg Kvarter, København, der hører til Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\nKortet viser trafikstøj i området omkring Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K.\nHauser Plads 32, 3. th, 1127 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nHauser Plads 32, 3. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Hauser Plads 32, 3. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Hauser Plads 32, 3. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nHauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nHauser Plads 32, 3. th, 1127 København K ligger i en højde på 8.3 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K.\n✓Generelle BBR informationer om Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\n✓BBR materialer og installationer for Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\n✓BBR arealer for Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\nHent den officielle BBR meddelelse for Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Hauser Plads 32, 3. th har energimærke G.\nSammenligning af energimærket G for ejendommen på Hauser Plads 32, 3. th (byggeår: 1813) med bygninger fra samme byggeperiode (●) og periode for sidste ombygning (1937, ●).\nDen primære opvarmningskilde på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nRestauranten/caféen på Hauser Plads 32, 3. th modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S. Fjernvarme er stort set altid en fordel. HOFOR Fjernvarme P/S hører dog til blandt landets dyrere fjernvarmeforsyninger med en pris lidt over gennemsnittet - Deres pris for at opvarme et standard enfamiliehus på 130 m2 og et varmeforbrug 18,1 MWh er 14.820 kr. Find mere info om HOFOR Fjernvarme P/S her ».\nHauser Plads 32, 3. th har et vægtet areal på 334 m2, der er større end standardboligen. Et estimat, der tager højde for det større areal lyder:\nEjendommen Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K har 4 hæftelser, der samlet beløber sig til 100.655.000 kr .\nLokalområdet — Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\nBeboerne i området omkring Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er mestendels conzoom®-typen Lykkesmed\nHauser Plads 32, 3. th hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 448 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Hauser Plads 32, 3. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13383 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.39 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.34 pct.\nHauser Plads 32, 3. th hører under skoledistriktet INDRE BY (Sølvgades Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Sølvgades Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Hauser Plads 32, 3. th\nDer er god 4G mobildækning på Hauser Plads 32, 3. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Hauser Plads 32, 3. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Hauser Plads 32, 3. th\nInternet og Mobildækning Hauser Plads 32, 3. th, København K\nAnbefalet bredbånd på Hauser Plads 32, 3. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Hauser Plads 32, 3. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Hauser Plads 32, 3. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Hauser Plads 32, 3. th.\nJordarten under Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Hauser Plads 32, 3. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Hauser Plads 32, 3. th.\nHvor langt er der fra Hauser Plads 32, 3. th\n✓Stamoplysninger for Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K\nAdressens Id 0a3f509e-90d1-32b8-e044-0003ba298018\nBFE nummer 125788\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Hauser Plads 32, 3. th, 1127 København K.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Hauser Plads 32, 3. th. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Concorde, Bagneres-de-Luchon - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Bagneres-de-Luchon Restauranter i nærheden af Concorde\nAlle aktiviteter i Bagneres-de-Luchon Aktiviteter i nærheden af Concorde\nEuropa›Frankrig›Occitanie›Haute-Garonne›Bagneres-de-Luchon›Restauranter i Bagneres-de-Luchon› Concorde\n127 anmeldelser Nr. 2 af 40 Restauranter i Bagneres-de-Luchon Udmærkelsescertifikatet $$ - $$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning 12 Allees D Etigny, 31110, Bagneres-de-Luchon, Frankrig +33 5 61 79 00 69\nBagneres-de-Luchon, Haute-Garonne Mere Hôtel Le Concorde\nBegynd din anmeldelse af Concorde Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Concorde, kiggede også på\nHar du været i Concorde? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nReservationer, Udendørsservering, Tjenerstab, Barnestole til rådighed, Serverer alkohol, Accepterer MasterCard, Accepterer Visa, Gratis Wi-Fi\n12 Allees D Etigny, 31110, Bagneres-de-Luchon, Frankrig Placering:\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Concorde og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Concorde Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 222 anmeldelser Aran Park\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 350 anmeldelser L'Arbesquens\n97 anmeldelser La Tute De L'Ours\n159 anmeldelser Les Caprices d'Etigny


Brugermanual og monteringsvejledning MODEL AEV907EX - PDF Gratis download\nDownload "Brugermanual og monteringsvejledning MODEL AEV907EX"\n1 Brugermanual og monteringsvejledning MODEL AEV907EX\n2 Tak, fordi du valgte vores emhætte. Læs denne brugsanvisning grundigt, Inden emhætten tages i brug. Monteringen skal foretages af en kvalificeret og kompetent montør. Producenten fraskriver sig ethvert ansvar for skade på personer og ejendom som følge af, at instruktionerne i denne brugsanvisning ikke følges. Emhætten skal tilsluttes 220/240 V, 50 Hz. Advarsel Emhætten må ikke anvendes af børn. Emhætten er kun til husholdningsbrug og er ikke egnet til grilning, stegning og anden kommerciel brug. Alt installationsarbejde skal udføres af en kvalificeret elektriker eller anden fagmand. Emhætten og filteret bør rengøres regelmæssigt for at holde dem i god stand. Før rengøring skal det altid sikres, at emhætten er slukket. Emhætten skal rengøres i henhold til brugervejledningen. Emhætten må ikke udsættes for ild. Der må ikke anvendes ild til tørring af emhætten. Hvis der er fejl ved emhætten, skal du kontakte den serviceafdeling, som agenten har angivet. Hold lokalet godt ventileret, når emhætten og komfuret er i brug. Den udsugede luft fra emhætten må ikke føres igennem samme trækkanal, som bruges til komfuret eller andre formål. Før installation og brug skal det kontrolleres og sikres, at den spænding (V) og frekvens (Hz), der er angivet på emhætten, er præcis de samme som spændingen (V) og frekvensen (Hz) i hjemmet. For at få det bedst mulige ud af emhætten bedes du læse brugervejledningen, før du installerer og anvender emhætten. Opbevar brugervejledningen på et sikkert sted. Sørg for, at du får vores garanti for emhætten. Du bedes fremvise garantibevis og kvittering. Ellers kan vi ikke udstede garantien.\n3 Funktioner Emhætten er fremstillet af højkvalitetsmaterialer i et slankt design, der opfylder tekniske og fysiske standarder. Emhætten er udstyret med en kraftig og lydsvag elektrisk motor og centrifugalt ventilatorblad, der producerer stærk udsugning. Emhætten har et slip-let fedtfilter og er nem at rengøre. Med sin isolerede lavspændingsbetjening og 12 V AC strømforsyning er belysningen mere koncentreret, hvilket gør brugen af emhætten sikrere. Fedtfilteret er nemt at udtage og rengøre. Motoren og andre indre dele bør kun aftørres let. Den særlige vindtunnelkonstruktion og olieopsamling betyder, at fedt ikke efterlades i trækkanalen. Installation 1. Emhætten skal monteres cm over komfuret for at fungere mest effektivt. Se billede Når installationshøjden er fastslået, bores der to huller på 8 mm i diameter og skruerne fastgøres i beslagene. Se billede Forlængerrøret installeres. Se billede Emhætten placeres på krogene. Se billede Fastgør emhætten med sikkerhedsskruerne se billede 5. Sæt de to skorstensstykker sammen oven på emhætten. Justér samtidigt det indvendige skorstensstykke til en passende højde. Skru derefter det indvendige skorstensstykke fast på skorstensbeslaget. Se billede 3 og 5\n4 Emhætten kan anvendes med kulfiltre. Se hvordan du installerer kulfilter: -Fjern filtrene (se Fig. 7) -Kulfiltrene (Fig. 8) er placeret ved begge ender af motoren. Drej kulfiltre, indtil de er løse. -Anvend modsatte procedure for at afinstallere kulfilteret. Advarsel: Kulfilteret kan ikke vaskes eller genbruges. De bør udskiftes, oftest efter 120 timers brug Kulfilteret bør ikke udsættes for varme.\n5 Rengøring og vedligeholdelse: Billede 9 Udskiftning og rengøring af fedtfiltrene Træk emhætten ned som vist på billede 9. Filteret renses som anført nedenfor: 1. Læg filteret i blød i varmt vand, der indeholder rensemiddel, i ca. 3 minutter (40-50 grader). Børst derefter filteret med en blød børste. Børst ikke for hårdt, da dette kan beskadige filteret. 2. Filteret kan vaskes i opvaskemaskine ved ca. 60 grader. Skuremidler må ikke anvendes på emhætten, da dette kan beskadige den. Bemærk: Sørg for, at emhætten er slukket, før rengøringen påbegyndes\n6 Bemærk: Alt installationsarbejde skal udføres af en kvalificeret elektriker eller anden fagmand. Emhættens trækkanal må ikke forbindes til et eksisterende ventilationssystem, der anvendes til andre formål, som f.eks. varmerør, gasrør, mv. Vinklen på ventilationsrøret bør ikke være mindre end 120º. Røret skal føres horisontalt. Alternativt skal røret føres opad fra begyndelsespunktet og derefter til en ydervæg. Efter installation skal du sørge for, at emhætten er i vater for at undgå, at fedt samles i én side. Se billede 7. Rigtigt Forkert\n7 LCD Electronisk betjening 1. Tænd emhætten, LCD vil vise 24-timers belysning med blå baggrundsbelysning. Baggrundslyset vil blive slukket efter 30 sekunder uden betjening. 2. Tryk på " "-knappen én gang, og lyset vil tænde og displayet viser " ". Tryk på " "-knappen igen, og lyset vil slukke og " " på LCD vil forsvinde. 3. Tryk på " "-knappen én gang, blæseren vil arbejde ved lav hastighed og displayet vil vise " " og " "-knappen vil være tændt. Tryk på knappen " " igen, og blæseren vil nu arbejde ved middel hastighed. Tryk på knappen " " en gang mere: blæseren kører nu med høj hastighed. Tryk på knappen " " igen, blæseren vil gå tilbage til lav hastighed igen, Når du benytter " ": knappen vil " " knappen altid være tændt. Hvis du ønsker at stoppe hætten nu, tryk på knappen " " en gang. Når du tænder for emhætten igen, vil den huske den senest anvendte hastighed i hukommelsen. 4. Når emhætten er slukket, tryk på knappen " " en gang. emhætten vil nu arbejde ved den hastighed, den kørte med sidste gang den var tændt, og displayet viser " ". Tryk på knappen " " igen, emhætten stopper med at arbejde og " " forsvinder fra LCD. 5. Når både knappen " " og " " knappen er slukket, kan " "-knappen bruges til timer-indstillingen. Tryk på " "-knappen i 2 til 3 sekunder; vises på displayet og blinker, som viser timetallet\n8 Tryk på " "-knappen når timetallet skal øges med 01.. Fortsæt med at trykke på knappen " ": der vil nu øges fra 13, indtil 23.. Når displayet viser 23: kan der ikke øges mere på knappen " ". Trykkes på " "-knappen én gang reducerer timetallet med 01.. Når displayet viser 00: kan der ikke mere reduceres mere på knappen " ". Efter indstilling af timer: kan du begynde at indstille minutter ved at trykke på " "-knappen igen. vises på LCD, blinker, og dette repræsenterer minutter. Tryk på " "-knappen og minuttallet øges med 01.. Fortsæt med at trykke på knappen " ": og der øges fra 01, indtil 59.. Når displayet viser 59: kan der ikke øges mere på knappen " ". Tryk på " "-knappen én gang så reducerer antallet med 01.. Når displayet viser 00: kan der ikke reduceres mere på knappen " ". Efter indstilling time og minut, tryk på " " for at bekræfte. Når " "-knappen ikke er tændt, kan " " knappen bruges for programmering af forsinkelsestimeren. Timerforsinkelsesfunktionen kan du indstille så emhætten slukkes automatisk på den forprogrammerede tid. forsinkelsestimeren kan indstilles fra 1 minut til 60 minutter. Tryk på " "-knappen én gang for programmering af forsinkelse timerindstilling, og LCD viser. Tryk på " "-knappen og antallet af minutter forøges med 01.. Fortsæt med at trykke på knappen " ": og LCD vil skifte fra,,... indtil Tryk på " "-knappen én gang så reducerer antallet af 01.. Efter indstilling af den forsinkelses tid du ønsker, tryk på " " knappen for at bekræfte. Hvis du indstiller forsinkelses tiden til 5:00, LCD-displayet vil vise fra 05:00, 04:59... indtil 12:01 midnat. Når displayet viser 0:00, vil emhætten automatisk slukke og LCD display vil kun vise 24-timers system med blå baggrundsbelysning. 30 sekunder efter at emhætten har været i brug, slukkes den blå baggrundsbelysning. Men bemærk venligst lyset er ikke kontrolleret af forsinkelsesfunktionen.. Næste gang: Hvis du ønsker at bruge forsinkelsesfunktionen, og du trykker på knappen " " uden nogen ændring til tiden, vil emhætten automatisk tælle tiden ned fra din tidligere indstilling efter 5 sekunder.\n9 Vedligeholdelse Udskiftning og rengøring af anti-fedtfiltre For at forebygge brandfare anbefalelsesdet at rengøre filteret hver anden måned og udføre følgende instruktioner. Bad dem i ca. 3 minutter i varmt vand (40-50 grader) med en fedt-lempende rengøringsmiddel og derefter børste det forsigtigt med en blød børste. Der må ikke anvendes for meget pres, undgå at beskadige det. Brug ikke slibende vaskemiddel, vil skade hætten; Det kan sættes i en opvaskemaskine med rengøringsmiddel, sæt temperaturen på omkring 60 grader. Brug ikke slibende rengøringsmidler for det vil ødelægge hætten. Aluminiumpanelerne kan ændre i farve efter flere vaske. Dette er ikke grund til kundens klage. Kulfilerets mætning afhænger af typen af madlavning samt hyppigheden af brugen af apparatet. Rengøring emhætte A. For at emhætten får en lang levertid og holdes i pæn stand, skal emhætten rengøres med varmt vand plus ikke ætsende rengøringsmiddel hver anden måned. B. Anvend ikke slibende rengøringsmiddel, for vil skade karosseriet. C. Hold motor og andre reservedele fri fra vand, da dette vil forårsage skader på apparatet. D. Inden rengøring af apparatet skal du huske at afbryde strømmen E. Kulfilter bør ikke udsættes for varme. F. Du må ikke rive den faste bar rundt om kulfilter G. Hvis stikket eller ledningen er beskadiget, skal du erstatte det med speciel blød ledning.


El-cigaretter Lindelse - Find vores fedeste anbefalinger. Se her! \nSe mere vedr. El-cigaretter Lindelse nu\nGoddag, og velkommen til denne webside, som er genereret som følge af søgningen på ordene El-cigaretter Lindelse. Vi ønsker, at du finder det, du søger efter vha. vores anbefalinger, som vi viser for dig, som sandsynligvis søger efter mere info i henhold til El-cigaretter Lindelse. Se mere herunder, eller klik med det samme videre på vores anbefalede sponsorlinks, der sikkert skulle føre dig videre til det, du søger.\nEl-cigaretter Lindelse - Spørgsmål?\nKunne du ikke finde eksakt det, som du ledte efter via vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som bør have en relation til El-cigaretter Lindelse, så bidrager vi gerne med råd i den forbindelse. Du er velkommen til at skrive til os via følgende kontaktformular. Ifølge vores data plejer det at være nok at følge førnævnte henvisninger vedr. El-cigaretter Lindelse, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os. Vi læser som regel e-mails inden for få arbejdsdage.\nHvad omhandler denne hjemmeside om El-cigaretter Lindelse så?\nSiden her er genereret ud fra ordet "El-cigaretter Lindelse" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor sandsynlighed et relateret keyword, du har søgt på på en søgemaskine, fx Google eller Yandex. Vi forsøger at hjælpe til med din forspørgsel med relevante henvisninger, som for det meste vil være sponsoreret eller præfereret af websitets redaktion.


Boganmeldelser - lottedalgaard.com\nKan man lide at læse bøger, og vil man gerne vide, hvilke nye bøger der er værd at læse, så kan det være oplagt at gå i gang med at læse forskellige former for boganmeldelser. Sådanne kan man både finde i aviserne og på nettet, og det kan være en rigtig god måde at finde ud af på, hvad det er, en bog i virkeligheden handler om.\nDet er vigtigt at vide, at en boganmeldelse for det meste er skrevet af en form for kritiker, og man må derfor også vide, at det ikke er alle, der har samme smag. Der er nogen mennesker, der mener, at én bestemt bog er rigtig god, mens nogle andre har den modsatte mening. Sådan vil det nok altid være. Men det betyder ikke, at man ikke kan bruge en boganmeldelse til noget, for det vil man i langt de fleste tilfælde kunne. Med en god anmeldelse i hånden kan man nemlig finde ud af, hvad det er, kernen i bogen går på, og man kan på baggrund af dette også finde ud af, om man kunne tænke sig at læse den pågældende bog, eller om man ikke kunne.\nFind boganmeldelserne på nettet\nDet nemmeste og mest smarte er at finde boganmeldelser på nettet, og der findes rigtig mange steder, hvor man kan finde nogle gode anmeldelser, som man kan bruge til rigtig meget. Der findes selvfølgelig sider med anmeldelser, der er mere populære end andre, og hvis der er en side, der kan anbefales, så må det helt bestemt være litteratursiden.dk. Her kan man læse om både nye og gamle bøger, og man behøver ikke at gå glip af noget som helst.\nDet kan også være en god idé at forny sin tilgang til litteratur fra tid til anden, og det gør man bedst ved, at man søger noget ny inspiration. Det kan man nemt bruge lidt tid på, og der er nok ikke noget, der er bedre, end hvis man finder en god bog at læse i weekenden.


Forbrug af inverterstrøm direkte til fx vaskemaskine\nAlle Piko invertere er konstrueret så den producerede strøm kan bruges delvist eller helt selv. Strømmen kan med andre ord sendes til vaskemaskine og fryser, mens overskud sendes til måler.\nHvordan foregår det i praksis, når der ikke er effekt nok til at fryse isterninger og vaske underbukser?\nOg er der nogle herinde der har erfaring med sådan en ekstern tilslutning af egne maskiner?\nRE: Forbrug af inverterstrøm direkte til fx vaskemaskine\nTjaaa det er jo faktisk også sådan 99,9% af alle danske installationer virker. Egentforbrug (vaskemaskine, lys, mm) fratrækkes din produktion inden det "lagres" på nettet gennem din elmåler.\nMen det er IKKE tilladt at lave et system der anvender/lagrer/bruger "overskuds" produktion over de 6kw, for på den måde at holde sig under grænsen på Nettoordningen.\nJeg tænker på fryseren og vaskemaskinen, når der ikke er effekt nok til at holde dem igang, fordi det øsregner. Og så skinner solen pludselig, og snart efter kommer der en byge. Hvordan opfører apparaterne sig så?\n15-10-2012, 11:47 (Denne besked var sidst ændret: 15-10-2012 af 11:49 klr.)\n(15-10-2012 10:52)Lars-Jacobsen Skrev: Men det er IKKE tilladt at lave et system der anvender/lagrer/bruger "overskuds" produktion over de 6kw, for på den måde at holde sig under grænsen på Nettoordningen.\nNej, men mon ikke det bliver lavet om. I Tyskland er der jo for nylig indført regler, hvor man må aflevere 70% - efter eget forbrug. Angiveligt for at undgå for store belastninger af nettet.\nMht. de 99.9% er det vist lidt højt sat. Så vidt jeg forstår, så ryger hele produktionen gennem måleren, når det er en 1-faset inverter (og stort set alt forbrug tages fra nettet). Er det korrekt?\nMen som reglerne er nu, er det fuldstændig ligegyldigt hvornår man tænder vaskemaskinen.\n(15-10-2012 11:43)bentpetersson Skrev: Jeg tænker på fryseren og vaskemaskinen, når der ikke er effekt nok til at holde dem igang, fordi det øsregner. Og så skinner solen pludselig, og snart efter kommer der en byge. Hvordan opfører apparaterne sig så?\nFuldstændig som de opfører sig om natten når solen ikke skinner - Du forbruger strømmen fra el-nettet i stedet for din solcellestrøm.\nFor dig er det lige meget - Du mærker aldrig noget om hvor strømmen kommer fra.\nDu kan ligeledes komme ud for tilfælde hvor du en høj flot solskin dag producerer strøm som sendes ud på nettet og forbruges af din nabo hvor du samtidig forbruger strøm fra nettet (eller naboens sol anlæg) til din egen vaskemaskine.\nDet gør ingen forskel på nogen måde - heller ikke økonomisk.\nDvs at spændingen på det offentlige elnetværk føres også retur til inverteren og ikke kun fra inverter til måler?\nHer er Pikos figur:\n15-10-2012, 12:06 (Denne besked var sidst ændret: 15-10-2012 af 12:09 hensan.)\nDenne Danfoss tegning viser tilslutningen af et solcelle anlæg til din el-tavle.\n1) er stikledningen fra vejen\n7-6-5-4) er den streng der kommer ind fra dit solcelle anlæg\nFra 12 og nedefter har du dit forbrug fra dit hus.\nSom du kan se vil din "Solcelle strøm" og din "net strøm" blandet sammen oppe i den øverste streng. Du kan derfor ikke sige om lige præsis den strøm du bruger nu kommer fra højre (dit solcelle anlæg) eller fra venstre (vejen) og det er også ligegyldigt da du med nettomåler ordninger kun afregnes efter dit netto forbrug.\n(Forøvrigt føres net strømmen til din inverter også - Den kan slet ikke fungere uden da den bruger denne til at synkronisere fasen. Hvis din netspænding derfor falder bort fx fordi kablet er gravet over vil dit solcelle anlæg også holde op med at virke)\n(15-10-2012 11:48)hensan Skrev: Du kan ligeledes komme ud for tilfælde hvor du en høj flot solskin dag producerer strøm som sendes ud på nettet og forbruges af din nabo hvor du samtidig forbruger strøm fra nettet (eller naboens sol anlæg) til din egen vaskemaskine.\nSådan virker det for mig.\nJeg kan overhovedet ikke se, at jeg har et stort fint solcelle anlæg, når jeg går ind på min forbrugsoversigt - det ser ud til at være uændret.\nMen på min elmåler har jeg et registreret salg til el-nettet.\nLidt øv - Ville gerne ha' kunnet se forbruget gå i 0 en gang i mellem :-)\nHensan, gør det ikke en forskel om inverteren er 1- eller 3-faset, altså mht. hvad måleren viser?\nMin netmåler viser enten forbrug>0 eller salg >0 - en (og kun en) af dem er altid 0. 3-faset inverter.\nMen i andre anlæg kan måleren vise både et forbrug der er >0 OG et salg >0. Samtidig er salg=produktion. Formentlig 1-faset inverter så?\nOmkring Apps så oplyste SE Sydenergi mig følgende:\nMange tak for rosen omkring vores Apps . Når man som kunde er blevet etableret som solkunde i vores system har man i dag mulighed for at se den mængde strøm man har leveret til nettet og den mænge man har aftaget fra nettet.\nJeg tolker dette, at man kan læse både forbrug og produktion på en app.