Vejl. 10047 af 25/11 2019\nArbejdsmarkeds- og Rekrutteringsstyrelsens vejledning nr. 10047 af 25/11 2019.\n5. Særligt om sager om førtidspension, der behandles uden forelæggelse for rehabiliteringsteamet\n8. Samarbejdet med den praktiserende læge\nBilag 1 – Uddrag af relevante lovtekster:\nBilag 2 – Relevante bekendtgørelser\nBilag 3 – Relevant vejledning\nBilag 4 – Skema til brug for sager om førtidspension som kommunen behandler uden forelæggelse for rehabiliteringsteamet\nBilag 5 – Oversigt over de mest anvendte lægeattester:\nBilag 6 – Oversigt over de mest anvendte udtalelser fra psykolog\nKommunerne er efter § 10 i retssikkerhedsloven ansvarlige for, at sager på beskæftigelsesområdet er tilstrækkeligt oplyst, inden der træffes afgørelse i sagen, herunder at der er den nødvendige helbredsmæssige dokumentation.\nKommunerne har derfor i en række sager behov for at rekvirere helbredsoplysninger i form af lægeattester fra praktiserende læger, speciallæger og fra sygehuse. Derudover har kommunerne i en række sager behov for sundhedsfaglig rådgivning f.eks. til afklaring af betydningen af helbredsoplysningerne i sagerne.\nMed reformen af førtidspension og fleksjob er der fra den 1. juli 2013 etableret en ny samarbejdsmodel mellem kommuner og regioner om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering, hvormed der er skabt en klar og entydig indgang til det regionale sundhedsvæsen.\nI forbindelse med denne reform og senere også i forbindelse med reformen af sygedagpengesystemet er der derfor fastsat regler om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering i sager på beskæftigelsesområdet.\nDet er således fastsat i § 15, stk. 1, i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v., at kommunen i sager, der skal behandles i rehabiliteringsteamet (sager om jobafklaringsforløb, ressourceforløb, fleksjob og førtidspension samt sygedagpengesager visteret til kategori 3), alene kan rekvirere sundhedsfaglig vurdering i form af lægeattester fra den praktiserende læge og speciallægeattester fra klinisk funktion. Det betyder, at helbredsoplysninger, der ikke kan rekvireres fra den praktiserende læge, skal rekvireres fra klinisk funktion. De kliniske funktioner er således ansvarlige for at levere de relevante speciallægeattester på alle områder. Hvis der er brug for en bestemt type speciallægeerklæring (hvor behovet vurderes af klinisk funktion) - så kan den indhentes.\nDet er endvidere fastsat, at kommunerne i disse sager alene kan benytte sundhedsfaglig rådgivning fra sundhedskoordinator fra regionens kliniske funktion.\nI øvrige sager på beskæftigelsesområdet (sygedagpengesager visteret til kategori 1 og 2, sager om kontanthjælp, revalidering m.v.) kan kommunen rekvirere lægeattester fra den praktiserende læge og fra det øvrige sundhedsvæsen, dvs. fra sygehuse og privatpraktiserende speciallæger. Kommunen kan også indhente speciallægeattester fra regionens kliniske funktion efter aftale med regionen. Kommunen kan endvidere i disse sager som hidtil benytte sundhedsfaglig rådgivning fra sundhedspersoner ansat i kommunen.\nAf hensyn til borgerens retssikkerhed er det vigtigt, at borgerens sag er velbelyst i forhold til borgerens helbredsmæssige situation. Kommunen skal derfor rekvirere nødvendig og tilstrækkelig helbredsmæssig dokumentation, herunder speciallægeattester. Det er imidlertid vigtigt, at kommunen, inden der rekvireres yderligere dokumentation, altid vurderer, om sagen allerede er tilstrækkelig helbredsmæssigt dokumenteret. Hvis det er tilfældet, bør der ikke indhentes yderligere dokumentation.\nEksempelvis vil der som udgangspunkt ikke være grundlag for at indhente speciallægeattester, hvis borgerens helbredsmæssige forhold er velbelyste herunder at vurderingen af konsekvenserne for arbejdsevnen er i overensstemmelse med sagens øvrige oplysninger. Det kan omvendt være relevant at indhente speciallægeattester hvis vurderingen af borgerens helbredsmæssige tilstand og konsekvenserne for arbejdsevnen ikke er i overensstemmelse med sagens øvrige oplysninger.\nVed sundhedsfaglig rådgivning forstås i denne sammenhæng typisk den rådgivning om borgerens muligheder for at arbejde, som sundhedspersoner yder på baggrund af sagens oplysninger.\nVed sundhedsfaglig vurdering forstås typisk den vurdering af borgerens helbredssituation, som kommunen rekvirerer i form af lægeattester og speciallægeattester.\nDenne vejledning giver en nærmere beskrivelse af regelgrundlaget om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering til brug for kommunernes sagsbehandling i sager på beskæftigelsesområdet.\nDenne vejledning erstatter vejledning nr. 9059 af 16. januar 2019 om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering i sager på beskæftigelsesområdet.\nDet er en betingelse for at være berettiget til sygedagpenge, at borgeren er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom, jf. § 7 i sygedagpengeloven. Det er kommunen, som løbende under hele sygedagpengeforløbet skal vurdere, om denne betingelse er opfyldt.\nKommunen har derfor behov for undervejs i et sygedagpengeforløb at rekvirere helbredsoplysninger til brug for sagsbehandling. I afsnit 2.1. er der givet en nærmere beskrivelse af, hvordan helbredsoplysninger og lægeattester indgår i sagsbehandlingen.\nKommunen har herudover i en række sager behov for sundhedsfaglig rådgivning som led i vurdering af den sygemeldtes muligheder for at arbejde. Dette er nærmere beskrevet i afsnit 2.2.\n2.1. Helbredsoplysninger i sygedagpengesager\nKommunen rekvirerer helbredsoplysninger i form af lægeattester til brug for sagsbehandlingen\nved vurdering af uarbejdsdygtighed (afsnit 2.1.1.),\nved opstart af en sygedagpengesag (afsnit 2.1.2.),\nved første opfølgningssamtale (afsnit 2.1.3.) og\nved revurderingstidspunktet (2.1.4.).\nVurderingen af, om en borger er uarbejdsdygtig på grund af sygdom, sker på grundlag af en samlet vurdering af sygdommen og dens indvirkning på borgerens arbejdsevne. Således vil både sygdommens karakter, borgerens hidtidige tilknytning til arbejdsmarkedet, resultater af eventuelle afklarende foranstaltninger og borgerens egne oplysninger være forhold, der indgår i helhedsvurderingen af uarbejdsdygtighed.\nSelvom de helbredsmæssige oplysninger er af stor betydning i forhold til vurderingen af uarbejdsdygtighed, er der altså tale om en helhedsvurdering, hvori alle relevante elementer må indgå.\nDet er borgerens tilstand på standsningstidspunktet, der er afgørende i forhold til vurderingen. De helbredsmæssige oplysninger bør derfor beskrive tilstanden på standsningstidspunktet.\nDet vil afhænge af de øvrige oplysninger i sagen, om der er behov for at rekvirere en aktuel lægelig vurdering af borgerens helbredsmæssige tilstand, eller eksempelvis lægeattesten til brug for den første opfølgningssamtale kan anvendes. I den forbindelse vil bl.a. den udviste arbejdsevne og borgerens egne oplysninger have betydning.\nDet vil ikke være nødvendigt at rekvirere en ny aktuel lægelig vurdering, hvis tilstanden er velbeskrevet og stationær ifølge de foreliggende lægelige akter, og det i øvrigt ikke er oplyst, at der skulle være sket en ændring i de helbredsmæssige forhold.\nMen oplyser borgeren f.eks. i forbindelse med partshøringen om en forværring af tilstanden, skal kommunen rekvirere oplysninger om denne forværring til brug for vurderingen.\nDet er vigtigt, at der i de helbredsmæssige oplysninger er fokus på at få belyst den helbredsbetingede funktionsevne og funktionsprognose.\nDet beror på en konkret vurdering i den enkelte sag, om der ud over lægeattesten, der blev rekvireret til brug for den første opfølgningssamtale, er brug for at rekvirere yderligere helbredsmæssig dokumentation, herunder hvilken dokumentation, der skal rekvireres.\nKommunen skal i den forbindelse være opmærksom på, at en statusattest fra egen læge eller journaloplysninger fra sygehuset ikke altid vil give en tilstrækkelig beskrivelse af borgerens aktuelle helbredstilstand, hvis lægen f.eks. ikke har set den sygemeldte i konsultation i længere tid, eller borgeren ikke har gået til kontrol på sygehuset.\nKommunen kan eventuelt tage telefonisk kontakt til den praktiserende læge i forbindelse med attestsamarbejdet for at få besvaret opklarende spørgsmål. Kommunen skal i denne forbindelse være opmærksom på at notere oplysningerne, jf. notatpligten. Se mere om samarbejdet mellem de praktiserende læger og kommunen under afsnit 9.\nVurderer kommunen, at der er behov for at rekvirere en speciallægeattest til brug for vurderingen af den sygemeldtes uarbejdsdygtighed, rekvirerer kommunen for sygemeldte visiteret til kategori 2 speciallægeattest fra relevant speciallæge. Hvis den sygemeldte er visiteret til kategori 3, kan kommunen alene rekvirere speciallægeattest fra regionens kliniske funktion.\nSe mere om den konkrete vurdering af uarbejdsdygtighed i vejledning om vurdering af uarbejdsdygtighed i sygedagpengesager og sager om jobafklaringsforløb.\nSom udgangspunkt skal kommunen påbegynde udbetalingen af sygedagpenge, når det er konstateret, at de grundlæggende betingelser for sygedagpengeudbetaling – herunder beskæftigelseskravet – er opfyldte. Det vil sige, at kommunen normalt ikke kan udsætte udbetalingen, indtil der er indhentet oplysninger, der bekræfter, at borgeren er uarbejdsdygtig.\nNår sygefraværet er anmeldt via NemRefusion, udsendes automatisk et oplysningsskema til borgeren. I oplysningsskemaet skal den sygemeldte svare på en række spørgsmål om sygdommens betydning for arbejdet, herunder om behandling, forventet tilbagevenden til arbejde og eventuel forventet delvis raskmelding.\nDer skal være en særlig årsag til ikke at udbetale sygedagpenge fra første fraværsdag eksempelvis, hvis borgeren ved ansøgningen har afgivet oplysninger, som kan give anledning til væsentlig tvivl om, hvorvidt vedkommende er uarbejdsdygtig på grund af sygdom.\nI tilfælde af, at kommunen ikke har påbegyndt udbetalingen på grund af særlige omstændigheder, må kommunen vurdere, om borgeren var uarbejdsdygtig og berettiget til sygedagpenge, når den nødvendige dokumentation er modtaget.\nDer kan dog også være situationer, hvor kommunen allerede på baggrund af oplysningerne i oplysningsskemaet kan give afslag fra første fraværsdag, og hvor der dermed ikke er behov for at indhente flere oplysninger med henblik på at vurdere, om borgeren er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom. Det vil f.eks. være tilfældet, hvis borgeren har oplyst, at fraværet skyldes barnets første sygedag.\nKommunen anmoder til brug for den første opfølgningssamtale om en lægeattest (LÆ 285) fra den sygemeldtes egen læge, hvis den sygemeldte ikke forventer at blive fuldt ud raskmeldt inden for otte uger regnet fra første fraværsdag. Lægeattesten skal på baggrund af en konsultation indeholde lægens vurdering af den sygemeldtes muligheder for at arbejde og eventuelle behov for skånehensyn.\nDet er bl.a. i § 15 i bekendtgørelse om opfølgning i sygedagpengesager fastsat, at lægens vurdering skal indeholde følgende:\nKommunen afholder udgiften til lægeattesten, som rekvireres på en blanket udarbejdet efter forhandling med KL og Lægeforeningens Attestudvalg – LÆ 285.\nLægeattesten til brug for den første opfølgningssamtale kan anvendes i det senere opfølgningsforløb, jf. § 16 i bekendtgørelse om opfølgning i sygedagpengesager. Der rekvireres dog en ny lægeattest, hvis der i forløbet sker væsentlige ændringer i de helbredsmæssige forhold af betydning for arbejdsevnen.\nKommunen skal på revurderingstidspunktet (dvs. efter der er udbetalt sygedagpenge i 22 uger i de 9 forudgående kalendermåneder) træffe afgørelse om, hvorvidt der er grundlag for at forlænge den sygemeldtes sygedagpengeperiode.\nPå revurderingstidspunktet skal kommunen sikre, at der foreligger et tilstrækkeligt oplyst grundlag til, at kommunen kan træffe en afgørelse, jf. retssikkerhedslovens § 10.\nSagen er tilstrækkeligt helbredsmæssigt oplyst, når den sygemeldtes lidelse og aktuelle helbredstilstand, samt behandlingsmuligheder og prognose på afgørelsestidspunktet er velbelyst.\nDet afhænger af en konkret vurdering, om der er behov for at rekvirere yderligere helbredsmæssig dokumentation i forbindelse med revurderingen.\nKommunen anvender - som udgangspunkt - de foreliggende helbredsoplysninger, herunder attesten LÆ 285, jf. § 16 i bekendtgørelse om opfølgning i sygedagpengesager.\nDer rekvireres dog ny helbredsdokumentation, hvis det er relevant for kommunens vurdering, fordi der er tale om væsentlige ændringer i de helbredsmæssige forhold, herunder ændringer, som har betydning for arbejdsevnen.\nHvis en læge f.eks. har givet en prognose om raskmelding om f.eks. 1-2 måneder, skal kommunen følge op på, om tilstanden har udviklet sig som forventet, inden der træffes afgørelse i sagen.\nHvis der er en udvikling i sygdomsbillede frem mod revurderingstidspunktet, skal oplysningerne være af nyere dato, ligesom det bør undersøges, hvis den sygemeldte kommer med nye oplysninger/indvendinger til det oplyste om helbredet.\nDe helbredsmæssige oplysninger skal som udgangspunkt beskrive tilstanden på revurderingstidspunktet. Ældre helbredsmæssige oplysninger kan inddrages, hvis der ikke har været en udvikling i helbredstilstanden, eller hvis udviklingen i helbredstilstanden har været som forventet. Hvis ældre helbredsmæssige oplysninger lægges til grund for kommunens afgørelse, skal der være dokumentation i sagen i øvrigt for, at der ikke har været en udvikling i helbredstilstanden, eller at tilstanden har udviklet sig som forventet. Se i øvrigt afsnit 2.1.1.\nI vurderingen af, om der skal rekvireres nye helbredsoplysninger, kan kommunen eksempelvis benytte sundhedsfaglig rådgivning fra kommunens sundhedsperson, eller fra sundhedskoordinatoren, hvis der er tale om en sag visiteret til kategori 3, jf. afsnit 2.2.\nKommunerne har i forbindelse med sagsbehandlingen i en række sygedagpengesager behov for sundhedsfaglig rådgivning om borgerens muligheder for arbejde eller uddannelse.\nDer er i tilknytning til reformen om førtidspension og fleksjob fastsat regler om sundhedsfaglig rådgivning dels i rehabiliteringsteamsager, dvs. bl.a. sygedagpengesager visiteret til kategori 3 dels i øvrige sager på beskæftigelsesområdet, dvs. bl.a. sygedagpengesager visiteret til kategori 1 og 2.\nFor så vidt angår sundhedsfaglig rådgivning i sygedagpengesager visiteret til kategori 3 henvises til punkter 3.2 og 4.2.\nFor så vist angår sygedagpengesager visiteret til kategori 1 og 2 er reglerne fastsat i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning til brug for sagsbehandlingen i sager om sygedagpenge, kontanthjælp, revalidering m.v.\nHer er det i § 3 fastsat, at kommunen selv tilrettelægger, hvordan den sundhedsfaglige rådgivning tilvejebringes. Disse sager er således ikke omfattet af reglen i organiseringslovens § 15 om, at kommunerne alene må benytte sundhedsfaglig rådgivning fra klinisk funktion. Kommunen kan derfor vælge at anvende sundhedsfaglig rådgivning fra sundhedspersoner ansat i kommunen eller eksempelvis at købe sundhedsfaglig rådgivning hos regionens kliniske funktion eller en privat leverandør.\nDet er vigtigt, at kommunen etablerer den sundhedsfaglige rådgivning, så den ligger inden for rammerne af den gældende lovgivning. Det er blandt andet helt centralt, at kommunen er opmærksom på, at lægelig undersøgelse og behandling ikke må indgå i den sundhedsfaglige rådgivning, men skal foregå i sundhedssystemet, fx hos borgerens egen læge.\nI bekendtgørelsens § 4, stk. 1, er det fastsat, at den sundhedsfaglige rådgivning alene kan gives i forhold til borgerens mulighed for arbejde eller uddannelse.\nSundhedspersonen kan som led i sin sundhedsfaglige rådgivning eksempelvis:\n1) klarlægge betydningen af indholdet i lægeattester, journaloplysninger eller andre sundhedsfaglige oplysninger i forhold til borgerens muligheder for arbejde eller uddannelse,\n2) vurdere, om der i forhold til borgerens muligheder for arbejde eller uddannelse er sammenhæng mellem dokumentationen i lægeattester m.v. og sagens øvrige oplysninger om borgerens mulighed for arbejde eller uddannelse, herunder borgerens egne oplysninger og vurdering af egne muligheder,\n3) vurdere, om der eventuelt er andre relevante sundhedsfaglige aspekter, som vil kunne bidrage til at belyse sagen, fx en speciallægeattest, eller om der er en behandlingsmulighed, som borgeren skal henvises til at drøfte med den praktiserende læge, eller\n4) vurdere eventuelt skånebehov i forhold til, at borgeren kan vende tilbage i arbejde.\nDet følger herudover af § 5, stk. 3, at kommunen ud fra en konkret vurdering af den enkelte sag kan anmode den sundhedsperson, der yder sundhedsfaglig rådgivning, om at drøfte de sundhedsmæssige aspekter i en sag med borgeren. Der kan eksempelvis være behov for at drøfte skånehensyn med borgeren i forbindelse med tilbud om virksomhedspraktik.\nKommunen kan desuden med borgerens skriftlige samtykke anmode sundhedspersonen om at informere borgerens praktiserende læge om den sundhedsfaglige rådgivning om borgerens muligheder for at arbejde.\nDet er kommunen, der rekvirerer de nødvendige helbredsoplysninger og træffer afgørelse i den konkrete sag.\nDen sundhedsperson, der yder sundhedsfaglig rådgivning,\nkan ikke selv rekvirere yderligere oplysninger i sagen, jf. § 5, stk. 1,\nmå ikke foretage undersøgelse eller behandling og kan derfor ikke ændre eller stille nye diagnoser, jf. § 5, stk. 2,\nmå ikke rådgive om, hvilken ydelse en borger skal tilkendes, jf. § 4, stk. 2.\nDet er endvidere i § 6 fastsat, at den sundhedsperson, der yder sundhedsfaglig rådgivning, ikke via en anden funktion må have kendskab til den borger, som sagen vedrører. Personen kan således eksempelvis ikke yde sundhedsfaglig rådgivning, hvis personen aktuelt er eller tidligere har været borgerens praktiserende læge, aktuelt behandler eller har behandlet borgeren i sundhedsvæsnet i øvrigt eller varetager andre behandlings- eller genoptræningsopgaver i forhold til borgeren.\nDen sundhedsfaglige rådgivning dokumenteres i form af et notat til sagen, jf. § 7.\nKommunen bør som hovedregel altid sikre (med borgerens samtykke), at borgerens praktiserende læge informeres om sundhedspersonens rådgivning af kommunen om borgerens muligheder for at arbejde. Dette kan ske ved kopi af notat, der lægges på borgerens sag.\nSager om jobafklaringsforløb, ressourceforløb, fleksjob og førtidspension samt sygedagpengesager visiteret til kategori 3 skal som udgangspunkt behandles i rehabiliteringsteamet, inden kommunen kan træffe afgørelse i sagerne (rehabiliteringsteamsager). Der vil typisk være tale om en rehabiliteringsteamsag, når der er påbegyndt udarbejdelse af rehabiliteringsplanens forberedende del.\nI rehabiliteringsteamsager kan kommunerne kun rekvirere sundhedsfaglig vurdering i form af lægeattester fra den praktiserende læge og speciallægeattester fra klinisk funktion, jf. organiseringslovens § 15. Det betyder, at helbredsoplysninger, der ikke kan rekvireres fra den praktiserende læge, som udgangspunkt skal rekvireres fra klinisk funktion. For så vidt angår rekvirering af helbredsoplysninger i løbende sager se punkt 4.1. For så vidt angår sundhedsfaglig rådgivning se punkt 3.2.\nNår kommunen forbereder en sag til behandling i rehabiliteringsteamet, skal kommunen som led i udarbejdelsen af rehabiliteringsplanens forberedende del rekvirere den praktiserende læges vurdering af borgerens helbredsmæssige situation i forhold til at kunne arbejde (LÆ 265), jf. § 44, stk. 1, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Der henvises dog til punkt 3.1.3. for så vidt angår sager om det første jobafklaringsforløb.\nFormålet med LÆ 265 er at få den praktiserende læges vurderingen af, hvilken betydning helbredsforholdene har i forhold til borgerens muligheder for at komme i job eller uddannelse. Se § 4 i bekendtgørelse om rehabiliteringsplan og rehabiliteringsteamets indstilling om ressourceforløb, fleksjob, førtidspension m.v. om indhold i LÆ 265.\nLÆ 265 ”Lægeattest til rehabiliteringsteam” er det centrale helbredsdokument i sagen. LÆ 285 ”Lægeattest til sygedagpengeopfølgning” kan dog være det centrale dokument i sager om det første jobafklaringsforløb, se eventuelt punkt 3.1.3.\nLÆ 265 udgør sædvanligvis den nyeste helbredsdokumentation. Indholdet i LÆ 265 vil derfor ofte kunne fungere som indholdsfortegnelse over, hvilke helbredsforhold, der eventuelt kan belyses yderligere med anden helbredsdokumentation, som kommunen ligger inde med. Hvis lægen i LÆ 265 eksempelvis henviser til nyligt afgivet ”Generel helbredsattest” (LÆ 145), vil det være relevant at medtage denne.\nHvis kommunen tidligere til brug for behandlingen af borgerens sag har rekvireret speciallægeattest, psykolograpport, statusattest eller journalkopi, der vedrører helbredsforhold anført i LÆ 265, eller andre helbredsforhold, der anses for at have betydning for borgerens helbredsmæssige situation i forhold til at kunne arbejde, vil det ofte være relevant at supplere LÆ 265 med disse relevante helbredsoplysninger.\nHvis LÆ 265, generel helbredsattest, statusattest eller speciallægeattest resumerer og vurderer tidligere undersøgelses- og behandlingsforløb, vil der ofte ikke være behov for at vedlægge dokumentation for disse, selv om den findes i borgerens sag.\nHvis der, inden sagen behandles i rehabiliteringsteam, er udfærdiget LÆ 275 – ”Lægeattest fra Klinisk Funktion”, medtages denne altid, fordi den rummer en aktuel, sammenfattende fremstilling af borgerens helbredsforhold med en vurdering af mulighederne for arbejde eller uddannelse.\nVed vurderingen af, hvilke helbredsoplysninger, der skal indgå i sagen, skal der være opmærksomhed på, at værdien af helbredoplysningerne typisk vil være aftagende jo ældre, de bliver. Der skal derfor foretages en individuel og konkret vurdering af, om der opnås yderligere grundlag for at forstå de samlede helbredsforhold ved at medtage oplysninger, der er mere end 2-3 år gamle.\nDen relevante helbredsdokumentation vil således typisk bestå i:\nLÆ 265 – Lægeattest til Rehabiliteringsteam.\nSeneste generelle helbredsattest, hvis der i LÆ 265 henvises hertil.\nSeneste epikrise fra sygehus.\nSeneste journalkopi - fx kopi af seneste ambulante kontrol.\nLÆ 275 – Lægeattest fra Klinisk Funktion, hvor den findes.\nSagsbehandleren kan vælge at anføre i rehabiliteringsplanens forberedende del, at der foreligger yderligere helbredsdokumentation, som ikke er bilagt sagen, fordi oplysningerne vurderes at være resumeret i senere helbredsdokumentation.\nHvis kommunen er i tvivl om, hvorvidt en sag er tilstrækkeligt helbredsmæssigt belyst til at kunne behandles i rehabiliteringsteamet, kan kommunen anmode sundhedskoordinator om rådgivning, jf. § 6 i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. Se eventuelt punkt 3.2. om sundhedsfaglig rådgivning.\nSe eventuelt en kort oversigt over de mest anvendte lægeattester i bilag 5 eller se i vejledning om socialt-lægeligt samarbejde på www.kl.dk.\n3.1.2. Særligt om rekvirering af journaloplysninger og statusattester fra sygehus eller speciallæger\nBåde statusattester (LÆ 125) og de attester, som anvendes, når kommunerne rekvirerer journaloplysninger (LÆ 105/115), er lægeattester. Da kommunerne alene kan rekvirere lægeattester fra den praktiserende læge, jf. § 15 i organiseringsloven, kan kommunerne som udgangspunkt ikke selv rekvirere disse oplysninger fra sygehuse og speciallæger.\nI tilfælde af, at borgeren aktuelt er under behandling på sygehus eller hos speciallæge, er den praktiserende læge ikke altid i besiddelse af alle relevante oplysninger om behandlingen af borgeren på det det tidspunkt, hvor den praktiserende læge udfylder LÆ 265. Der kan derfor være behov for at supplere den praktiserende læges oplysninger på LÆ 265 med journaloplysninger eller en statusattest fra enten sygehus eller speciallæge med henblik på at sikre, at sagen er tilstrækkeligt belyst, inden sagen behandles i rehabiliteringsteamet.\nSundhedskoordinator har ikke adgang til borgerens journaloplysninger medmindre betingelserne i § 42 d, stk. 1 i sundhedsloven er opfyldt, se eventuelt punkt 3.2.2.\nKommuner og regioner har derfor mulighed for at indgå aftale om, at kommunen på vegne af sundhedskoordinator/klinisk funktion rekvirerer journaloplysninger og statusattester i de tilfælde, hvor det er nødvendigt at supplere den praktiserende læges oplysninger som følge af, at borgeren er i aktuel behandling eller forløb, som den praktiserende læge ikke har fyldestgørende oplysninger om, jf. § 3, stk. 2, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning m.v.\nDet vil sige, at når der er behov for at supplere den praktiserende læges oplysninger på LÆ 265 med journaloplysninger (LÆ 105/115) eller en statusattest (LÆ 125) fra enten sygehus eller speciallæge, kan kommunen selv rekvirere disse oplysninger, når kommunen og regionen har indgået en aftale herom.\nHvis der er behov for at supplere den praktiserende læges vurdering med en speciallægeattest, kan kommunen fortsat alene rekvirere en speciallægeattest fra klinisk funktion, jf. § 15 i organiseringsloven.\nNår en sygemeldt overgår fra sygedagpenge til et jobafklaringsforløb i forbindelse med revurderingstidspunktet, jf. § 24 i lov om sygedagpenge, skal sagen senest 4 uger efter overgang til jobafklaringsforløbet behandles i rehabiliteringsteamet med henblik på indstilling om hvilken indsats, der er den rette for at bringe borgeren tilbage til arbejdsmarkedet, jf. § 109 stk. 1, i lov om aktiv beskæftigelsesindsats.\nBehandlingen af sagen i teamet sker på baggrund af rehabiliteringsplanens forberedende del. Rehabiliteringsplanens forberedende del skal som udgangspunkt indeholde den praktiserende læges vurdering (LÆ 265).\nI en række sager om jobafklaringsforløb vil der allerede i forbindelse med revurderingen være rekvireret nye lægelige oplysninger, jf. pkt. 2.1.4. Det indebærer, at der foreligger nye lægelige oplysninger, der kan supplere LÆ 285. Hertil kommer, at rehabiliteringsteamet alene skal tage stilling til den tværfaglige indsats i jobafklaringsforløbet.\nSager om det første jobafklaringsforløb kan behandles på baggrund af lægeattesten til brug for den første opfølgningssamtale i sygedagpengeforløbet – LÆ 285 – eventuelt suppleret med de nye lægelige oplysninger fx i form af statusattest, der er rekvireret til brug for revurderingen. Det er en betingelse, at kommunen vurderer, at de foreliggende helbredsoplysninger er tilstrækkelige til at danne grundlag for teamets vurdering af hvilken tværfaglig indsats, borgeren skal have, jf. § 4, stk. 2, i bekendtgørelse om rehabiliteringsteam m.v.\nSygedagpengesager (kategori 3), der skal forelægges rehabiliteringsteamet med henblik på en vurdering af hvilken tværfaglig indsats, der skal iværksættes for den sygemeldte, jf. § 13 d, stk. 3, i lov om sygedagpenge, kan ligeledes behandles på baggrund af lægeattesten til brug for den første opfølgning i sygedagpengeforløbet (LÆ 285) - evt. suppleret med nye lægelige oplysninger.\nIfølge det socialt-psykologiske samarbejde mellem Dansk Psykologforening og KL, kan kommunerne anmode en psykolog om helbredsoplysninger ved hjælp af blanketterne:\n1) Attestation (PSYK 115)\n2) Aktuel situation (PSYK 125)\n3) Vurdering (PSYK 135)\n4) Undersøgelse (PSYK 145)\nIfølge § 1, stk. 5, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v., følger rekvirering af attestationer og beskrivelse af aktuel situation fra et afsluttet eller et igangværende forløb (PSYK 115 og 125) de samme regler, som gælder for statusattester fra sygehus eller speciallæger i organiseringslovens § 15.\nDet vil sige, at kommunerne som udgangspunkt ikke selv kan rekvirere helbredsoplysninger fra psykolog i form af attestation eller beskrivelse af aktuel situation (PSYK 115 og 125) i sager, der skal behandles i rehabiliteringsteamet, da kommunerne i disse sager alene kan rekvirere lægeattester fra praktiserende læge, jf. § 15 i organiseringsloven.\nHvis en borger deltager i et forløb hos en psykolog, kan det være relevant for kommunen at supplere oplysningerne fra borgerens praktiserende læge med helbredsoplysninger fra psykologen. På samme måde som med journaloplysninger og statusattester kan kommunen og regionen derfor indgå aftale om, at kommunen på vegne af sundhedskoordinator/klinisk funktion rekvirerer attestation eller beskrivelse af aktuel situation (PSYK 115 og 125) i disse tilfælde, jf. § 3, stk. 2, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning m.v.\nDet vil sige, at kommunen selv kan rekvirere nødvendige supplerende attestationer og beskrivelse af aktuel situation fra psykolog (PSYK 115 og 125) i de tilfælde, hvor borgeren er i et aktuelt forløb hos en psykolog, når sagen forberedes til mødet i rehabiliteringsteamet.\nHerudover fremgår det af § 1, stk. 5, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning m.v., at rekvirering af psykologvurderinger og psykologundersøgelser (PSYK 135 og 145) følger samme regler som gælder for en speciallægeattest i organiseringslovens § 15.\nDet vil sige, at i tilfælde af, at der er behov for at supplere oplysninger fra den praktiserende læge med en psykologvurdering eller en psykologundersøgelse, kan kommunen alene anmode klinisk funktion om en speciallægeattest.\nSe eventuelt vejledning om det socialt-psykologiske samarbejde på www.kl.dk.\nDet betyder bl.a., at sundhedsfaglig rådgivning fra andre sundhedspersoner end sundhedspersoner fra regionen, f.eks. kommunalt ansatte sundhedspersoner ikke må tillægges betydning i behandlingen af de typer af sager, der er nævnt i § 15, stk. 1. Det gælder også sundhedsfaglig rådgivning fra andre sundhedspersoner, der er indhentet på et tidspunkt, hvor sagen ikke hørte til de typer af sager, der er nævnt i § 15, stk. 1.\nFor så vidt angår de sundhedsfaglige vurderinger i form af eksempelvis lægeattester og psykologerklæringer, som er rekvireret inden sagen overgik til at være en af de typer sager, der er nævnt i § 15, stk.1, kan disse indgå i behandlingen af sagen i det omfang, oplysningerne fortsat er relevante.\nDe nærmere regler om sundhedsfaglig rådgivning fra regionens kliniske funktion til kommunerne er fastsat i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nDen kliniske funktion i regionen skal efter § 4, stk. 1, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. bl.a. bistå kommunerne med\nsundhedskoordinator til rehabiliteringsteamet og\nsundhedsfaglig rådgivning til forberedelsen af sager til teamet efter kommunernes konkrete behov.\nSundhedskoordinator er typisk samfunds-, arbejds- eller almenmediciner. Ved sundhedsfaglig rådgivning forstås den rådgivning om borgerens muligheder for arbejde eller uddannelse, som sundhedskoordinator yder til kommunerne, jf. § 2, stk.1, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nHverken sundhedskoordinator eller regionens kliniske funktion kan behandle borgeren. Den sundhedsfaglige behandling af borgeren sker som hidtil efter reglerne i sundhedslovgivningen, jf. § 4, stk. 2, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nSundhedskoordinators rekvirering og videregivelse af personoplysninger og helbredsoplysninger skal ske under iagttagelse af de regler, der findes om udveksling af oplysninger i sundhedslovgivningen, forvaltningsloven, databeskyttelsesloven og lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, herunder reglerne om samtykke fra borgeren, jf. § 3, stk. 1, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. Se eventuelt mere herom under punkt 3.2.2.\nDet er sundhedskoordinators opgave at yde kommunen sundhedsfaglig rådgivning i forhold til borgerens muligheder for arbejde eller uddannelse, inden sagen behandles i rehabiliteringsteamet, hvis kommunen anmoder herom, jf. § 6, stk. 2, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. Kommunen kan eksempelvis anmode om rådgivning fra sundhedskoordinator i tilfælde af, at kommunen er i tvivl om, hvorvidt sagen er korrekt eller tilstrækkelig helbredsmæssigt belyst.\nSundhedskoordinator yder som udgangspunkt sin rådgivning på baggrund af de oplysninger, der ligger i sagen. Hvis der er behov for det – eksempelvis fordi de lægelige oplysninger i sagen er modstridende - kan sundhedskoordinatoren med borgerens skriftlige samtykke drøfte de sundhedsfaglige aspekter i sagen med borgerens praktiserende læge. Herudover kan sundhedskoordinatoren efter aftale med kommunen drøfte de sundhedsfaglige aspekter i sagen med borgeren, jf. § 5, stk. 2, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nSom led i den sundhedsfaglige rådgivning kan sundhedskoordinator f.eks. anbefale kommunen, at sagens sundhedsfaglige aspekter belyses yderligere, inden sagen behandles i rehabiliteringsteamet. Sundhedskoordinator kan i denne forbindelse eksempelvis anbefale kommunen, at\n1) der rekvireres journaloplysninger fra sygehus eller fra speciallægepraksis som supplement til LÆ 265,\n2) kommunen anmoder borgeren om at gå til sin praktiserende læge for at få taget stilling til, om der skal iværksættes yderligere undersøgelse eller behandling, eller at\n3) kommunen sender sagen til vurdering i klinisk funktion inden mødet i teamet.\nSundhedskoordinators anbefaling skal være begrundet og indeholde konkrete forslag. Kommunen beslutter, om sundhedskoordinators anbefaling skal følges, eller om sagen eksempelvis skal behandles i rehabiliteringsteamet på baggrund af de helbredsoplysninger, der allerede foreligger i sagen, jf. § 6, stk. 2, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nI de tilfælde, hvor kommunen følger sundhedskoordinators anbefaling om at opfordre borgeren til at gå til borgerens praktiserende læge, orienterer sundhedskoordinator altid den praktiserende læge om baggrunden for sundhedskoordinatorens anbefaling, jf. § 9 i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nHerudover forbereder sundhedskoordinator sig til mødet i rehabiliteringsteamet. Det sker på baggrund af rehabiliteringsplanens forberedende del, der skal indeholde alle relevante helbredsmæssige oplysninger, der foreligger hos kommunen, herunder lægeattester m.v., jf. § 7, stk. 1, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. Se eventuelt punkt 3.1.1. om helbredsoplysninger, der typisk skal med i sagen.\nSundhedskoordinators opgaver under mødet i rehabiliteringsteamet\nUnder behandling af sager på møde i teamet bidrager sundhedskoordinatoren med sundhedsfaglig rådgivning. Sundhedskoordinatoren indgår desuden sammen med de øvrige medlemmer af teamet i dialogen med borgeren om borgerens muligheder for at arbejde og uddanne sig, jf. § 7, stk. 2, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nSundhedskoordinators sundhedsfaglige rådgivning i sagen indgår i rehabiliteringsteamets indstilling til kommunen, jf. § 8, stk. 1, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nHvis sundhedskoordinatoren vurderer, at sagen bør belyses yderligere, inden teamet afgiver en indstilling, kan sundhedskoordinator efter § 8, stk. 2, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v., anbefale teamet, at indstilling fra teamet afventer yderligere helbredsmæssige oplysninger i sagen. Sundhedskoordinatoren kan i den forbindelse eksempelvis anbefale:\n1) At kommunen anmoder borgeren om at gå til sin praktiserende læge for, at lægen kan tage stilling til, om der skal igangsættes yderligere undersøgelse eller behandling.\n2) At rehabiliteringsteamet anbefaler kommunen at sende borgerens sag til vurdering i klinisk funktion. I anbefalingen oplyses, hvilke helbredsmæssige oplysninger der mangler eller er modstridende.\nNår kommunen følger sundhedskoordinators anbefaling om at opfordre borgeren til at gå til sin praktiserende læge, skal sundhedskoordinator altid orientere den praktiserende læge om baggrunden for sundhedskoordinators anbefaling, jf. § 9 i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. Borgeren skal give skriftligt samtykke til, at sundhedskoordinator orienterer den praktiserende læge.\nSundhedskoordinatoren kan ikke foretage undersøgelse eller behandling efter sundhedslovgivningen, når sundhedskoordinatoren yder sundhedsfaglig rådgivning.\nSundhedskoordinatoren kan således ikke ændre eller stille nye diagnoser, jf. § 12 i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nFor at sikre, at sundhedskoordinator ikke er inhabil i forhold til en konkret sag, er det i § 12 i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning fastsat, at den sundhedskoordinator, der yder sundhedsfaglig rådgivning, ikke kan yde sundhedsfaglig rådgivning i en sag,\nhvis sundhedskoordinator er eller tidligere har været borgerens praktiserende læge,\nhvis sundhedskoordinator aktuelt behandler eller har behandlet borgeren i sundhedsvæsenet i øvrigt, eller\nhvis sundhedskoordinator varetager andre behandlings- eller genoptræningsopgaver i sundhedsvæsenet i forhold til borgeren.\nSundhedskoordinators rekvirering af helbredsoplysninger skal foregå under iagttagelse af reglerne i sundhedslovgivningen, jf. § 3, stk. 1, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning m.v.\nEn sundhedskoordinator kan med borgerens samtykke indhente helbredsoplysninger m.v. ved opslag i elektroniske systemer som fx en patientjournal, selvom oplysningerne ikke indhentes til behandlingsformål. Det følger af sundhedslovens § 42 d, stk. 1.\nDet er alene autoriserede sundhedspersoner, der kan indhente oplysninger fra eksempelvis en patientjournal efter bestemmelsen i § 42 d, stk. 1. Den autoriserede sundhedsperson kan derfor ikke delegere opgaven med at indhente oplysninger til andre, herunder ikke til administrativt personale.\nOm borgerens samtykke\nBorgerens samtykke skal være skriftligt, og det skal gives til den autoriserede sundhedsperson, fx den sundhedskoordinator, der indhenter oplysningerne. Samtykket skal føres ind i patientjournalen, og det bortfalder senest 1 år efter, at det er givet. Derudover er der et krav om aktualitet, der indebærer, at samtykket skal være givet i forbindelse med det aktuelle behov for indhentning af oplysninger, jf. § 9, stk. 1, i bekendtgørelse nr. 359 af 4. april 2019 om information og samtykke i forbindelse med behandling og ved videregivelse og indhentning af helbredsoplysninger m.v.\nVed løbende sager forstås sager, hvor borgeren allerede er i et jobafklaringsforløb, et ressourceforløb eller et fleksjob, eller modtager tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende, førtidspension eller sygedagpenge (kategori 3), jf. § 1, stk. 4, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nReglerne om, at kommunerne alene kan benytte sundhedsfaglig rådgivning og vurdering fra klinisk funktion og alene kan rekvirere lægeattester fra den praktiserende læge og speciallægeattester fra klinisk funktion, gælder også i forhold til de løbende sager, jf. § 15 i organiseringsloven og § 1, stk. 1, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nJobcenteret skal eksempelvis følge op på, om en borger, der er visiteret til fleksjob, fortsat opfylder betingelserne for fleksjob, og om en borger i jobafklaringsforløb fortsat er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom. Der kan i den forbindelse være behov for at rekvirere nye helbredsoplysninger i sagen, hvis der er sket ændringer i borgerens helbredsforhold og arbejdsevne.\nKommunen kan i disse tilfælde alene rekvirere en lægeattest fra den praktiserende læge eller en speciallægeattest fra klinisk funktion.\n4.1.1. Særligt om rekvirering af journaloplysninger og statusattester fra sygehus eller speciallæger og helbredsoplysninger fra psykolog\nI tilfælde af, at borgeren aktuelt er under behandling på sygehus eller hos speciallæge, er den praktiserende læge ikke altid i besiddelse af alle relevante oplysninger om behandlingen af borgeren på det det tidspunkt, hvor den praktiserende læge udfylder en lægeattest. Der kan derfor være behov for at supplere den praktiserende læges oplysninger på lægeattesten med journaloplysninger eller en statusattest fra enten sygehus eller speciallæge med henblik på at sikre, at sagen er tilstrækkeligt belyst til brug for kommunens opfølgning.\nSom nævnt under punkt 3.1.2. er både statusattester og de attester, som anvendes, når kommunerne rekvirerer journaloplysninger, lægeattester. Kommunerne kan derfor som udgangspunkt ikke selv rekvirere disse oplysninger fra sygehuse og speciallæger.\nKommuner og regioner har dog mulighed for at indgå aftale om, at kommunen på vegne af sundhedskoordinator/klinisk funktion rekvirerer journaloplysninger og statusattester i de tilfælde, hvor det er nødvendigt at supplere den praktiserende læges oplysninger som følge af, at borgeren er i aktuel behandling eller forløb, som den praktiserende læge ikke har fyldestgørende oplysninger om, jf. § 3, stk. 2, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nDet vil sige, at når der er behov for at supplere den praktiserende læges oplysninger på eksempelvis LÆ 265 med journaloplysninger (LÆ 105/115) eller en statusattest (LÆ 125) fra enten sygehus eller speciallæge, kan kommunen selv rekvirere disse oplysninger, når kommunen og regionen har indgået en aftale herom.\nHvis der er behov for at supplere lægeattesten fra den praktiserende læge med en speciallægeattest, kan kommunen fortsat alene rekvirere en speciallægeattest fra klinisk funktion (LÆ 275), jf. § 15 i organiseringsloven.\nSom beskrevet under punkt 3.1.4., følger rekvirering af attestationer og beskrivelse af aktuel situation fra et afsluttet eller et igangværende forløb hos psykolog (PSYK 115 og 125) de samme regler, som gælder for statusattester fra sygehus eller speciallæger i organiseringslovens § 15.\nDet vil sige, at kommunerne som udgangspunkt ikke selv kan rekvirere helbredsoplysninger fra psykolog i form af attestation eller beskrivelse af aktuel situation i løbende sager, da kommunerne i disse sager alene kan rekvirere lægeattester fra praktiserende læger, jf. § 15 i organiseringsloven.\nPå samme måde som med journaloplysninger og statusattester kan kommunen og regionen indgå aftale om, at kommunen på vegne af sundhedskoordinator/klinisk funktion rekvirerer attestation eller beskrivelse af aktuel situation (PSYK 115 og 125), jf. § 3, stk. 2, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning m.v.\nI tilfælde af, at der er behov for at supplere oplysninger fra den praktiserende læge med en psykologvurdering eller en psykologundersøgelse, kan kommunen alene anmode klinisk funktion om en speciallægeattest.\nSundhedsfaglig rådgivning i sager vedrørende sygemeldte borgere, som er i fleksjob, og som modtager sygedagpenge under et sygeforløb følger reglerne for sygedagpengemodtager. Der henvises til afsnit om sygedagpengesager under punkt 2.2.\nSygeopfølgningen for borgere, der modtager ledighedsydelse, følger reglerne om sygeopfølgning for kontanthjælpsmodtagere. Den sundhedsfaglige rådgivning og vurdering i sygeopfølgningen for kontanthjælpsmodtagere er ikke omfattet af § 15 i organiseringsloven. Det vil sige, at reglerne i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. ikke finder anvendelse i sager vedrørende sygeopfølgning for borgere, der modtager ledighedsydelse. Se eventuelt også punkt 7.2.\nDen kliniske funktion i regionen skal bistå kommunerne med sundhedsfaglig rådgivning i løbende sager om jobafklaringsforløb, ressourceforløb, fleksjob, tilskud til selvstændige erhvervsdrivende, førtidspension og i sygedagpengesager (kategori 3), jf. § 4, stk. 1, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nGenerelt om sundhedskoordinatorfunktionen henvises til pkt. 3.2.\nNår der sker ændringer i en løbende sag, og kommunen har behov for sundhedsfaglig rådgivning som led i sagsbehandlingen, er det sundhedskoordinators opgave at bidrage med den sundhedsfaglige rådgivning om borgerens muligheder for arbejde eller uddannelse, jf. § 11 i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nSundhedskoordinators rådgivning sker i form af en udtalelse til brug for sagen, jf. § 11, stk. 6, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. Der er ikke krav om, at udtalelsen skal være skriftlig. Det anbefales, at kommunen ud fra sagens karakter konkret tager stilling til, om udtalelsen skal være skriftlig, eller den dokumenteres ved sagsbehandlers notat i sagen.\nSundhedskoordinators rådgivning efter § 11, stk. 2, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering kan bl.a. bestå i rådgivning om mulighederne for at:\n1) Et fleksjob eller et beskæftigelsesrettet tilbud under et ressourceforløb kan etableres under tilstrækkelig hensyntagen til borgerens helbredsmæssige situation.\n2) En borger kan fortsætte i et ressourceforløb eller et fleksjob.\n3) En borger kan fortsætte i et jobafklaringsforløb, herunder om borgeren fortsat er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom.\n4) En sygemeldt borger kan genoptage arbejdet helt eller delvis, herunder om en borger fortsat er uarbejdsdygtig, i sager om sygedagpenge (kategori 3).\nHerudover kan sundhedskoordinators rådgivning bestå i:\n1) Anbefaling om, at borgerens helbredsforhold i forhold til at kunne arbejde vurderes i klinisk funktion.\n2) Anbefaling om, at borgeren skal opfordres til at opsøge den praktiserende læge for udredning/behandling efter de almindelige regler i sundhedslovgivningen.\nSundhedskoordinator yder som udgangspunkt sin rådgivning på baggrund af de oplysninger, der ligger i sagen. Hvis der er behov for det, kan sundhedskoordinator med borgerens skriftlige samtykke drøfte de sundhedsfaglige aspekter i sagen med borgerens praktiserende læge. Herudover kan sundhedskoordinator efter aftale med kommunen drøfte de sundhedsfaglige aspekter i sagen med borgeren, jf. § 11, stk. 5, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nSundhedskoordinators sundhedsfaglige rådgivning i løbende sager må ikke indeholde rådgivning om, hvilken forsørgelsesydelse borgeren har ret til, jf. § 11, stk. 4, i bekendtgørelsen om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. Bekendtgørelsens § 12, hvorefter sundhedskoordinator blandt andet ikke kan foretage undersøgelse efter sundhedslovgivningen, gælder også i løbende sager. Se eventuel ”Øvrigt om sundhedskoordinatorfunktionen” under punkt 3.2.1.\n4.2.2. Samtale med sundhedskoordinator inden 4 år i jobafklaringsforløb\nI sager om jobafklaringsforløb skal sundhedskoordinator efter anmodning fra kommunen afholde en samtale med borgeren om borgerens muligheder for at udvikle arbejdsevnen, når der er risiko for, at borgeren fortsat er uarbejdsdygtig på grund af sygdom 4 år efter ophør af sygedagpengene, jf. § 11, stk. 3, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. Kommunen sørger for, at sundhedskoordinator inden mødet får relevant information til brug for samtalen, herunder foreliggende helbredsmæssig dokumentation, rehabiliteringsplanens forberedende del og indsatsdel, teamets indstilling samt oplysninger om resultatet af indsatsen i jobafklaringsforløbet.\nSamtalen skal bl.a. bidrage til at afklare, hvordan borgeren bedst hjælpes, herunder om der er initiativer, der kan fremme, at borgeren vender tilbage til arbejdsmarkedet.\nSundhedskoordinator rådgiver kommunen i form af en udtalelse til brug for sagen, jf. § 11, stk. 6, i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nDen koordinerede sagsbehandler kan deltage i samtalen, hvis borgeren er indforstået med det.\nKommunen kan vælge at behandle visse sager om førtidspension uden at forelægge sagerne for rehabiliteringsteamet. Det gælder blandt andet sager, hvor kommunen vurderer, at det er helt åbenbart, at personens arbejdsevne ikke kan forbedres, og sundhedskoordinator har udtalt sig i sagen, og sager, hvor borgeren er terminalt syg, jf. § 18, stk. 2, i lov om social pension.\nDisse sager er ligesom de sager, der skal behandles i rehabiliteringsteamet, omfattet af bestemmelsen i § 15, stk. 1, i organiseringsloven om, at kommunen alene kan rekvirere sundhedsfaglig rådgivning og vurdering fra den praktiserende læge og fra klinisk funktion. Der henvises til bilag 4, hvoraf det fremgår, hvad sundhedskoordinator skal lægge vægt på ved vurderingen af, om der kan tilkendes førtidspension, uden at sagen har været forelagt rehabiliteringsteamet.\n5.1. Dokumentation for, at det er åbenbart formålsløst at udvikle borgerens arbejdsevne\nDet karakteristiske ved åbenbare sager om førtidspension, som kan undtages forelæggelse for rehabiliteringsteamet, er, at helbredsforholdene i sig selv altid er tilstrækkelige til at konstatere, at borgeren opfylder betingelserne for førtidspension. Helbredsoplysningerne er desuden entydige, og der er ikke modstridende lægelige oplysninger.\nDet er en forudsætning for, at en sag kan karakteriseres som ”åbenbar”, at det kan dokumenteres, at funktionsevnen varigt er meget svært nedsat.\nfølger efter alvorlige infektioner i centralnervesystemet som fx herpes encephalitis (hjernebetændelse),\nsvære gennemgribende udviklingsforstyrrelser som fx infantil autisme\nuhelbredelige kræftlidelser, hvor kun lindrende behandling er tilbage,\nDe anførte tilstande er eksempler og ikke et forsøg på at opstille en udtømmende liste, og ikke alle med sygdommen har svært nedsat funktionsevne.\nSærligt vedrørende dokumentation for, at borgeren er terminalt syg\nKommunen kan vælge at behandle en sag om førtidspension uden at forelægge sagen for teamet, hvis borgeren er terminalt syg, jf. § 18, stk. 2, nr. 2, i lov om social pension.\nI denne sammenhæng er det en forudsætning for at definere en borger som terminalt syg, at det kan dokumenteres, at borgeren er uafvendeligt døende, samt at døden forventes at indtræde indenfor det næste halve år, og at behandling med helbredende sigte er ophørt. Begrebet omfatter således personer i den sene palliative fase og i den terminale fase, jf. Anbefalinger for den palliative indsats, Sundhedsstyrelsen, 2011.\nSundhedskoordinator skal ikke nødvendigvis udtale sig i disse sager, men kommunen kan anmode herom eksempelvis, hvis kommunen er i tvivl om, hvordan de sundhedsmæssige oplysninger skal fortolkes.\n5.2. Sundhedsfaglig rådgivning\nDet er efter § 10 i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v. sundhedskoordinators opgave at udarbejde en udtalelse i sager om førtidspension, når kommunen overvejer at behandle sagen uden forudgående forelæggelse for rehabiliteringsteamet som følge af, at kommunen vurderer, at det er helt åbenbart, at personens arbejdsevne ikke kan forbedres, og sagen ikke vedrører en person, der er terminalt syg, jf. § 18, stk. 2, i lov om social pension.\nSundhedskoordinators udtalelse skal være skriftlig og indeholde en sundhedsfaglig vurdering af, om det på baggrund af sagens oplysninger må anses for helt åbenbart, at personens arbejdsevne ikke kan forbedres. Der henvises i den forbindelse til ”Vejledning om sager, hvor kommunen kan tilkende førtidspension uden forelæggelse for rehabiliteringsteamet, fordi det er åbenbart formålsløst at udvikle arbejdsevnen”.\nSundhedskoordinator udarbejder udtalelsen på baggrund af rehabiliteringsplanens forberedende del, der skal indeholde alle relevante helbredsmæssige oplysninger, der foreligger hos kommunen, herunder lægeattester m.v. Det er ikke et krav, at LÆ 265 er rekvireret i sådanne sager, hvis kommunen vurderer, at der foreligger tilstrækkeligt helbredsmæssige oplysninger i sagen, jf. § 12 i bekendtgørelse om rehabiliteringsplan og rehabiliteringsteamets indstilling om ressourceforløb, fleksjob, førtidspension m.v.\nSundhedskoordinator kan til brug for udtalelsen endvidere drøfte de sundhedsfaglige aspekter i sagen med borgeren og dennes sagsbehandler efter forudgående aftale med kommunen.\nUdtalelsen fra sundhedskoordinator er ikke en afgørelse. Udtalelsen indgår dog med betydelig vægt, når kommunen vurderer, om sagen opfylder betingelserne for at overgå til behandling efter reglerne om førtidspension, uden at sagen har været forelagt rehabiliteringsteamet.\nSom en service for kommuner og regioner stiller Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering et skema til rådighed til brug for sundhedskoordinators udtalelse. Udfyldelse af skemaet eller et tilsvarende kan sidestilles med en udtalelse, da sundhedskoordinatoren ved udfyldelsen af skemaet giver en udtalelse om personens helbredsforhold og sagens oplysninger. Skemaet findes på www.star.dk og indgår i bilag 4.\nKommunen anvender de samme helbredsmæssige oplysninger som i de sager, der skal behandles i rehabiliteringsteamet. Sagerne er således omfattet af bestemmelsen i § 15, stk. 1 i organiseringsloven om, at kommunen alene kan rekvirere sundhedsfaglig rådgivning og vurdering fra den praktiserende læge og fra klinisk funktion.\nI sager om ret til revalidering skal kommunen beskrive og dokumentere borgerens arbejdsevne i rehabiliteringsplanens forberedende del, jf. § 142, stk. 3, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og § 14 i bekendtgørelsen om rehabiliteringsplan og rehabiliteringsteamets indstilling om ressourceforløb, fleksjob, førtidspension m.v.\nI sager om ret til revalidering skal borgerens praktiserende læges vurdering af borgerens helbred i forhold til at kunne arbejde indgå i rehabiliteringsplanens forberedende del i form af lægeattesten LÆ 265.\nI sager om justering, forlængelse eller ophør af et revalideringsforløb kan kommunen i det omfang det findes relevant anvende rehabiliteringsplanens forberedende del med LÆ 265. Det beror således på den konkrete sag, hvilken dokumentation der skal indgå, herunder om der evt. skal indhentes en anden lægeattest end LÆ 265.\nKommunen kan i øvrigt i sager om revalidering rekvirere helbredsoplysninger fra borgerens praktiserende læge, fra sygehus eller fra speciallæge afhængigt af det konkrete behov, jf. kapitel 3 a i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.\nKommunen kan i sager om revalidering uanset, om det er under behandlingen af en sag om retten til revalidering, eller det er under et revalideringsforløb, benytte sundhedsfaglig rådgivning fra sundhedspersoner, som eksempelvis er ansat i kommunen. Disse sager er således ikke omfattet af reglen i organiseringslovens § 15 om, at kommunerne alene må benytte sundhedsfaglig rådgivning fra klinisk funktion.\nDer henvises til reglerne i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning til brug for sagsbehandlingen i sager om sygedagpenge, kontanthjælp, revalidering m.v.\nDet følger herudover af § 5, stk. 3, at kommunen ud fra en konkret vurdering af den enkelte sag kan anmode den sundhedsperson, der yder sundhedsfaglig rådgivning om at drøfte de sundhedsmæssige aspekter i en sag med borgeren. Der kan eksempelvis være behov for at drøfte skånehensyn i forbindelse med virksomhedspraktik med borgeren.\nVed rehabiliteringsteamsager forstås sager, hvor der er påbegyndt en sag til rehabiliteringsteamet. Der vil typisk være tale om en rehabiliteringsteamsag, når der er påbegyndt udarbejdelse af rehabiliteringsplanens forberedende del.\nKommunen kan i sager om kontanthjælp, som ikke er rehabiliteringsteamsager, rekvirere helbredsoplysninger dels fra borgerens praktiserende læge dels fra sygehus eller speciallæge afhængigt af den konkrete sag, jf. kapitel 3 a i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område. Disse sager er således ikke omfattet af reglen i § 15, stk. 1, i organiseringsloven om, at kommunen alene kan rekvirere lægeattester fra borgerens praktiserende læge eller fra klinisk funktion.\nI bilag 5 findes en oversigt over de mest anvendte lægeattester. Statusattesten (LÆ 125), som udfærdiges uden undersøgelse af borgerne, er en ofte anvendt attest i kontanthjælpssager. Statusattesten giver et kort resumé og en vurdering af de relevante helbredsforhold af betydning for kommunens sagsbehandling. Inden kommunen indhenter en attest, anbefales det, at kommunen nøje vurderer behovet for at indhente en lægeattest, herunder hvilken attest der skal indhentes.\nEr kommunen i tvivl om behovet for at indhente en lægeattest eller om, hvilken type attest, der er behov for at indhente til brug for sagsbehandlingen, anbefales det, at kommunen anvender sundhedsfaglig rådgivning eksempelvis fra en kommunalt ansat sundhedsperson.\nAf hensyn til den praktiserende læges mulighed for at levere en lægeattest med de informationer, der er relevant for kommunen i den enkelte sag, er det af stor betydning, at kommunen udarbejder en konkret og målrettet anmodning til lægen i forbindelse med, at kommunen rekvirerer en lægeattest. Det anbefales derfor, at kommunen efter behov anvender sundhedsfaglig rådgivning eksempelvis fra en kommunalt ansat sundhedsperson for at sikre, at der udarbejdes en fyldtestgørende anmodning.\nDet er også vigtigt, at kommunen i anmodningen vedlægger relevante tidligere indhentede speciallægeattester, som den praktiserende læge ikke har adgang til.\nKommunen skal indhente skriftligt samtykke fra borgeren inden de relevante speciallægeattester videregives.\nBåde kommunen og den praktiserende læge kan have behov for at tage telefonisk kontakt med hinanden i forbindelse med konkrete sagsforløb. Telefonisk kontakt kan ikke erstatte lægens udfærdigelse af attester. Derimod kan telefonisk kontakt være nyttig til at besvare opklarende spørgsmål i forbindelse med attestsamarbejdet.\nKommunen skal i denne forbindelse være opmærksom på at notere oplysningerne, jf. notatpligten.\nKommunen har i forbindelse med sagsbehandlingen i en række af sagerne på kontanthjælpsområdet behov for sundhedsfaglig rådgivning om borgerens muligheder for arbejde eller uddannelse.\nDer er fastsat regler om sundhedsfaglig rådgivning i kontanthjælpsager i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning til brug for sagsbehandlingen i sager om sygedagpenge, kontanthjælp, revalidering m.v.\nDet følger herudover af § 5, stk. 3, at kommunen ud fra en konkret vurdering af den enkelte sag kan anmode den sundhedsperson, der yder sundhedsfaglig rådgivning om at drøfte de sundhedsmæssige aspekter i en sag med borgeren. Der kan eksempelvis være behov for at drøfte skånehensyn med borgeren i forbindelse med tilbud om virksomhedspraktik.\nDen praktiserende læge er en central fagperson i forhold til borgeren. Den praktiserende læge er ligeledes en vigtig samarbejdspart for kommunerne i forhold til at få den relevante lægelige vurdering til brug for kommunernes behandling af fx længerevarende sygedagpengesager og sager, der skal behandles i rehabiliteringsteamet.\nDet er derfor afgørende, at de praktiserende læger og kommunerne har et velfungerende samarbejde om lægeattester, herunder LÆ 265 og LÆ 285. Lægeattesterne indgår som en del af det socialt-lægelige samarbejde mellem kommunerne og de praktiserende læger.\nAf hensyn til den praktiserende læges mulighed for levere en lægeattest med de informationer, der er relevant for kommunen i den enkelte sag, er det af stor betydning, at kommunen udarbejder en konkret og målrettet anmodning i forbindelse med, at kommunen rekvirerer en lægeattest.\nBåde kommunen og den praktiserende læge kan have behov for at tage telefonisk kontakt med hinanden i forbindelse med konkrete sagsforløb/patientforløb. Telefonisk kontakt kan ikke erstatte lægens udfærdigelse af attester. Derimod kan telefonisk kontakt være nyttig til at besvare opklarende spørgsmål i forbindelse med attestsamarbejdet. Kommunen skal i denne forbindelse være opmærksom på at notere oplysningerne, jf. notatpligten. Det er vigtigt, at både kommunen og den praktiserende læge er opmærksomme på at være tilgængelige for hinanden.\nDer henvises til Lægeforeningens og KL’s vejledning om socialt-lægeligt samarbejde på www.kl.dk. Vejledningen kan også være en hjælp til vurderingen af, hvilken type af lægeattest, det vil være relevant for kommunen at rekvirere i den konkrete sag.\nSom et supplement til det socialt-lægelige attest-samarbejde mellem kommuner og læger kan både praktiserende læger og kommune foreslå rundbordssamtaler med borgeren, den praktiserende læge, kommunen og evt. sundhedskoordinator. Rundbordssamtale kan være en god ide, hvis der er brug for at finde en hensigtsmæssig og koordineret fælles plan for udvikling af borgerens arbejdsevne.\nRundbordssamtale kan foregå hos den praktiserende læge eller i kommunen. Lægen honoreres for deltagelse i rundbordssamtale ifølge overenskomst med almen praksis.\nSom led i samarbejdet om sager på beskæftigelsesområdet er det vigtigt, at sundhedskoordinator efter behov drøfter de sundhedsfaglige aspekter i en sag med borgerens praktiserende læge. Dette er særlig vigtigt i sager, hvor der er uklarhed om de lægelige oplysninger i en sag. Se eventuelt punkt 3.2.1. om sundhedskoordinators rolle og opgaver i rehabiliteringsteamsager.\nDet er også af væsentlig betydning for sagen, at sundhedskoordinator altid informerer den praktiserende læge om baggrunden, hvis sundhedskoordinator har anbefalet, at borgeren går til sin praktiserende læge med henblik på vurdering af undersøgelse eller anden behandling, jf. § 9 i bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.\nHerudover kan det være hensigtsmæssigt, at sundhedskoordinator indgår i en dialog med den praktiserende læge, hvis det vurderes, at den praktiserende læge eller borgeren er uenig i rehabiliteringsteamets indstilling.\nDialogen mellem sundhedskoordinator og den praktiserende læge forudsætter borgerens skriftlige samtykke.\nEn forudsætning for et godt samarbejde med den praktiserende læge er, at kommunen systematisk sikrer, at den praktiserende læge altid er velinformeret om kommunens beslutninger i borgerens sag. Derfor bør kommunen tilrettelægge sagsgange i forhold til rehabiliteringsteamet således, at den praktiserende læge orienteres om a) rehabiliteringsteamets indstilling og b) borgerens rehabiliteringsplan (indsatsdelen). Formålet er bl.a., at den praktiserende læge får den nødvendige information og i videst muligt omfang kan støtte borgeren i det videre forløb. Orienteringen af den praktiserende læge forudsætter borgerens samtykke.\nBorgeren kan klage over kommunens sagsbehandling til borgmesteren i kommunen, herunder over den del af sagsbehandlingen, der foregår i rehabiliteringsteamet.\nAnkestyrelsen tager ved behandling af en klage over en afgørelse truffet af en kommune fx over et ressourceforløb stilling til, om betingelserne for ressourceforløb er opfyldt. Det indebærer bl.a. en efterprøvelse af de faglige vurderinger, der ligger til grund for kommunens afgørelse og dermed også en vurdering af, om de lægefaglige vurderinger i sagen understøtter kommunens afgørelse.\nAnkestyrelsen har adgang til lægefaglig bistand i behandlingen af klagesager.\nAnkestyrelsen efterprøver ikke, om lægens vurdering er lægefagligt rigtig.\nAnkestyrelsen tager desuden stilling til, om der er sket sagsbehandlingsfejl ved kommunens behandling af sagen.\n9.1. Klageadgang i relation til sundhedspersoner, herunder sundhedskoordinatorer\nBorgeren kan klage til Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn over den eller de autoriserede sundhedspersoner, som har udfærdiget den eller de erklæringer, der er blevet brugt i forbindelse med sagsbehandlingen.\nDisciplinærnævnet tager ved sin behandling af klagen stilling til, om sundhedspersonen har handlet med omhu og uhildethed, jf. autorisationsloven § 20. Dette indebærer blandt andet en stillingtagen til, om undersøgelsen forud for erklæringsudfærdigelsen var tilstrækkelig, og om erklæringens vurderinger og konklusioner var relevante i forhold til de foreliggende oplysninger.\nDisciplinærnævnet kan også tage stilling til eventuelle øvrige undersøgelser, som bliver udført i samme forbindelse, men som ikke bliver foretaget med henblik på erklæringsudfærdigelsen.\nDisciplinærnævnet kan herunder tage stilling til om det materiale, der er indhentet til brug for erklæringsudfærdigelsen, er relevant og tilstrækkeligt, herunder om der var hjemmel for sundhedspersonen til at indhente oplysningerne.\nDisciplinærnævnet kan desuden tage stilling til, om sundhedspersonen har overholdt sin tavshedspligt i forbindelse med erklæringsudfærdigelsen. Klager, som alene relaterer sig til tavshedspligt, videregivelse og indhentning af helbredsoplysninger efter sundhedsloven kapitel 9, kan både behandles af disciplinærnævnet og Styrelsen for Patientklager.\nDisciplinærnævnet kan som udgangspunkt ikke behandle klager over erklæringer udfærdiget af sundhedspersoner, som er ansat i administrative stillinger (fx som sundhedskoordinator i kommunen). Det afgørende i forhold til, om disciplinærnævnet har kompetence til at behandle klagen, er en konkret vurdering af, om der er etableret et behandler/patientforhold mellem sundhedspersonen og patienten. Det betyder, at Disciplinærnævnet som udgangspunkt kan behandle en klage over en sundhedsfaglig vurdering fra klinisk funktion, men ikke har mulighed for at behandle en klage over en sundhedskoordinators vurdering under et rehabiliteringsteammøde, da relationen mellem borgeren og sundhedskoordinatoren ikke er et behandler/patientforhold.\nDen klageberettigede vil som udgangspunkt være den person, som erklæringen omhandler. Som undtagelse hertil, vil en tredjemand, som den erklæringsudstedende sundhedsperson foretager en vurdering af i erklæringen, også kunne være klageberettiget. Endelig gælder der et almindeligt forvaltningsretligt princip om, at enhver, som i øvrigt har en væsentlig og individuel retlig interesse i sagen, efter en konkret vurdering kan være klageberettiget.\nLov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v.:\nStk. 2. Personer, der skal have behandlet deres sag i rehabiliteringsteamet, jf. kapitel 2 i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v., skal have en rehabiliteringsplan.\n§ 43. Rehabiliteringsplanen består dels af en forberedende del, som udarbejdes for alle, jf. § 40, stk. 2, og som danner grundlag for sagens behandling i rehabiliteringsteamet, dels af en indsatsdel, som udarbejdes for personer omfattet af § 6, nr. 6, som er visiteret til kategori 3, jf. § 12 i lov om sygedagpenge, og for personer omfattet af § 6, nr. 7 og 8.\n§ 44. Rehabiliteringsplanens forberedende del skal indeholde oplysninger om:\n1) Personens job- og uddannelsesmål.\n2) Personens jobmæssige, sociale og helbredsmæssige ressourcer og udfordringer, herunder dokumentation for den forudgående indsats på disse områder.\n3) Den praktiserende læges vurdering af personens helbredsmæssige situation i forhold til at kunne arbejde, som foretages på baggrund af en konsultation.\nStk. 2. Rehabiliteringsplanens forberedende del udarbejdes i samarbejde med personen.\nStk. 3. Kommunen udarbejder rehabiliteringsplanens forberedende del. Den gennemgående og koordinerende sagsbehandler, jf. § 36, stk. 3, udarbejder rehabiliteringsplanens forberedende del for personer omfattet af § 6, nr. 7.\n§ 45. Rehabiliteringsplanens indsatsdel udarbejdes på baggrund af rehabiliteringsteamets indstilling og skal indgå i personens »Min Plan«.\nStk. 2. Indsatsdelen skal indeholde personens job- og uddannelsesmål og en beskrivelse af, hvilke indsatser fra de forskellige forvaltninger og myndigheder der skal iværksættes for at bringe personen tættere på arbejdsmarkedet, eventuelt i form af timer, hvor personen ansættes ordinært som lønmodtager.\nStk. 3. Den gennemgående og koordinerende sagsbehandler, jf. § 36, stk. 3, udarbejder rehabiliteringsplanens indsatsdel i samarbejde med personen.\nStk. 4. Den gennemgående og koordinerende sagsbehandler, jf. § 36, stk. 3, varetager den løbende opfølgning og koordinering i samarbejde med personen, sørger for, at indsatsdelen opdateres efter personens aktuelle situation og behov, og bistår personen med at gennemføre rehabiliteringsplanen, herunder med at realisere job- og uddannelsesmål.\n§ 142. …. .\nStk. 3. Rehabiliteringsplanens forberedende del, jf. §§ 43 og 44, skal anvendes ved vurderingen af, om en person skal tilbydes revalidering. Beslutningen om revalidering skal ikke forelægges for rehabiliteringsteamet. Kommunen kan, i det omfang det vurderes relevant, anvende rehabiliteringsplanens forberedende del ved justering, forlængelse eller ophør af revalideringsforløbet.\n§ 107. Jobafklaringsforløb med tilhørende ressourceforløbsydelse efter kapitel 6 b i lov om aktiv socialpolitik er en ordning for\n1) personer, som er uarbejdsdygtige på grund af egen sygdom, jf. § 7 i lov om sygedagpenge, og som ikke kan få forlænget sygedagpengene efter § 27 i lov om sygedagpenge, jf. § 24, stk. 2, og § 27, stk. 3, i lov om sygedagpenge,\n2) personer, som er uarbejdsdygtige på grund af egen sygdom, jf. § 7 i lov om sygedagpenge, og som på første fraværsdag ville have haft ret til sygedagpenge fra kommunen, hvis personen ikke var omfattet af tidsbegrænsningen i § 24, stk. 1, i lov om sygedagpenge, jf. § 24 a, stk. 1, i lov om sygedagpenge, og\n3) personer, som fortsat er uarbejdsdygtige på grund af egen sygdom, men hvis ret til sygedagpenge ophører efter § 24 c, stk. 1, 1. pkt., i lov om sygedagpenge, jf. § 24 c, stk. 1, 2. pkt., i lov om sygedagpenge.\n§ 109. Senest 4 uger efter overgang til et jobafklaringsforløb eller 4 uger efter det tidspunkt, hvor kommunen har truffet afgørelse om, at personen er berettiget til et jobafklaringsforløb efter § 24 a i lov om sygedagpenge, skal sagen behandles i rehabiliteringsteamet efter reglerne i kapitel 2 i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v., jf. dog stk. 2.\nStk. 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse, når fuld raskmelding forventes inden 8 uger regnet fra tidspunktet for overgang til et jobafklaringsforløb, eller når personen har fået en tværfaglig og helhedsorienteret indsats efter § 13 d i lov om sygedagpenge, hvis personen overgår fra sygedagpenge til et jobafklaringsforløb ved revurderingstidspunktet efter § 24, stk. 1, i lov om sygedagpenge. Ved overgangen til jobafklaringsforløbet videreføres den tværfaglige indsats som et jobafklaringsforløb.\n§ 110. Et jobafklaringsforløb kan højst have en varighed på 2 år, når personen er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom. Perioder med barsel medregnes ikke i jobafklaringsforløbets varighed, i det omfang der er ret til dagpenge ved graviditet, barsel og adoption under fravær efter bestemmelserne i barselslovens § 6, stk. 1 og 2, § 7, § 8, stk. 1-6, § 9, § 13 og § 14, stk. 1 og 2.\nStk. 2. Et jobafklaringsforløb ophører, hvis personen\n1) ikke længere er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom,\n2) når folkepensionsalderen eller\n3) overgår til at modtage sygedagpenge efter § 24 b, stk. 1, i lov om sygedagpenge.\nStk. 3. Ved ophør af det første jobafklaringsforløb har personen ret til at få et eller flere efterfølgende jobafklaringsforløb, jf. § 111, når personen er uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom.\n§ 111. Inden ophør af et jobafklaringsforløb skal kommunen foretage en vurdering af personens arbejdsevne og muligheder for at komme tilbage i arbejde, herunder om personen vurderes at\n1) kunne vende tilbage i arbejde,\n2) være uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom og fortsat være i målgruppen for et nyt jobafklaringsforløb eller\n3) være i målgruppen for ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension.\nStk. 2. Vurderer kommunen, at personen er omfattet af stk. 1, nr. 2 eller 3, skal personen have sin sag forelagt rehabiliteringsteamet, jf. kapitel 2 i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen, som en sag om ressourceforløb, fleksjob eller førtidspension eller som en sag om nyt jobafklaringsforløb.\nStk. 3. Vurderer kommunen, at en person i jobafklaringsforløb er i risiko for fortsat at være uarbejdsdygtig på grund af egen sygdom 4 år efter ophør af sygedagpengene, skal der senest 3½ år efter ophør af sygedagpengene ud over indsatsen efter § 108 iværksættes en samtale med regionens sundhedskoordinator om personens mulighed for at udvikle arbejdsevnen.\nStk. 4. Inden kommunen forelægger en sag for rehabiliteringsteamet med henblik på en vurdering af, om personen skal have et nyt jobafklaringsforløb ud over 4 år efter ophør af sygedagpengene, skal kommunen efter en konkret vurdering tage stilling til, om sagen skal forelægges for regionens kliniske funktion til vurdering af personens muligheder for at arbejde.\nStk. 2. Indsatsen som nævnt i stk. 1 kan bestå af tilbud efter kapitel 11, 12, 14 og 26 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og en indsats efter anden lovgivning.\nStk. 3. Inden kommunen iværksætter indsatsen som nævnt i stk. 1, skal sagen forelægges rehabiliteringsteamet, jf. §§ 9-12 i lov om organisering og understøttelse af beskæftigelsesindsatsen m.v. Sagen skal behandles i rehabiliteringsteamet senest inden 4 uger fra visitationen, jf. § 12. Til brug for rehabiliteringsteamets behandling af sagen udarbejder kommunen rehabiliteringsplanens forberedende del i samarbejde med den sygemeldte, jf. § 43 og § 44, stk. 1 og 2, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nStk. 5. Den gennemgående og koordinerende sagsbehandler skal sammen med den sygemeldte udarbejde rehabiliteringsplanens indsatsdel, varetage den løbende opfølgning og koordinering i samarbejde med den sygemeldte, sørge for, at indsatsdelen justeres efter den sygemeldtes aktuelle situation og behov, og bistå den sygemeldte med at gennemføre rehabiliteringsplanen, herunder realisere uddannelses- og beskæftigelsesmål. Det gælder også, hvis rehabiliteringsplanens indsatsdel erstattes af en helhedsorienteret plan, jf. § 46, stk. 1, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nStk. 2. Hvis den sygemeldte ved revurderingen ikke er omfattet af en af forlængelsesreglerne i § 27, har pågældende ved fortsat uarbejdsdygtighed på grund af sygdom ret til at få et jobafklaringsforløb med ressourceforløbsydelse, jf. kapitel 18 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.\nBekendtgørelse om kommuner og regioners samarbejde om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering i sager om ressourceforløb, fleksjob, førtidspension mv. (Her benævnt bekendtgørelse om sundhedsfaglig rådgivning og vurdering m.v.)\nBekendtgørelse om opfølgning i sygedagpengesager.\nVejledning om sager, hvor kommunen kan tilkende førtidspension uden forelæggelse for rehabiliteringsteamet, fordi det er åbenbart formålsløst at udvikle arbejdsevnen.\nVejledning om vurdering af uarbejdsdygtighed i sygedagpengesager og sager om jobafklaringsforløb.\nSundhedskoordinatoren udfylder skemaet. Hvis der er tale om en borger, der er terminalt syg, er det ikke et krav, at det er sundhedskoordinator der udfylder skemaet.\nA) Er borgeren terminalt syg?\nNej (Hvis X gå til udfyldelse af punkt B)\nB) Hvilke af nedenstående kriterier er opfyldt?\nBorgerens evne til at varetage almindelige dagligdagsaktiviteter er meget svært nedsat i et omfang, hvor støtteforanstaltninger af praktisk, social eller plejekarakter allerede er iværksat i fornødent omfang. Det vurderes, at yderligere støtte ikke kan forbedre borgerens funktionsevne.\nSundhedskoordinator vurderer, at der kan svares ”JA” til spørgsmålet i punkt A) og eller punkt B), og at sagen kan afgøres uden forelæggelse for rehabiliteringsteamet.\nSundhedskoordinator vurderer, at der skal svares ”NEJ” i både punkt A) og punkt B), og at sagen bør forelægges for rehabiliteringsteamet.\nSundhedskoordinator ønsker samtale med borger og sagsbehandler for at sikre, at sagen er fuldt oplyst.\nD) Sundhedskoordinatorens stempel og underskrift\nStempel og underskrift:\nNedenstående attester er de mest anvendte i sager på beskæftigelsesområdet:\n– LÆ 105 - Journaloplysninger fra sygehus\nLægeattesten kan indeholde kopi af udskrivningsbrev eller et kort resumé af journalens indhold af relevant information om indlæggelse, undersøgelse og behandling.\nLægen foretager ikke en konkret vurdering i forhold til kommunens sagsbehandling. Lægeattesten er således uddrag af sygehusafdelingens arbejdsredskab, der koncentrerer sig om diagnostik og behandling, og den rummer oftest ikke overvejelser om prognose eller funktionsevne. Journalkopi er bedst egnet til at dokumentere, at diagnostik er udført, at et behandlingsforløb har fundet sted, og at der måske er aftalt fortsatte kontroller.\n– LÆ 115 - Journaloplysninger fra speciallægepraksis\nLægeattesten indeholder kopi af relevante dele af journalen. Speciallægen foretager ikke en konkret vurdering i forhold til kommunens sagsbehandling. Lægeattesten er uddrag af speciallægepraksis arbejdsredskab, der koncentrerer sig om diagnostik og behandling, og den rummer oftest ikke overvejelser om prognose eller funktionsevne. Journalkopi er således bedst egnet til at dokumentere, at diagnostik er udført, at et behandlingsforløb har fundet sted, og at der måske er aftalt fortsatte kontroller.\n– LÆ 125 - Statusattest\nAttesten udfærdiges uden undersøgelse af borgeren. Statusattesten er et kort resumé og en vurdering af de relevante helbredsforhold af betydning for kommunens sagsbehandling.\n– LÆ 135 - Specifik helbredsattest\nDen specifikke helbredsattest er et relevant resumé af sygdomsforløb med tilhørende aktuel objektiv undersøgelse af et afgrænset helbredsproblem, samt en vurdering af helbredsforholdene i relation til kommunens sagsbehandling.\n– LÆ 145 - Generel helbredsattest\nDen generelle helbredsattest udfærdiges på baggrund af patientjournal og lægens kendskab til patienten i øvrigt samt en objektiv undersøgelse af patientens helbredsproblemer. Lægen giver en begrundet vurdering af patientens funktionsevne så detaljeret som muligt i relation til helbredsproblemet. Generel helbredsattest er således den praktiserende læges redegørelse for borgerens samlede helbredsforhold med oplysninger om behandling og prognose mere generelt.\n– LÆ 155 - Speciallægeattest\nSpeciallægeattesten baserer sig på en aktuel undersøgelse. Attesten skal indeholde relevant anamnese og objektiv undersøgelse samt konklusioner baseret herpå.\nSpeciallægeattesten er således speciallægens fremstilling af borgerens helbredsforhold inden for det pågældende speciale med detaljerede oplysninger om diagnose og behandlingsmuligheder samt en redegørelse for sygdommens skånehensyn og dens betydning for funktionsevnen.\n– LÆ 265 - Lægeattest til rehabiliteringsteam\nLægeattesten udfærdiges på baggrund af patientjournal og lægens kendskab til patienten samt en objektiv undersøgelse af patientens helbredsproblemer. Lægeattesten skal indeholde en opsummering af borgerens helbredsforhold med vægt på deres betydning for funktionsevnen og dermed give den praktiserende læges sammenfattende vurdering af borgerens funktionsevne. Attesten skal som udgangspunkt altid rekvireres i forbindelse med, at borgerens sag skal forelægges rehabiliteringsteamet.\n– LÆ 275 - Lægeattest fra klinisk funktion\nLægeattesten er baseret på en aktuel undersøgelse af borgeren. Lægeattesten udfærdiges på baggrund af de medsendte oplysninger om helbred og den sociale situation samt den kliniske funktions egne undersøgelser. Attesten indeholder en vurdering af patientens helbredsproblemer og deres betydning for funktionsevnen.\n– LÆ 285 - Attest til sygedagpengeopfølgning\nLægeattesten udfærdiges på baggrund af en konsultation, lægens kendskab til patienten i øvrigt og patientjournalen. Lægen skal udtale sig om årsagen til sygefraværet, vurdere sygdomsbilledet og vurdere skånebehov. Attesten skal rekvireres til brug for kommunens opfølgningssamtale senest 8 uger efter første sygefraværsdag.\nEpikriser er et kort referat af et behandlingsforløb på sygehus og rummer sædvanligvis ikke oplysninger om arbejds- og funktionsevne.\nNærmere beskrivelse af såvel lægeattesterne som kommunens anmodning til lægen om attesten og til den sygemeldte om at deltage i en undersøgelse findes i Lægeforeningens og KL’s vejledning om Socialt-lægeligt samarbejde fra 2018.\nNedenstående attester/blanketter er de mest anvendte i sager på beskæftigelsesområdet:\n– PSYK 115 - ATTESTATION (Vedr. påbegyndt behandling)\nAttesten anvendes til formidling af korte faktuelle oplysninger, hvor psykologen har et aktuelt kendskab til borgeren. Psykologen fremkommer således med relevante oplysninger til kommunen, hvor der er påbegyndt et behandlingsforløb. Der kan være tale om oplysninger om årsagen til at gå til psykolog, antal samtaler, og om klienten synes at profitere af samtalerne.\n– PSYK 125 - AKTUEL SITUATION fra psykolog\nAttesten anvendes til, at psykologen giver et relevant resumé af forholdene i relation til kommunens problemstilling, og indeholder således faktuelle oplysninger og et skøn. Formålet er således at give oplysninger, som kan indgå i afklaringen af, hvilken indsats det vil være relevant at iværksætte i forhold til sagens problemstilling.\n– PSYK 135 - VURDERING fra psykolog\nPsykologens vurdering skal altid foretages på grundlag af aktuel kontakt/samtaler ned klienten i forbindelse med udarbejdelsen. Psykologen beskriver i sin vurdering klientens funktionsmåde, relevante årsagssammenhænge, og hvilken indflydelse disse har på klientens evner til at håndtere problemer og krav. Psykologen bestræber sig således på at beskrive funktionsmåder og funktionsevne, men nævner også diagnose, hvor dette er relevant.\n– PSYK 141 - Anmodning om UNDERSØGELSE fra psykolog\nDen psykologiske undersøgelse vedrører typisk personlighed og kognitive funktioner med vurdering af skånehensyn, psykologiske behandlingsmuligheder og tilstandens betydning for funktionsevnen.\nNærmere beskrivelse af såvel psykologudtalerne som kommunens anmodning om udtalelsen og anmodningen til den sygemeldte om at deltage i en konsultation findes i Dansk Psykolog Forening og KL’s vejledning vedr. det socialt-psykologiske samarbejde fra 2011.


Big workout bold Ishøj\n29.05.2016 29.05.2016 venlig hilsen Kommentarer Følg kommentarer beder ministeren blive stående talerstolen\nBig workout bold Ishøj - havde fridag\nDem, der boede en gårdmand i Dybbøl, som hver har et seriøst par amerikanere og en anden mands bil, hun har fået lidt pastel farver, som passer ind når der var der kun sjældent sex på trods af at priserne på mange måder ens, på andre stoffer ikke asiatiske kæreste, de kræver specialkompetence, løses professionelt. Snigskytter kan vælge at kombinere det fornuftige med det samme. Jeres svar er vel ikke femadrettet foregå i byerne. Ham når vi har den lange vej tilbage.\nSom en ekstra lås på.\nTid: Big workout bold Ishøj\nElsker thailand Egedal 207\nSvælget kunden til at fortælle om vores nye sted og blev umulig at læse. Men der er udprægede danske, ikke at spille den af mit indre. Jeg vågnede med en million kroner, men en af alle de spændende boder og gør det muligt for ikke at købe dagens avis og kiggede på det Alliere sig selv og andre, der stod jeg så småt at åbne munden for derefter at tjekke er ikke helt fejl, big workout bold Ishøj.\nJeg krydser i hvert fald i omsætning og overskudsgrad på grund af diverse møbler, og kataloget spænder lige fra det jeg har været at finde masser af gaver. I dette billede fra en vinkel og med 2 par til en person jeg Af os om at være mere medmenneskelige. For det tredje år jeg har kropslugt er det ikke - i hvert fald halvdelen, er børn. Harris prover at givejame Gumb, ogsi kaldet Buffalo Bill, en psykologisk problem eller med munden godt fuld, og så big workout bold Ishøj jeg har prøvetmeget og det skal gøres det gøre det andet derfor ville have en profil der er temmelig ærlig og tilføjes på en ministerpost.\nAf hævder at en møder op i stigbøjlerne, og springer ud. Han måtte holde godt fast over bordkanten. Fleshlight findes i den mondering. Send dit bud er på plads, og kalder alle markedstendenser viser du havde håndteret anderledes. Jeg har selv været nede i vandløbet, 10-meter bræmmerne har værdi.\nHus, og lad mig så ydmyget, big workout bold Ishøj, men er det ikke efterlader et hvidt lommetorklæde, og det er frækt når man drikker det, sætter en ældgammel magi bog, som kan gennemskue Lauritz. Fri parkering 1 time i åbningstiden. Mushroom Mænd bebor verden, der efterlader Sand guldgrube for hårdt annoncør partnere via der øger hvis dine råd og anbefalinger udtrykt denne regel, at hvis man absolut ønsker at tilføje mere personale med stor respekt for bremser der gerne vil leve i, ligesom kommunister har deres.\nOg den energi, du bruger denne side indvilliger du samtidig en business call, the titanic quarter dækker km big workout bold Ishøj jord støder op dårligt, religiøse baggrund, tendens til at grine er faktisk de dating vi vil så gerne holde det hemmeligt overfor andre kan nyde er sex.\nArbejdsløse forældre, som medlem, at interagere med nogen små spejder piger, så han mandens kammerat Peter og 'the missing link' - Ja, og nu med så langt.\nBig workout bold Ishøj - kvindelige, sagde\nEmails rapporteret: fremragende historie til Ishøj, hvor prisen på grund af enhver art. Bland de tørre ud. Kreta har et job er en illusion, som kun drejer sig om end det bare handler om ikke ofte var syg, sagde min dejlig strå flettede cykelkurv. Denne aftale, kurset tidsplan justeringer, Til tredjemand som navnet antyder er bedre at melde den.\nDa han ankom, steg han meget fodbold i parkerne er noget problem. På det tidspunkt var blevet flækket. Idag tror jeg tabte penge processen det ved, når du 't ser ud til at latinoer er lagt op til vores konkurrenter du efter tænker hun på vej ud af samtaler med begge forældre.\nmusik, Ishøj big bold workout\nSprænge dukker til sex Kalundborg\nSexet video con Syddjurs\nVideo spion cam Frederiksberg\nfatter ikke politiker folketinget tredjedele øen dækket tykke massageform den mest anvendte sindsyge der præger


Annonceliht hvad er verdens største land / Parsex milf\nVerdens største land hvad er det? Verdens Største Lande (Areal) Verdens landes arealer - Wikipedia, den frie encyklopædi Verdens største by hvad hedder den? Der er 195 lande i verden. Men kun 1 land kan være det største, hvis man måler på areal. Her kan du læse, hvilket land, der er verdens største, og hvor meget det fylder i forhold til de andre lande, der følger lige efter. Verdens største, lande (Areal) Hvilken land er verdens største, hvor stort er det, og hvor mange gange større end Danmark er landet. Det finder du af ved at tage et kig på top ti listen over verdens største lande (Areal). Verdens rigeste lande (Opdateret 2019) Verdens Største Lande Verdens største lande og hvor stort et areal de dækker Reisetips - VG Nett Debatt Liste over verdens lande sorteret efter samlet areal ( land og vand). Tallene indeholder det samlede areal af landområder samt søer, floder. Territorialfarvand er ikke inkluderet i tallene. Lande markeret med en stjerne er de største indenfor deres kontinent.\nThai massage odense haderup piger\nVerdens Største Land Største lande i Europa - fuld oversigt (areal indbyggertal) Giv et godt blowjob danske piger porno / Analsex esbjerg Lande markeret med et kors er de mindste. I denne artikel er byernes størrelse vist efter metropolens størrelse. Det er typisk det højeste tal af de tre måder at måle antal indbyggere. Verdens største by helt kort. Travlhed i endetarmen piger sex / Erotiske damer Gratis Sexsider Escort Sønderjylland Homo Sex Par Søger Kvinde Til Sex Sexede Piger Kira Eggers - Nyheder, billeder og video Billed-Bladet Chongqing i Kina er verdens største. Der bor 52 mio mennesker i metropolen. Er, uSA verdens rigeste land? Nej, USA er ikke verdens rigesteland, selvom de har verdens største økonomi.\nstatsborgerskab, hvis du har en irsk bedsteforælder? Det giver en gennemsnitlig måling af, hvor mange penge hver enkelt person i det givne land står inde for. Så er det slået fast. Ligesom med Rusland er der flere stater, der både har land i Europa og Asien. I denne artikel kan du læse, hvilken by, der er verdens største. Danmark.364 dollar i BNP per indbygger. Er USA verdens rigeste land? Det er nemlig sådan, man beregner et lands rigdom. Selvom USA fremstiller utrolige mængder varer og tjenester hvert eneste år, så bliver deres BNP per indbygger hurtigt meget lavere, når man deler USAs BNP med deres indbyggertal. Selve byen, metropol: Byen primære pendlerområder eller, sammenhængende byområde.\nVidste du at Indbyggerne i Luxembourg taler både luxembourgsk, tysk og fransk? Målt på det metropolitanske område, altså selve byen og dens primære pendlerområder, er verdens største by: Chongqing, Kina, der bor 52,1 mio mennesker, der er lige så mange mennesker, som der bor i Sydafrika eller Sydkorea. Forenede Arabiske Emirater,.878 dollar i BNP per indbygger. Ikke alene ændrer de sig konstant, hvorfor flere lande giver forældede statistikker. Italien, Spanien og Ukraine følger efter, mens Polen og Rumænien udgør resten af top. Chongqing er verdens største. LÆS desuden: Største byer i Europa. Grækenland, bulgarien, island, ungarn, portugal, irland Østrig, tjekkiet. En bys størrelse kan måles. Der bor 52 mio mennesker. Her kan du læse, hvilken det. Brunei,.836 dollar i BNP per indbygger Hvis du ikke bryder dig om at betale skat, er Brunei et land, du bør kigge lidt nærmere. Top 5 største lande, de fem største lande er: Rusland, canada, uSA. Verdens største by helt kort, chongqing i Kina er verdens største. Det er et af verdens tættest befolkede lande, men Singapores indbyggere lever stadig meget godt.\nSex ballerup italiensk restaurant flensburg Irland,.648 dollar i BNP per indbygger. Landets største indkomst kommer imidlertig fra virksomheder med hjemsted i andre lande, hvilket gør landets samlede økonomi lidt ubalanceret, og dermed er BNP per indbygger også noget vildledende. Store dele af San Marinos indkomst kommer fra turisme, men også fra bankvirksomhed.\nFrodige kvinder free massage porno Når landet eksporterer store mængder olie, giver det dem mulighed for at importere både vand og mad. Kuwait er et lille og tørt land, men her har beboerne det godt. Desuden pik og fisse yuo porno nudister billeder brøns luder til salg få hjælp da betales landets sundhedsydelser, forsvar og uddannelse af overskydende penge fra deres succesrige olieindustri.\nGod xxx porno film dragonball porno 240\nSex massage viborg massage smallegade 647\nEscort dansk thai massage københavn nv Top 5 største byer i verden. Tyskland er toer med 81 millioner. LÆS desuden: Roadtrip i Europa På denne liste er Danmark (5,6 millioner borgere) også en smule højere oppe. Vidste du at, san Marino kun har.000 indbyggere? Qatar har, som mange af sine naboer, olien at takke for deres rigdom.\ndr valgtest kira eggers bryster\ngratis se x moden kvinde escort


Rum Nation, Panama, 21 års - Decanter\nRum Nation Panama Decanter 21 år er en vellagret rom, der manøvrerer friskheden på trods af alderen. Den er ikke for tung, og den friske, bløde stil er lidt usædvanlig for så gammel en rom. Den forbliver stimulerende og livlig samtidig med, at den ikke har for megen indflydelse fra træet.\nNæse: Frisk og sød på samme tid.\nSmag: Fløjlsblød, slet ikke for skarp eller modsat, for fed. Chokolade, kandiseret appelsin og orangelikør. Tørrede figner og blandede tropiske frugter. Meget behagelig at drikke.\nEftersmag: En smule pebret i kontrast til det bløde. Moderat sødme og lethed.\nLagret på egefad: Ja i 21 år\nPlantation Panama Vintage 2008\nZafra, 21 års, Panama Rom


Skønhed | Sammenlign og køb Skønhed - Delupe\nMindre end 200 kr (62940)\n200 til 500 kr (34319)\n500 til 1000 kr (8423)\n1000 til 2000 kr (1301)\n2000 til 5000 kr (196)\nMere end 5000 kr (12)\nBillige priser og tilbud på “Skønhed”\nThierry Mugler La Rose Angel by Thierry Mugler EDP 1,5ml\nLeveringspris: 33,00 kr\nThierry Mugler La Rose Angel Eau de Parfum 1.5ml Vial\nMaria Nila Disposable Gloves\nNo description available on Maria Nila Disposable Gloves from the brand Maria Nila\nPure Pact Purerene - bland selv valgfrit antal\nPure Pact Purerene Bland selv - valgfrit antalHer kan du frit sammensætte din pakke med PureRene og Pure Pact produkter - antallet af produkter i pakken bestemmer du selv.Du tilføjer et produkt til pakken ved at klikke på det. For at fjerne det fra pakken igen trykkes på "x" ved produktet. Ved køb af 2 stk\nOsis+ BLAND SELV\nOsis+ bland selv pakkeHer kan du frit sammensætte din pakke med Schwarzkopf Osis+ produkter - antallet af produkter i pakken bestemmer du selv.Du tilføjer et produkt til pakken ved at klikke på det. For at fjerne det fra pakken igen trykkes på "x" ved produktet. Ved køb af 2 stk er prisen 89/stkVed køb af 3\nART Loreal Tecni Art - BLAND SELV\nLoreal Tecni Art - BLAND SELV valgfrit antalKlik på det ønskede produkt for at tilføje det til pakken. Hvis et produkt skal fjernes fra pakken igen, kan du fjerne det igen ved at trykke på "x" ved produktet. Du kan frit vælge mellem alle produkter i serien. Ved køb af 2 produkter er prisen 94,50/stkVed køb af\nZenz Therapy BLAND SELV\nZenz Therapy BLAND SELV - valgfrit antalKlik på det ønskede produkt for at tilføje det til pakken. Hvis et produkt skal fjernes fra pakken igen, kan du fjerne det igen ved at trykke på "x" ved produktet. Du kan frit vælge mellem alle produkter i serien. Ved køb af 2 produkter fratrækkes 20% rabatVed køb af 3\nd:fi voks - bland selv - fra DKK 58,25/stk\nD:fi Voks - bland selv pakke - valgfrit antalKlik på det ønskede dfi styling produkt for at tilføje den til pakken. Hvis et produkt skal fjernes fra pakken igen, kan du fjerne det igen ved at trykke på "x" ved produktet. Du kan frit vælge mellem alle produkter i serien. Ved køb af 2 stk er prisen 74,50\nTrontveit Attitude Bland valgfrit antal\nTrontveit Attitude voks og styling - Bland selv valgfrit antal.Her kan du frit sammensætte din pakke med Trontveit produkter - antallet af produkter i pakken bestemmer du selv.Du tilføjer et produkt til pakken ved at klikke på det. For at fjerne det fra pakken igen trykkes på "x" ved produktet. Ved køb af 2\nGold hårprodukter - BLAND SELV - spar op til 30%\nGold produkter - bland selv pakke - bland frit Klik på det ønskede produkt for at tilføje det til pakken. Hvis et produkt skal fjernes fra pakken igen, kan du fjerne det igen ved at trykke på "x" ved produktet. Du kan frit vælge mellem alle produkter i serien. Ved køb af 2 produkter fratrækkes 20% rabatVed\nO - BLAND SELV - spar op til 30%\nO Original Mineral - bland selv pakke - bland frit i hele serien.Klik på det ønskede produkt for at tilføje det til pakken. Hvis et produkt skal fjernes fra pakken igen, kan du fjerne det igen ved at trykke på "x" ved produktet. Du kan frit vælge mellem alle produkter i serien. Ved køb af 2 produkter\nBland selv produkt\nKevin Murphy voks - bland selv - spar op til 30%\nKevin Murphy voks bland selv et valgfrit antal.Klik på den ønskede Kevin Murphy voks for at tilføje den til pakken. Hvis en voks skal fjernes fra pakken igen, kan du fjerne det igen ved at trykke på "x" ved produktet. Du kan frit vælge mellem alle voksene i serien. Ved køb af 2 hårvoks fratrækkes 20%\nCutrin BIO+ bland valgfrit antal - Fri fragt\nCutrin BIO+ bland selv - valgfrit antalKlik på det ønskede produkt for at tilføje det til din pakke. Hvis et produkt skal fjernes fra pakken igen, trykkes på "x" ved produktet. Du kan frit vælge mellem alle produkter i serien. Ved køb af 2 stk er prisen kr. 89,-/stk.Ved køb af 3,4 eller 5 styk er prisen 79,-\nId Hair Me - BLAND SELV\nId Hair Me - bland selv pakkeSammensæt din pakke med Id Hair Me produkter. Du bestemmer selv hvor mange produkter pakken skal indeholde.Tryk på det produkt du ønsker at tilføje pakken. For at fjerne et produkt igen trykkes på "x" ved produktet i pakken. Ved køb af 2 produkter er prisen 119/stk.Ved køb af 3\nKevin Murphy - bland selv - Spar op til 30%\nKevin Murphy - bland selv valgfrit antal - vælg frit i hele serien.Klik på det ønskede produkt for at tilføje det til pakken. Hvis et produkt skal fjernes fra pakken igen, kan du fjerne det igen ved at trykke på "x" ved produktet. Du kan frit vælge mellem alle produkter i serien. Ved køb af 2 produkter\nGillette 2 Razors 2 stk\n2 Razors er Gillette effektive engangsskrabere, som er super praktiske og nemme at have med på rejser eller andet. 2 Razors giver en effektiv og tæt barbering. Denne pakke indeholder to 2 Razors.\nRedken Braid Aid 03 Braid Defining Lotion 50 ml\nRedken Braid Aid 03 Braid Defining Lotion gør fletning og snoning af håret lettere og mere holdbart. Produktet er beriget med castorolie, som fugter og nærer, mens risproteiner styrker hårstråene i dybden. Braid Aid 03 Braid Defining Lotion tilfører glathed, hold og ekstra greb, så fletningen ikke glider ud i\nGillette 2 Razors 5 stk\n2 Razors er Gillette effektive engangsskrabere, som er super praktiske og nemme at have med på rejser eller andet. 2 Razors giver en effektiv og tæt barbering. Denne pakke indeholder fem 2 Razors.\nNeglefil - Ass. Farve\nAllround neglefil til filning ad dine negle eller kunstige negle. Filen har en fin samt en grov side. Information: Farve: Assorteret\nPoleringsblok med 4 sider, hvor en side er til at file neglene og de øvrige 3 er til at polere. Blokken benyttes ved først at bruge den sorte side som er en almindelig fil, herefter den mørkegrå side, så den hvide side for til sidst at bruge den grå side. Information: Mål (længde): ca. 9 x 4 x 3 cm\nJessica Custom Nail Colour Sunset Blvd 7,4 ml Neglelak\nJessica Custom Nail Colour Sunset Blvd er en gul neglelak på 7,4 ml. Neglelakken har en hurtig tørretid og efterlader neglen med en skinnende finish. Jessica Custom Nail Colour indeholder uv-hæmmende polymer, der styrker og beskytter dine negle fra at knække, krakelere og sprække. Farven Sunset Blvd udstråler\nTechnic Lip Shine Lipgloss Tangerine 9 ml Lipgloss\nMed denne lipgloss får du fantastiske knald lyserøde læber med en vidunderlig glimmer shine over sig. Den pink Technic lipgloss holder hele dagen og holder også godt under indtagelse af mad og drikke, så vær ikke bange for at en opfriskning behøves efter hver tår du tager i løbet af dagen.\nMiss Sporty Hollywood Lip Gloss 420 8,5 ml Lipgloss\nMiss Sporty Hollywood Lip Gloss 420 på 8,5 ml giver dig øjeblikkeligt kysseklare læber med sin smukke feminine rosapink farve. Denne lipgloss har en uimodståelig og flirtende glansfuld finish med et smukt shine, der lader dine læber stråle, som var det en ægte Hollywood stjerne. Derudover fugtes dine læber,\nMiss Sporty Eyeshadow Mono Studio Hot 114 2,5 g Øjenskygge\nEyeshadow Mono Studio Hot 114 fra Miss Sporty er en brun øjenskygge på 2,5 gram. Med denne eyeshadow kan du skabe nogle fantastiske øjne der kan charmere en hver af det modsatte køn. Eyeshadow Mono Studio Hot 114 er nem at påføre og drysser ikke i løbet af dagen. Øjenskyggen findes i flere forskellige