Skat.dk: Momsfritagelse for en golfklubs ydelser\n03 Jun 2010 14:50\nGolfklub, gevinst, sport, fysisk aktivitet, momsfritagelse\nEn golfklubs salg til medlemmer m.v. af adgang til at udøve sport var ikke fritaget for moms efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, idet salget ansås for at være sket med gevinst for øje. Da SKAT ved en tidligere afgørelse havde anerkendt momsfritagelse, skulle klubben alene svare moms med fremadrettet virkning.\nMomsvejledning 2010-2 D.11.5\nSagen drejer sig om, hvorvidt foreningen H1 (der er en golfklub) drives med gevinst for øje, og dermed om, hvorvidt klubben er omfattet af momsfritagelsen for ydelser i nær tilknytning til udøvelsen af sport og fysisk træning, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 5.\nLandsskatteretten ændrer den påklagede afgørelse (dissens).\nForeningen H1 (herefter golfklubben eller klubben) har base på en ejendom tilhørende selskabet G1 A/S (herefter selskabet). Klubben lejer 3 golfbaner med øveanlæg af selskabet og sælger adgangen hertil til medlemmer mod kontingent og til ikke-medlemmer mod betaling af green-fee. Desuden afholder foreningen diverse turneringer.\nKlubbens betaling for leje af golfbaner m.v. afregnes i henhold til nedenstående aftale med selskabet som en procentdel af klubbens indtægter. Via afregningsprocenten betales også for bogføring, udarbejdelse af regnskab, booking af tider og vedligeholdelse af hjemmeside mv. Klubben afholder ikke udgifter til drift og vedligeholdelse af golfbanerne.\nKlubben har ikke opkrævet moms af indtægterne, da den har anset ydelserne for omfattet af momsfritagelse for visse ydelser leveret i tilknytning til udøvelsen af sport og fysisk træning, jf. momslovens § 13, stk. 1, nr. 5.\nAf klubbens vedtægter vedtaget på den ekstraordinære generalforsamling den 27. april 2004 fremgår følgende:\nKlubbens navn er H1 (...).\nKlubbens formål er at udbrede og fremme kendskabet til - og færdighed i golf (...)\nKlubben skal være medlem af Dansk Golf Union (D.G.U.).\nKlubben optager medlemmer fordelt på de i § 4 nævnte medlemsklasser.\nGeneralforsamlingen bemyndiger bestyrelsen om fornødent at begrænse tilgangen af aktive medlemmer.\nIndmeldelse skal ske skriftligt til klubbens bestyrelse.\nMedlemskategorier og kontingent:\nA. Voksne: "Medlemmer over 25 år".\nB. Ungdomsspillere: "Medlemmer mellem 19-25 år".\nC. Juniorer: "Medlemmer under 19 år".\nD. Passive medlemmer\nKontingentet fastsættes og betales efter aftale mellem golfklubbens bestyrelse og bestyrelsen for selskabet.\nUdover klubkontingentet betaler medlemskategorierne A-E det til enhver tid gældende årskontingent til Dansk Golf Union.\nEthvert aktivt medlem, der er fyldt 25 år, er forpligtet til at betale et indskud på kr. 5.000,00 - fra 1. januar 2005 kr. 10.000,00.\nDer er dog 2 undtagelser:\n1. Enhver, der Pr. 01.09.1992 var noteret som aktionær i selskabet, har for hver aktie på nom. kr. 10.000,00, han da var noteret for, ret til 2 medlemskaber uden indskudsbetaling. Medlemmer af golfklubben pr. 01.09.1992, der også var aktionærer i selskabet på dette tidspunkt, kan overdrage deres aktie (aktier) eller anmelde personer i lige ret- og nedstigende linie, samt til deres ægtefælle/samlever på en aktie, således at der ikke ved disse personers indmeldelse i golfklubben kræves indskud. Aktierne giver således fortsat med ovennævnte begrænsning adgang til medlemskab for 2 personer over 25 år.\n2. Personer, der enten er ejer af indskudsbevis i golfklubben på nominel kr. 6.000,00 eller tidligere har betalt et kontant indskud på kr. 3.000,00.\nBestyrelsen i selskabet fastsætter efter samråd med golfklubbens bestyrelse, hvilke afgifter (greenfees), der skal erlægges af spillere, der ikke er medlemmer.\nKlubbens bestyrelse består af 5 medlemmer, der vælges af generalforsamlingen med direkte valg af bestyrelsens formand.\nI bestyrelsen skal mindst 2 grundejere og mindst 1 ikke-grundejer være repræsenteret.\nAf bestyrelsen afgår årligt skiftevis 2 og 3 medlemmer, den første gang efter lodtrækning, senere efter tur. Genvalg kan finde sted.\nBestyrelsen har den højeste myndighed i alle klubbens daglige anliggender.\nBestyrelsen har i samråd med udvalgene ansvaret for spillets tilrettelæggelse, for fastsættelsen af turneringsprogrammer, tilrettelæggelse af matcher m.v., alt under hensyntagen til aftale med selskabet vedrørende pligter og rettigheder.\nBestyrelsen bemyndiges særskilt til årligt at indgå aftale om ændret afregningsprocent, jf. aftale af 04/04-2004, punkt 2.\nHvert aktivt medlem over 18 år har én stemme på generalforsamlingen. Et medlem kan skriftligt meddele et andet medlem fuldmagt til at repræsentere sig på en generalforsamling Kontingentrestancer annullerer stemmeret.\nPå generalforsamlingen afgøres alle anliggender ved simpelt stemmeflertal.\nTil vedtagelse om ændringer i vedtægterne, herunder klubbens ophør, kræves dog at trefjerdedele af de aktive medlemmer stemmer herfor. Er der mindre end trefjerdedele af de aktive medlemmer repræsenteret på generalforsamlingen, og forslaget i øvrigt vedtages af trefjerdedele at de mødte, indkalder bestyrelsen inden 14 dage med sædvanligt varsel og på sædvanlig måde til en ny generalforsamling, på hvilken forslaget kan vedtages, når trefjerdedele af de repræsenterede aktive medlemmer stemmer derfor.\nKlubben tegnes at formanden og 2 medlemmer at bestyrelsen. Ved køb, salg eller pantsætning af fast ejendom af den samlede bestyrelse."\nKlubbens vedtægter indeholdt i den omhandlede periode ikke bestemmelser om anvendelse af klubbens midler ved et eventuelt ophør. Det fremgår nu af vedtægternes § 19, at et eventuel overskud ved afvikling tilfalder Dansk Golf Union.\nMellem golfklubben og selskabet blev den 4. april 2004 indgået følgende aftale, der afløste en tidligere indgået aftale af 8. marts 1993:\n"Mellem undertegnede (selskabet) og golfklubben er indgået følgende "Aftale om pligter og rettigheder":\n1. Golfklubben er berettiget til at udøve sin virksomhed ifølge sine vedtægter på de anlagte golfbaner, træningsfaciliteter samt kommende golfbaner og træningsanlæg. Ligeledes er golfklubben berettiget til at udøve sin klubvirksomhed i det anlagte center.\n2. Golfklubben betaler som vederlag 92,45 % af de samlede indtægter under forudsætning af, at klubbens rådighedsbeløb herefter dækker det budgetterede aktivitetsniveau samt administrations- og lønomkostninger.\nBudgettet forelægges på det årlige strategimøde med selskabets bestyrelse og er udgangspunkt for næste års afregningsprocent. Opnås der ikke enighed om budget og afregningsprocent, videreføres afregningsprocenten, medens budgettet øges med stigningen i nettoprisindekset opgjort som i aftalens pkt. 5 vedrørende kontingenter.\nEventuelt underskud i klubben refunderes af selskabet, medens eventuel overskydende formue - bortset fra en stødpudekapital på kr. 50.000 - disponeres på det årlige strategimøde mellem golfklubben og selskabet til udbygning, omlægning og forbedringer på baneanlæg og øvrige faciliteter.\nDet samlede beløb er vederlag for leje af golfbaner, centerfaciliteter, herunder klublokale, kontor samt lockerrum m.m.\nAfregningsprocenten tages op årligt, første gang ultimo 2004.\nDe beløb, som golfklubben modtager til dækning af kontingent til Dansk Golf Union samt ekstraordinære sponsorindtægter til Team X og ungdomsarbejde, medtages ikke i afregningsgrundlaget.\n3. Selskabet har det overordnede ansvar for drift at banerne og skal til varetagelse af banernes pasning nedsætte et baneudvalg, hvori golfklubben skal være repræsenteret.\nGolfklubben skal i alt væsentligt, herunder ledelse af spillet på de eksisterende baner, respektere den mellem selskabet og grundejergolfklubben indgåede aftale (kontrakt).\n4. Selskabet er berettiget til at træffe nye aftaler og ændre eksisterende aftaler for centerets drift, uden at golfklubben kan modsætte sig disse nye aftaler og ændringer, så længe det ikke vedrører eller forringer golfklubbens lokaleforhold, herunder klublokale, "Members Only"-klublokale, lockerrooms og adgang til badeforhold, eller på anden måde væsentligt påvirker golfklubbens udgifter og indtjeningsevne.\n5. Golfklubben kan ikke ændre sine vedtægter på de punkter, der tilsikrer selskabet indflydelse ( 4: Kontingenter).\nØnsker golfklubben at ændre sine vedtægter på sådanne områder, skal ændringerne godkendes af selskabet. Kontingentet for 2003 udgør kr. 4.600,00 for A-medlemmer. Kontingentet reguleres hvert år den 1. januar, første gang den 1. januar 2004. Reguleringen sker med stigningen i nettoprisindekset for oktober forrige år til oktober i reguleringsåret. For årene 2004, 2005 og 2006 kan reguleringen dog max. være kr. 100,00.\n6. Selskabet skal respektere de for golfklubbens bestyrelse i vedtægterne (8) anførte beføjelser. Til gengæld skal golfklubbens bestyrelse drage omsorg for på tidligst mulige tidspunkt at informere om planlagte turnerings- og matchprogram og i øvrigt tilrettelægge dette samt andet spil på banerne i samarbejde med selskabet, således at det virker til fremme for selskabets forretningsmæssige og golfklubbens klubmæssige interesser.\nDer afholdes 2 årlige samarbejds- og planlægningsmøder - ét inden udgangen af marts, og ét inden udgangen af november.\nSelskabet og golfklubben er ligeledes enige om, at det Letter of intent, der er udarbejdet sammen med grundejergolfklubben, også omfatter golfklubmedlemmer, der ikke er medlem af grundejergolfklubben.\n7. Nærværende aftale har i princippet samme løbetid som selskabets aftale (kontrakt) med grundejergolfklubben, men kan, såfremt de økonomiske forhold ændrer sig af hver af parterne, tages op til genforhandling."\nDet er endvidere oplyst, at der i lejeaftale af 18. september 1992 mellem selskabet og grundejerforeningen, hvis medlemmer er ejere af grunde på selskabets resort, er indføjet en bestemmelse, der sikrer hver grundejer i foreningen ret til køb af mindst to indskudsbeviser med pålydende på 6.000 kr. pr. indskudsbevis, der hver giver ret til klubmedlemskab for en voksen person og dennes børn under 25 år. Grundejerforeningen har desuden som betaling for selskabets leje af en af golfbanerne modtaget en ikke udbyttegivende C-aktiepost på 100.000 kr. i selskabet.\nSkattecentret truffet afgørelse om, at klubben skal efterbetale 8.517.994 kr. i moms for perioden fra den 1. januar 2005 til den 31. december 2007 som følge af for lidt indbetalt moms, jf. opkrævningslovens § 5, stk. 1.\nKlubben skal desuden registreres for moms fra og med den 1. januar 2008, jf. momslovens § 4.\nGolfklubben har indgået aftale med selskabet om, at egenkapitalen i klubben maksimalt må være på 50.000 kr., og at klubben sidst på året betaler "ekstraordinær baneleje til investering i bane og faciliteter" til selskabet, hvis klubben har opnået overskud det pågældende år. Derved opnås enten et mindre resultat eller et nul-resultat i golfklubben.\nEt eventuelt underskud i golfklubben refunderes af selskabet. Af klubbens vedtægter fremgår, at kontingentet fastsættes efter aftale mellem golfklubbens bestyrelse og bestyrelsen for selskabet.\nDe beløb, som golfklubben benævner "ekstraordinær baneleje" i regnskaberne, er reelt et budgetteret og opnået overskud, som anvendes til forbedring af golfbanen. Da golfklubben ikke selv ejer, men alene lejer de pågældende baner og øvrige faciliteter af selskabet, er der er tale om, at golfklubben afholder udgifter på vegne af selskabet og dermed på tredjemands ejendom. Da udlejningen af banerne sker med gevinst for øje, opfylder aktiviteten ikke betingelserne for fritagelse i momslovens § 13, stk. 1, nr. 5.\nIdet der er henvist til momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, om momsfritagelse for ydelser i nær tilknytning til udøvelsen af sport eller fysisk træning, har skattecentret anført, at en forening i henhold til EF-domstolens dom i sagen Kennemer, C- 174/00, ikke kan antages at arbejde med gevinst for øje, selv om golfklubben systematisk tilstræber at skabe overskud, når den derefter anvender overskuddet til udførelse af sine tjenesteydelser.\nAlle de serviceydelser, som selskabet udbyder, kommer medlemmerne af golfklubben til gode, idet selskabets forretning er golf med associerede aktiviteter. Det ændrer imidlertid ikke på, at banen er selskabets ejendom og dermed i forhold til klubben og dennes medlemmer ejet af tredjemand. Golfklubben kan derfor ikke anses for at anvende det opnåede overskud til sine tjenesteydelser som amatørgolfklub.\nFor så vidt angår klubkontingent mv., er det en betingelse for momsfritagelse efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 22, at overskuddet fuldt ud anvendes til golfklubbens velgørende eller på anden måde almennyttige formål. Da et eventuelt overskud i klubben skal afleveres til selskabet, anvender klubben ikke sine midler til almennyttige velgørende formål som amatørgolfklub. Klubben er derfor ikke omfattet af den nævnte momsfritagelse.\nKlubbens salg af adgang til golfbanerne for ikke-medlemmer må anses for at være ydelser, der leveres i konkurrence med golfbaner, der drives kommercielt, herunder pay-and-play golfbaner. Klubbens indtægter herfra kan derfor ikke anses for momsfritagne i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 22, jf. SKM2005.514.LSR.\nIdet golfklubben således skal svare moms af sine indtægter, er spørgsmålet om momsen skal beregnes af de opnåede indtægter, eller om momsen skal anses for indehold i indtægterne, jf. momslovens § 27, stk. 1, der bestemmer, at momsgrundlaget er vederlaget for en given leverance. Da golfklubben oprindelig har forudsat, at omsætningen er fritaget i henhold til momslovens § 13, skal der afregnes 25 % af det fakturerede beløb, jf. den daværende Told- og Skattestyrelses afgørelse offentliggjort som SKM2002.81.TSS.\nI brev af 31. oktober 2008 har skattecentret kommenteret klubbens anbringender, idet det er anført, at klubbens vedtægter vedrørende kontingentfastsættelse ikke opfylder DGUs demokratibestemmelser, ligesom der er et vist ejersammenfald mellem selskabet og klubben.\nDa selskabet er med til at fastsætte kontingentet, og da det udelukkende er selskabet, som markedsfører golfbanen over for greenfee spillere, har selskabet afgørende indflydelse på størrelsen af klubbens indtægter og dermed på det opnåede resultat i klubben. Et resultat, som anvendes til vedligeholdelse af selskabets ejendom. Uanset om klubben får indflydelse på, hvad pengene skal bruges til, ændrer det ikke ved det faktum, at pengene er et opgjort resultat, som anvendes på selskabets ejendom.\nDet er korrekt, at der er tale om en forretningsaftale mellem to uafhængige parter, men den indgåede aftale begrænser golfklubbens muligheder for både at oparbejde en formue og at vælge at bruge et eventuelt overskud anderledes end til ekstraordinær baneleje. Golfklubben kunne eventuelt i stedet have ønsket at nedsætte kontingentet det følgende år eller at bruge flere penge på ungdomsarbejde o. lign.\nSelskabet deler ansatte med klubben og forestår desuden booking og modtagelse af betaling fra greenfee-gæster, fastlæggelse af budgetter og regnskabsførelse. Golfklubben betaler ikke for disse ydelser. Der foregår således en sammenblanding af selskabets økonomi og klubbens økonomi, der udelukkende har til formål at sikre selskabet en momsfri indtægt, som selskabet ikke selv ville kunne opnå.\nI relation til klubbens subsidiære påstand vedrørende fastlæggelse af momsgrundlaget har skattecentret henvist til SKM2002.81.TSS. Det er desuden anført, golfklubben ved fastlæggelsen af størrelsen af kontingent, greenfee m.v. har bestemt det ønskede niveau for vederlag. Samtidig har klubben konkret vurderet, at der er tale om ydelser, som er momsfritaget i henhold til § 13 i momsloven. Det opkrævede momsbeløb på 25 % svarer derfor til det beløb, som klubben ville have opkrævet i første omgang, hvis den havde beregnet moms.\nI udtalelse af 28. september 2009 har skattecentret kommenteret klubbens anbringende i brev 9. september 2009 om, at klubben som følge af SKATs brev af 28. februar 1996 har en retsbeskyttet forventning om, at der kun kan ske ændringer i momspligten med fremadrettet virkning. En virksomhed kan generelt set støtte ret på tilkendegivelser fra SKAT under forudsætning af, at der ikke er sket lovændringer, og at forudsætningerne for svaret ikke har ændret sig.\nAftalen mellem selskabet og klubben er løbende blevet ændret. I 1996 betalte klubben følgende i baneleje: 100 % af indtægterne fra greenfee, 60 % af kontingentindtægterne og 60 % af indskudsbeløbene. Klubben kunne således selv afgøre, hvor stort et overskud den måtte ønske. Klubben kunne endvidere opspare så stor en formue, som den måtte ønske, ligesom klubben suverænt selv kunne bestemme, hvordan et overskud skulle anvendes. Klubben opfyldte derved betingelserne for momsfritagelse.\nI kontrolperioden gælder det derimod, at golfklubben ikke har måttet oparbejde en formue på mere end 50.000 kr. Opnår klubben efter afholdelsen af diverse omkostninger et resultat, som medfører et større overskud/formue end det fastsatte beløb, skal det overskydende beløb betales i ekstra baneleje. Der opgøres således et resultat, som efterfølgende foræres til tredjemand. Da klubben ikke anvender det opnåede overskud på sig selv, er klubben ikke omfattet af momsfritagelsen for amatøridræt.\nDer er således forskel på forholdene for klubben i 1996 og i kontrolperioden. Hvis klubben skulle kunne støtte ret på momsfritagelsen i brevet i 1996 fra SKAT, skulle kontrakten mellem parterne være uændret i hele perioden. Kontrakten er derimod ændret, hvorfor der foreligger bristede forudsætninger, jf. Procesvejledningen, side 81-82.\nMomsloven er også ændret i perioden, således at det nu i modsætning til i 1996 udtrykkeligt fremgår af § 13, stk. 1, nr. 5, at fritagelsen kun omfatter aktiviteter, som ikke udøves med gevinst for øje. Lovændringen trådte i kraft den 24. marts 2000. Da der siden 1996 er sket ændringer både i momsloven og i aftalen mellem selskabet og klubben, har klubben ikke opnået en retsbeskyttet forventning i 1996.\nGolfklubbens repræsentant har nedlagt primær påstand om, at golfklubben ikke skal indbetale 8.517.994 kr. i moms, ligesom klubben ikke skal momsregistreres pr. 1. august 2008.\nSubsidiært er nedlagt påstand om, at momsen udgør 20 % af de modtagne indtægter, og ikke 25 % som fastsat i skattecentrets afgørelse.\nTil støtte for den primære påstand er anført, at såvel golfklubbens indtægter i form af medlemskontingenter som indtægter fra greenfee opfylder betingelserne for at være momsfrie i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, idet klubbens ydelser præsteres af en virksomhed, der ikke drives med gevinst for øje.\nDa det er uomtvistet, at golfklubben opfylder betingelserne for at være en almennyttig forening, og da klubben og selskabet er to selvstændige juridiske enheder, er den aftale om pligter og rettigheder, som klubben har indgået med selskabet, indgået mellem to juridisk uafhængige parter, der har modstående interesser.\nGolfklubben har interesse i at få mest mulig golf for de penge, som i henhold til aftalen skal betales til selskabet, medens selskabet derimod er interesseret i at få den størst mulige betaling for de ydelser, der leveres til klubben. Der er ikke tale om, at klubben forærer en del af overskuddet til selskabet som gave. Der er desuden ikke personsammenfald mellem golfklubbens bestyrelse og selskabets bestyrelse.\nSkattecentret anfører i sin afgørelse, at det er en betingelse for at fritage klubkontingenter for moms, at klubben opfylder betingelserne i momslovens § 13, stk. 1, nr. 22, hvorefter overskuddet fuldt ud skal anvendes til foreningens velgørende eller på anden måde almennyttige formål. Dette er ikke korrekt. Momsfritagelsen for golfklubbens kontingentindtægter skal ikke bedømmes i forhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 22, men ligesom greenfee-indtægterne efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, jf. SKM2005.514.LSR. I denne afgørelse fandt Landsskatteretten, at den omhandlede klub ikke kunne anses for at drive golfbaner med gevinst for øje. Retten lagde vægt på, at klubben i henhold til vedtægterne var en amatørklub, og at klubbens overskud blev anvendt til brug for klubbens aktiviteter. Klubbens indtægter fra salg af adgang til klubbens golfbaner blev derfor anset som momsfritagne i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 5.\nMomsfritagelsen for såvel klubkontingenter som greenfee-indtægter skal bedømmes i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, hvor det er en betingelse for momsfritagelse, at virksomheden ikke drives med gevinst for øje.\nMomsfritagelsen i lovens § 13, stk. 1, nr. 5, og momssystemdirektivets art. 132, nr. 1, litra m, omfatter sportsaktiviteter, der udbydes af sportsforeninger, klubber eller andre, som ikke arbejder med gevinst for øje, således at momsfritagelsen kommer sportsudøveren til gode. Drives sportsaktiviteterne derimod erhvervsmæssigt på forretningsmæssige vilkår, hvor et eventuelt overskud ikke anvendes til sportslige formål, skal der betales moms.\nIkke-kommercielle foreningers og klubbers salg til medlemmer af adgang til at benytte sportsfaciliteter, deltagelse i tilrettelagt træning og kampe mv. kan efter praksis anses for ydelser i nær tilknytning til sport eller fysisk træning. I disse tilfælde vil vederlaget til klubben mv. typisk bestå i medlemmernes betaling af et kontingent.\nDen danske praksis er helt i overensstemmelse med dommen vedrørende Kennemer, C-174/00. EF-domstolen vurderede i denne sag netop omfanget af begrebet "gevinst for øje" i relation til ydelser i tilknytning til sport. Domstolen fastslog, at der ved vurderingen af, om en virksomhed er drevet med gevinst for øje, skal ses på virksomhedens samlede aktiviteter og ikke kun på de aktiviteter, der udøves uden gevinst for øje, jf. dommens præmis 21.\nVed afgørelsen af, om der arbejdes med gevinst for øje, skal der ses på virksomhedens formål. Virksomheden må ikke have til formål at skabe et økonomisk overskud til fordeling blandt dets medlemmer, som det er tilfældet for kommerciel virksomhed, jf. præmis 26. Vurderingen heraf skal ske på baggrund af virksomhedens vedtægtsmæssige formål og de faktiske omstændigheder.\nVirksomheden drives ikke med gevinst for øje, blot fordi virksomheden søger at opnå eller faktisk skaber et overskud på systematisk måde. Kun hvis dette overskud fordeles mellem virksomhedens ejere/medlemmer, vil der være tale om, at virksomheden drives med gevinst for øje, jf. dommens præmis 28. I modsat fald ville sådanne virksomheder ikke være i stand til at opbygge reserver med henblik på vedligeholdelse og fremtidige forbedringer af sine aktiver. En virksomhed arbejder ikke med gevinst for øje, selv om den systematisk tilstræber at skabe overskud, som derefter anvendes til udførelsen af ydelserne.\nHvis en medlemsstat har indført bestemmelsen i momssystemdirektivets art. 133, kan der knyttes yderligere betingelser til momsfritagelsen. Danmark har ikke benyttet sig af denne mulighed. En af de betingelser, der kan indføres, er, at virksomheden ikke systematisk må have til formål at søge vinding, hvorfor et eventuelt overskud aldrig må uddeles, men skal anvendes til opretholdelse eller forbedring af ydelserne.\nSkattecentret anfører i sagsfremstillingen, at banelejen er fastsat i aftalen med selskabet, og at der herudover årligt budgetteres med en ekstra baneleje, som ved årets udgang indbetales til selskabet. Dette er ikke korrekt, idet foreningen i henhold til aftalen er forpligtet til at betale såvel den "ordinære" baneleje, svarende til 92,45 % af klubbens samlede indtægter, som den resultatafhængige "ekstraordinære" baneleje. Dette fremgår også klart af aftalens punkt 2, 4. afsnit, hvor det netop anføres, at det samlede beløb er vederlag for leje af golfbaner, centerfaciliteter, herunder klublokale, og øvrige faciliteter.\nEfter aftalens ordlyd er der således ingen forskel på den ordinære og den ekstraordinære baneleje. Det faktum, at golfklubben betaler en ekstraordinær baneleje, der er variabel og resultatafhængig, medfører ikke, at klubben arbejder med gevinst for øje. Der er for så vidt ikke forskel på den ekstraordinære baneleje og den ordinære baneleje, der også er variabel, idet den afhænger af klubbens omsætning.\nDet fremgår således af aftalen om den ekstraordinære baneleje, at anvendelsen heraf disponeres på det årlige strategimøde mellem golfklubben og selskabet til udbygning, omlægning og forbedringer på baneanlæg og øvrige faciliteter, hvilket i høj grad kommer klubbens medlemmer til gode.\nDen ekstraordinære baneleje er blandt andet anvendt til nye sprinkleranlæg i 2005 og til opførelse af et nyt Starters House i 2006, der var ønsket af klubbens bestyrelse og medlemmer. Den ekstraordinære baneleje udgør i øvrigt en forsvindende lille andel af den samlede baneleje (mellem 0,7 % og 1,6 %).\nSkattecentret påstår ikke, at klubben forærer en del af overskuddet til selskabet. Der er derimod tale om, at klubben, for så vidt angår en minimal andel af lejen, er tillagt nogle særlige rettigheder i form af medindflydelse på, hvad pengene skal bruges til, til gavn for klubbens medlemmer.\nSkattecentret finder, at golfklubben drives med gevinst for øje, fordi den ekstraordinære baneleje først beregnes og betales, når regnskabsåret er slut, og et eventuelt overskud er gjort op. Skattecentret er derimod enigt i, at betaling af den ordinære baneleje ikke diskvalificerer klubben i at opfylde betingelserne i § 13, stk. 1, nr. 5.\nPå det årlige strategimøde med selskabets bestyrelse jf. aftalens punkt 2, stk. 2, har klubben naturligvis en interesse i at få fastsat afregningsprocenten så lavt som muligt, ligesom den har en interesse i - når budgettet og afregningsprocenten er fastsat - at undgå unødige omkostninger i årets løb. Klubben opnår derved, jf. aftalens punkt 2, stk. 3, at få en vis indflydelse på, hvad en del af lejen skal anvendes til, nemlig den del, der er resultatafhængig. Hvis afregningsprocenten og dermed den ordinære baneleje blev sat højere, ville konsekvensen blot være, at den andel af banelejen, som klubben ville få indflydelse på anvendelsen af, blev mindre, idet den samlede baneleje fortsat ville være i samme størrelsesorden.\nKlubbens bestyrelse har således ingen direkte indflydelse på, hvad årets samlede bane-leje skal udgøre, men alene en vis indflydelse på fordelingen mellem den løbende baneleje (afregningsprocenten) og den resultatafhængige baneleje, og på, hvad selskabet anvender den resultatafhængige baneleje til.\nDet kan derfor synes nærmest uforståeligt, at det forhold, at bestyrelsen i medlemmernes interesse har en vis indflydelse på selskabets anvendelse af en mindre del af banelejen, skulle medføre, at denne del af lejen skal betragtes som et budgetteret og opnået overskud, der er anvendt til forbedring af tredjemands ejendom.\nDer er derimod såvel formelt som reelt tale om, at det samlede beløb, som klubben betaler til selskabet, er et vederlag, som klubben er kontraktligt forpligtet til at betale for at opnå de rettigheder, som klubben er tillagt i aftalen af 4. april 2004. Der er således ikke belæg for at hævde, at klubbens bestyrelse uddeler donationer til selskabet, hvilket også klart ville stride imod de på generalforsamlingen vedtagne vedtægter. Medlemmerne kunne med god ret klandre bestyrelsen for at disponere i strid med formålsparagraffen i vedtægterne, hvis skattecentrets påstand blev taget til følge.\nTil støtte for synspunktet om, at klubben opfylder betingelsen om at være drevet uden gevinst for øje, har klubbens repræsentant desuden anført, at:\ngolfklubben er en amatørsportsklub, der er medlem af Dansk Golf Union\ngolfklubben er en sportsklub med medlemmer, der i lighed med medlemmer i alle andre golfklubber, ønsker at spille golf under så gode forhold og til så lav en pris som muligt\nder er tale om en omsætningsbestemt baneleje, hvor en minimal andel fastlægges, når årets resultat er opgjort, hvilket også gælder for mange andre golfanlæg\ningen del af golfklubbens overskud uddeles til medlemmer eller andre.\nI relation til den subsidiære påstand er anført, at skattecentret i sin afgørelse har krævet, at golfklubben skal betale 25 % i moms af de samlede indtægter, uagtet at golfklubben ikke har mulighed for at overvælte momsen på slutforbrugerne. Dette resulterer imidlertid i en effektiv momsbeskatningsprocent på 33 % Det er golfklubbens synspunkt, at der kun skal betales 20 % af de samlede indtægter, hvilket svarer til en effektiv momsbeskatningsprocent på 25 %, som der er hjemmel til i momsloven.\nSåvel indtægter i form af kontingenter som indtægter i form af greenfee er markedsafhængige i et særdeles konkurrencepræget marked, ligesom indtægterne i et betydeligt omfang bliver opkrævet hos private slutforbrugere. Golfklubben har således ikke mulighed for at opkræve mere end markedet tillader, uanset om der er moms på indtægterne eller ej.\nMomsgrundlaget er ifølge momslovens § 27, stk. 1, vederlaget, heri ikke indbefattet momsen. Det er således anført i bestemmelsen, at momsen ikke skal medregnes ved opgørelsen af momsgrundlaget. Bestemmelsen implementerer momssystemdirektivets artikel 73, hvorefter momsgrundlaget opgøres til "den samlede modværdi, som leverandøren eller tjenesteyderen modtager eller vil modtage".\nFormuleringen i momssystemdirektivets artikel 73 kan direkte lægges til grund ved fortolkningen af momslovens § 27, stk. 1, selv om formuleringerne af de to bestemmelser ikke er identiske. Under alle omstændigheder kan virksomheder i Danmark støtte ret på direktivteksten.\nEF-domstolen har gentagne gange udtalt, at momsdirektiverne skal fortolkes i lyset af momssystemets neutralitetsprincip. Af neutralitetsprincippet følger blandt andet, at lovgivningen skal tolkes således, at momsen så vidt muligt er omkostningsneutral over for fuldt momspligtige personer. Neutraliteten opretholdes gennem fuld overvæltning af salgsmomsen på næste led i omsætningskæden og gennem fuld fradragsret for købsmoms hidrørende fra det foregående led i kæden. Som konsekvens heraf har EF-domstolen udtalt, at modværdien skal opgøres til den faktisk modtagne modværdi, således som den er fastsat af transaktionens parter, og ikke til en værdi ansat af afgiftsmyndighederne på baggrund af objektive kriterier.\nI sag C-317/94, Elida Gibbs Ltd., fastslog EF-domstolen som et grundlæggende princip i momssystemet, at der alene skal ske beskatning af den endelige forbruger. Momsen skal således ikke belaste fuldt momspligtige personer i omsætningskæden frem til forbrugeren. Det momsgrundlag, der lægges til grund ved beregningen af salgsmomsen, må derfor ikke "være højere end den modydelse, der faktisk betales af den endelige forbruger, og som har været grundlaget for beregningen af den moms, der til sidst belaster denne forbruger". Af samme dom fremgår det, at "afgiftsmyndighederne i hvert tilfælde under hensyn til momsordningen, dens funktion og mellemleddenes rolle ikke til sidst kan opkræve et beløb, der er højere end det, den endelige forbruger har betalt". Det momsbeløb, der afregnes af det sidste led i omsætningskæden, må således ikke være højere end det momsbeløb, som sælgeren må anses for at have overvæltet på/opnået hos den endelige forbruger.\nHvis de danske myndigheders metode til at opgøre momsgrundlaget bevirker, at der opkræves et højere momsbeløb fra det sidste led i omsætningskæden, end dét beløb, der kan anses for at være blevet betalt af den endelige forbruger, må metoden derfor være i strid med EF-domstolens fortolkning af artikel 73.\nSynspunktet er illustreret med følgende eksempel: Hvis momsgrundlaget bliver opgjort til 100 % af det modtagne vederlag, bevirker det, at sælger skal betale 25.000 kr. i salgsmoms - uagtet at der måtte være aftalt og betalt et vederlag på 100.000 kr., som sælger har fået i kassen. Hvis køberen ikke har mulighed for at trække momsen fra, hvilket gælder for private forbrugere, der betaler medlemskontingent og greenfee til golfklubben, vil forbrugeren være indstillet på at fastholde sælgeren på den oprindeligt aftalte pris. Hvis sælgeren ikke er i stand til at viderefakturere den efterfølgende momsopkrævning (eller ikke ønsker det), vil det faktiske vederlag ekskl. moms i ovenstående tilfælde være 75.000 kr., da der skal afregnes 25.000 kr. i moms.\nHvis denne metode anvendes, har det den konsekvens, at der reelt betales en effektiv momssats på 33 % i modsætning til den momssats på 25 % , der er fastsat i momsloven. Den effektive momssats på 33 % skyldes, at momsen ikke kan anses for at være blevet overvæltet på forbrugeren. Med henvisning til domstolens fortolkning af momssystemdirektivets artikel 73, må metoden derfor være i strid med gældende ret.\nKlubbens repræsentant har desuden i udtalelse af 2. april 2009 kommenteret skattecentrets udtalelse af 31. oktober 2008. Det er anført, at påstanden om ejersammenfald mellem klubben og selskabet ikke er korrekt, allerede af den grund, at der ikke findes ejere i foreningen - kun medlemmer.\nDet "ejersammenfald", som skattecentret muligvis hentyder til, kunne være den omstændighed, at der i lejeaftale af 18. september 1992 mellem grundejerforeningen og selskabet er indføjet en bestemmelse, der sikrer hver grundejer i foreningen ret til køb af mindst to indskudsbeviser med pålydende på 6.000 kr. pr. indskudsbevis, der hver giver ret til klubmedlemskab for en voksen person og dennes børn under 25 år. Det drejer sig om ganske få medlemmer af klubben. Endvidere har grundejerforeningen som betaling for selskabets leje af en af golfbanerne modtaget en ikke udbyttegivende C-aktiepost på 100.000 kr. i selskabet. Andet "ejersammenfald" findes ikke. At nogle ganske få medlemmer aftaleretligt er sikret medlemskab af klubben, kan ikke medføre, at klubben anses for at arbejde med gevinst for øje.\nDet er korrekt, at selskabet via aftalen af 4. april 2004 kan påberåbe sig en vis indflydelse på fastsættelsen af kontingenterne. Det er muligt, at vedtægterne herved ikke opfylder DGUs demokratibestemmelser, men klubben er ikke af denne årsag ekskluderet af DGU, hvorfor den stadig har status som amatøridrætsklub.\nAftalen skyldes ene og alene, at selskabet herved øger muligheden for, at klubben er i stand til at betale for de til klubben leverede ydelser i form af udlejning af golfbanerne. I denne udlejning indgår ud over banelejen også vedligeholdelse, administration og markedsføring mv. Det er således ikke korrekt, når skattecentret påstår, at klubben ikke betaler for disse ydelser.\nAftalen om, at selskabet kan påberåbe sig en vis indflydelse, diskvalificerer heller ikke klubben fra at være omfattet af fritagelsesbestemmelsen i momslovens § 13, stk. 1, nr. 5. Den eneste betingelse i denne bestemmelse er, at der skal være tale om et organ, der ikke drives med gevinst for øje, og som leverer ydelser i nær tilknytning til sport eller fysisk træning til fordel for sports- og idrætsudøvere. Fritagelsesbestemmelsen er således ikke betinget af, at ydelsen leveres af en amatøridrætsforening, der er medlem af DGU eller andre idrætsorganisationer. Klubbens momsretlige status kan ikke bero på DGUs regelsæt, hvorfor det bør være irrelevant, om klubben opfylder disse betingelser.\nSom supplement til tidligere fremførte argumenter om begrebet "gevinst for øje" i momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, er yderligere bemærket, at momssystemdirektivets artikel 132, stk. 1, litra m, indeholder betingelser for fritagelsen vedrørende tjenesteydelsens karakter, brugerens identitet og organets karakter.\nIdet det er uomtvistet, at de to første betingelser er opfyldt, er om den tredje bemærket, at denne bestemmer, at fritagelsen er betinget af, at aktiviteten leveres af "et organ, der ikke arbejder med gevinst for øje".\nEF-domstolen har blandt andet fortolket dette begreb i sag C-174/00, Kennemer. I afgørelsen udtaler domstolen, at begrebet "gevinst for øje" relaterer sig til organet og ikke til tjenesteydelsen. Selv om der tages hensyn til samtlige organets transaktioner, giver det dog ikke en bedre forståelse af, hvornår der arbejdes med gevinst for øje.\nEF-domstolen går derfor videre og konkluderer, at organets vedtægter er afgørende herfor. Organets formål må ikke være at skabe overskud til fordeling mellem organets medlemmer, hvilket anses for at være formålet med kommercielle virksomheder. Ud over vedtægterne vil de faktiske omstændigheder også have betydning. Heraf udleder domstolen, at hvis organets formål og faktiske omstændigheder bevirker, at overskud ikke fordeles mellem klubbens medlemmer, kan klubbens klassificering ikke ændres, selv om klubben søger eller faktisk skaber overskud.\nI relation til artikel 132, stk. 1, litra m, har de enkelte medlemsstater mulighed for at gøre fritagelsen yderligere betinget af, at organet opfylder en eller flere af følgende supplerende forudsætninger, jf. momssystemdirektivet artikel 133:\n"det pågældende organ må ikke have til formål systematisk at søge vinding, hvorfor et eventuelt overskud aldrig må uddeles, men skal anvendes til opretholdelse eller forbedring af ydelserne"\n"disse organer skal i hovedsagen forvaltes og administreres vederlagsfrit af personer, der ikke selv eller gennem formidlere direkte eller indirekte er interesseret i driftsresultaterne"\n"disse organers priser skal være godkendt af det offentlige, eller må ikke overstige sådanne godkendte priser, eller - for så vidt angår transaktioner, der ikke kræver godkendelse af priserne - være lavere end de priser, som momspligtige erhvervsvirksomheder forlanger for tilsvarende transaktioner"\n"fritagelser må ikke kunne skabe konkurrencefordrejning til skade for momspligtige erhvervsvirksomheder".\nDisse supplerende forudsætninger i artikel 133 er ikke obligatoriske for medlemslandene. Da Danmark ikke har implementeret artikel 133 i den danske momslov, kan disse forudsætninger således ikke gøres gældende herhjemme, hvis der derved pålægges borgerne yderligere byrder.\nIngen steder i momssystemdirektivet synes der at være belæg for, at fritagelsen er betinget af, at organet er af almen interesse. Der foreligger ingen indikationer for, at organets subjektive forhold afstedkommer en udelukkelse af fritagelsen, når organet ikke er at betragte som værende af almen interesse. Den almene interesse knytter sig derimod til transaktionen og ikke til organet. Det er derfor ikke korrekt, når skattecentret anlægger den betragtning, at klubben skal opfylde betingelsen om at være almenvelgørende for at kunne fritages som et organ, der "ikke arbejder med gevinst for øje".\nDa det af klubbens vedtægter og de faktiske omstændigheder kan udledes, at klubben ikke uddeler overskud til sine medlemmer, kan der ikke være tale om et organ, der arbejder med gevinst for øje. Der kan således ikke stilles krav om, hvordan klubbens overskud skal anvendes. Skattecentret kan f.eks. ikke opstille betingelser om, at organets overskud skal anvendes til opretholdelse eller forbedring af organets ydelser, jf. artikel 133, litra a, ligesom der ikke kan stilles andre betingelser i henhold til denne artikel, da den ikke er implementeret i Danmark. Det er derfor ikke relevant, når skattecentret påstår, at klubben ikke anvender indtægterne/overskuddet i overensstemmelse med klubbens formål. En påstand, som i øvrigt bestrides.\nDet afgørende for, om et organ arbejder "med gevinst for øje", er, at overskuddet ikke udloddes til medlemmerne. Det afgørende er ikke, hvad overskuddet anvendes til, jf. direktivet og momsloven. Det er derfor irrelevant, hvorvidt den ekstraordinære betaling til selskabet anses for overførsel af klubbens overskud til en selvstændig juridisk enhed, eller noget helt andet. Reelt kunne klubbens medlemmer også på generalforsamlingen have truffet beslutning om, at årets overskud skulle tilfalde "græsforskning".\nI brev af 9. september 2009 har klubbens repræsentant yderligere gjort ældende, at den daværende told- og skatteregion ved brev af 28. februar 1996 meddelte selskabet, at golfklubben er blevet fritaget for moms af greenfee indtægter.\nFritagelsen blev meddelt med den begrundelse, at klubben var medlem af Dansk Golfunion, og at klubben ikke arbejdede med gevinst for øje, idet indtægterne i form af greenfee blev anvendt i forbindelse med klubbens aktiviteter. Klubben kan støtte ret på den meddelte momsfritagelse, hvorfor eventuelle ændringer heraf kun kan ske med fremadrettet virkning.\nDen aftale om rettigheder og pligter, der i februar 1996 lå til grund for samarbejdet mellem klubben og selskabet, bygger reelt på de samme principper som den aftale, der er gældende i den omhandlede periode. Dog er punktet vedrørende afregning af banelejen ændret.\nI aftalen, der var gældende i februar 1996, var det bestemt, at 100 % af greenfee indtægterne, 60 % af kontingentindtægterne og 60 % af indskudsbeløbene skulle betales til selskabet som vederlag for klubbens brug af banerne, jf. aftalens punkt 2. Klubben var således på dette tidspunkt kontraktligt forpligtet til at betale hele greenfee indtægten til selskabet, hvilket begrænsede klubbens økonomiske handlefrihed.\nKlubben ønskede derfor aftalen ændret, sådan at klubben også fik en andel af greenfee indtægterne mod, at klubben afregnede en større del af medlemskontingenterne, og mod, at der skulle betales en yderligere leje, såfremt de faktiske indtægter i klubben oversteg de budgetterede indtægter ("overskydende formue").\nDenne eventuelle yderligere leje sikrer klubben en vis økonomisk handlefrihed, idet klubben i modsætning til tidligere, har indflydelse på, hvordan denne eventuelle yderligere leje skal anvendes til fordel for klubbens medlemmer.\nKlubben har således fortsat en retsbeskyttet forventning, der medfører, at både greenfeeindtægterne og kontingentindtægter alene af denne grund er fritaget for moms.\nSKATs bemærkninger til Landsskatteretten kontors indstilling\nForelagt Landsskatterettens kontors indstilling har SKAT i brev af 12. marts 2010 anført, at der er afgørende forskelle på den aftale, der blev indgået mellem selskabet og golfklubben i 1993, og som SKAT lagde til grund ved sin afgørelse i 1996, og den aftale, som blev indgået i 2004, og som SKAT lagde til grund for den påklagede afgørelse. Af udtalelsen, som SKAT Koncerncentret tiltrådte den 15. marts 2010, fremgår følgende:\n"Det, der adskiller sig fra 1996, er, at:\n"Golfklubben betaler som vederlag 92,45 % af de samlede indtægter under forudsætning af, at klubbens rådighedsbeløb herefter dækker det budgetterede aktivitetsniveau samt administrations- og lønomkostninger."\nHvor der i kontrakten fra 1996 stod:\n"Golfklubben betaler som vederlag årligt 100 % af greenfeeindtægterne samt 60 % af indskudsbeløbene."\nI 1996 og frem til 2004 skulle der ikke betales vederlag af sponsorindtægter, idet vederlaget var 100 % af greenfeeindtægterne samt 60 % af indskudsbeløbene, hvorimod klubben i dag også betaler 92,45 % af sponsorindtægter. Idet kun ekstraordinære sponsorindtægter til Team X og ungdomsarbejde ikke medtages i afregningsgrundlaget.\nDet vil sige, almindelige sponsorindtægter medtages i afregningsgrundlaget. Klubben har dermed yderligere fået begrænset sine muligheder for at generere indtægter til brug for klubarbejdet m.v.\nVedr. budgetlægning, så er der i den nye aftale indsat følgende bestemmelse:\n"Budgettet forelægges på det årlige strategimøde med aktieselskabets bestyrelse og er udgangspunkt for næste års afregningsprocent. Opnås der ikke enighed om budget og afregningsprocent videreføres afregningsprocenten medens budgettet øges med stigningen i nettoprisindekset opgjort som i aftalens punkt 5 vedrørende kontingentet."\nEn sådan bestemmelse fandtes ikke i den gamle aftale. Klubben har dermed fået frataget sin selvstændige dispositionsret over økonomien.\nSelskabet kan således i forbindelse med budgetlægningen nægte klubben at bruge midler på ungdomsarbejde, lederkurser eller fester.\nDisponering over overskydende formue\n"Eventuelt underskud i klubben refunderes af selskabet, medens eventuel overskydende formue - bortset fra en stødpudekapital på kr. 50.000 - disponeres på det årlige strategimøde mellem golfklubben og selskabet til udbygning, omlægning og forbedringer på baneanlæg og øvrige faciliteter."\nI kontrakten fra 1996 står intet omkring, hvordan en eventuel overskydende formue skulle behandles. I 1996 kunne klubben således selv disponere over formue og overskud, den kunne vælge at spare yderligere op, eller den kunne vælge at bruge aktiviteterne på ungdomsarbejde, uddanne trænere eller afholde en fest for klubbens medlemmer.\nI dag har klubben ikke denne valgfrihed. Klubben skal anvende et overskud til forbedring af banen og dermed af 3.mands ejendom. Klubbens overskud kommer dermed til fordeling blandt selskabets ejere, hvilket ikke skete i den gamle aftale.\nSelskabet er i forbindelse med budgetlægningen med til at fastlægge overskuddets størrelse, dvs. at selskabet i forbindelse med budgetlægningen kan nægte klubben at bruge midler på ungdomsarbejde, lederkurser eller fester. Selskabet kan ligeledes nægte klubben at budgettere med underskud med henblik på at nedbringe dens formue.\nKlubben har dermed fået frataget sin selvstændige økonomiske dispositionsret over både den løbende økonomi, overskud m.m.\nUnderskudsgarantien er efter SKATs opfattelse givet på grundlag af den bestemmende indflydelse, [som] A/S'et har i forbindelse med budgetlægningen og overskudsdisponeringen, idet man formentlig aldrig ville give en underskudsgaranti til 3. mand, hvis man ikke havde indflydelse på risikoen for at skulle dække et underskud.\nI nedenstående oversigt er indholdet i de to aftaler ridset op:\n100 % til G1 A/S\n92,45 % tilfalder G1 A/S\n60 % til G1 A/S\n100 % til klubben\nForetages af klubben\nDer skal være enighed med G1 A/S om budget. Hvis enighed ikke opnås så reguleres det med nettoprisindekset. Klubben fratages dermed sin selvstændige dispositionsret.\nDisponering over overskydende formue:\nDisponeres af klubben til hvad, den måtte have lyst til\nTilfalder 100 % G1 A/S, da klubben er kontraktlig forpligtet til at anvende pengene til forbedring af G1 A/S' ejendom, uanset om pengene oprindeligt stammer fra ekstraordinære sponsorindtægter til Team X og ungdomsarbejdet eller ej.\nForskellen på de to situationer illustreres yderligere af, at der i den gamle kontrakt i punkt 6 står, at klubben skal tilrettelægge sit turneringsprogram samt andet spil på banerne, således at det virker til fremme for selskabets forretningsmæssige og "klubbens indtægtsmæssige interesser", medens klubben i den nye kontrakt i punkt 6 har samme forpligtelse, men kun til fremme for "klubbens klubmæssige interesser", hvilket vil sige, at det nu kun er et krav at få det sociale klubliv til at fungere, hvorimod det tidligere handlede om de økonomiske interesser, dvs. at klubben i den nye kontrakt har fået frataget sin økonomiske selvstændighed.\nSKAT mener, at der er afgørende forskelle på de to kontrakter. I 1996 har klubben mulighed for selvstændig budgetlægning, at genere indtægter i form af sponsorater m.v., selv at disponere over sit overskud m.v.\nFra 2004 har klubben ikke længere disse muligheder, og selskabet har derfor fuldt ud overtaget kontrollen med klubbens økonomi, herunder har selskabet sikret sig, at overskud bliver brugt på deres ejendom og dermed kommer til fordeling mellem selskabets ejere. Denne kontrol havde selskabet ikke i 1996.\nDet er derfor SKATs holdning, at forventningsprincippet ophører i 2004, da selskabet og golfklubben ændrer indholdet i deres aftale væsentligt.\nSKAT mener endvidere, at der også er ændret væsentligt i lovgivningen, idet der udtrykkeligt i momsloven siden 24. marts 2000 har stået, at bestemmelsen kun omfatter aktiviteter, som ikke udøves med gevinst for øje.\nSKAT fastholder derfor, at der skal ske opkrævning med tilbagevirkende kraft."\nKlagerens bemærkninger til Landsskatterettens kontorindstilling\nRepræsentanten har i brev af 26. marts 2010 kommenteret kontorets indstilling, idet det er anført, at bedømmelsen af, om klubbens salg til medlemmer og ikke-medlemmer af adgangen til at udøve sport er sket med gevinst for øje, alene skal ske ved at se på klubbens forhold og ikke på selskabets forhold, selv om selskabet via aftale med klubben har en vis indflydelse på klubbens forhold.\nDette skyldes blandt andet, at den leje, som klubben gennem årene har betalt til selskabet, ikke har kunnet dække selskabets faktiske omkostninger, da der i selskabet er akkumuleret store underskud. Så længe lejen ligger under markedslejen (omkostningerne), har der været en naturlig og gensidig interesse mellem klub og selskab i, at lejen ikke blev sat til markedslejen, men alene til en leje, som klubben ville være i stand til at betale. Dette er baggrunden for, at der er tale om en omsætnings- og resultatafhængig leje. Dette er også baggrunden for, at selskabet for at varetage sine interesser skal have en vis indsigt i og indflydelse på, hvorledes klubben genererer sine indtægter.\nDer er således ikke tale om, at klubbens "overskud" i sidste ende kommer til fordeling blandt selskabets ejere, men derimod om, at der, så længe den faktiske leje - uanset hvordan den beregnes - ikke kan dække markedslejen (de faktiske omkostninger hos selskabet), foreligger en gensidig interesse mellem klubben og selskab i, at lejen fastsættes efter, hvad klubben er i stand til at betale.\nHvis Landsskatteretten følger kontorindstillingen vedrørende klubbens principale påstand, er klubben naturligvis enig i, at klubben kan støtte ret på SKATs brev af 28. februar 1996, hvori SKAT på baggrund af aftalen af 8. marts 1993 mellem klubben og selskabet fandt, at klubben ikke blev drevet med gevinst for øje. En ændring af denne bedømmelse bør naturligvis alene kunne ske med fremadrettet virkning og med et passende varsel.\nTil SKATs bemærkninger til kontorindstillingen har repræsentanten anført, at det er korrekt, at der ved indgåelse af aftalen af 4. april 2004 er ændret på afregningsgrundlaget for den leje, som klubben betaler til selskabet. Det er også korrekt, at klubben på det årlige strategimøde med selskabet skal fremlægge sit budget, idet budgettet skal være udgangspunkt for næste års afregningsprocent. Hvis der ikke opnås enighed, fastholdes afregningsprocenten, medens sidste årsbudget forøges med nettoprisindekset. Selskabet kan således ved uenighed ikke nægte klubben at bruge midler på ungdomsarbejde, lederkurser eller fester, hvis disse udgifter holdes inden for det pristalsregulerede budget fra det foregående år.\nSKAT undlader imidlertid at gøre opmærksom på, at der - formentlig set i lyset af det ovenfor anførte om markedsleje/faktiske omkostninger - også i aftalen fra 1993 er en bestemmelse om, at de aftalte afregningsprocenter skal genforhandles løbende, og at aftalen skal søges tilpasset situationen på genforhandlingstidspunktet. En bestemmelse, der synes at have været udnyttet i betydeligt omfang, jf. nedenfor.\nSKAT anfører endvidere, at der er sket en ændring i de almindelige sponsorindtægter. Det er korrekt, at det i aftalen fra 2004 er anført, at alle indtægter bortset fra ekstraordinære sponsorindtægter til Team X og ungdomsarbejdet skal indgå i afregningsgrundlaget. Sponsorindtægterne ses ikke omtalt i aftalen fra 1993. Om ændringen er en fordel for klubben eller det modsatte, må stå hen i det uvisse. Ved en gennemgang af de seneste tre årsrapporter for klubben forud for aftalen fra 2004 ses der imidlertid ikke at have været sponsorindtægter overhovedet.\nDet er korrekt som anført af SKAT, at der i aftalen fra 2004 er indsat en bestemmelse om, at en eventuel "overskydende formue" disponeres på det årlige strategimøde til udbygning, omlægning og forbedringer på baneanlæg og øvrige faciliteter. Det er imidlertid væsentligt at notere sig, at der, jf. samme aftale, alene er tale om en resultatafhængig leje og ikke et overskud, som klubbens bestyrelse/generalforsamling kan disponere over. Det er klubbens bestyrelse, der har kæmpet hårdt for at få denne bestemmelse sat ind i aftalen i stedet for bestemmelsen i aftalen fra 1993 om, at aftalen skal søges tilpasset den på forhandlingstidspunktet herskende situation.\nHvad de to bestemmelser har betydet i praksis, kan bedst illustreres ved de seneste tre årsrapporter, før aftalen fra 2004 blev indgået, og sammenholde disse med de tre første årsrapporter, efter at aftalen blev ændret. Følgende beløb (t.kr.) kan udledes heraf:\nBaneleje (ekskl. resultatafhængig leje)\nSom det fremgår, har klubben akkumuleret et overskud på 10.000 kr. (-11+16+5) i de seneste tre år forud for den nye aftale fra 2004. I de første tre år herefter blev der alene genereret et overskud på 1.000 kr., men til gengæld havde klubben til gavn for sine medlemmer betydelig indflydelse på, hvorledes den resultatafhængige leje på 490.000 kr. (175+177+138) skulle anvendes.\nDet følger heraf, at klubben ikke reelt er blevet frataget en dispositionsret over økonomien ved at indgå aftalen fra 2004. Klubben har derimod i medlemmernes interesse opnået en reel indflydelse på, hvad den resultatafhængige leje skal anvendes til.\nUnderskudsgarantien er ikke afgivet af selskabet på grundlag af den bestemmende indflydelse, som selskabet har på budgetlægningen og overskudsdisponeringen, men derimod på grundlag af selskabets (og klubbens) interesse i, at klubben ikke skal betale mere i leje, end klubben er i stand til at betale.\nDe ændringer i aftalegrundlaget, som blev gennemført ved aftalen fra 2004, er primært foretaget efter ønske fra klubbens bestyrelse. Reelt er klubben ikke - som det måtte være fremgået - frataget dispositionsretten over klubbens økonomi, men derimod tillagt nogle rettigheder over, hvad en del af lejen til selskabet skal anvendes til.\nTil SKAT bemærkning om, at der er sket så væsentlige ændringer i lovgivningen, at det er berettiget at opkræve moms med tilbagevirkende kraft, er anført, at det er korrekt, at lovgivningen er ændret i 2000, men den eneste ændring, der er relevant for nærværende sag er, at det nu er præciseret i momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, at fritagelsen kun gælder for virksomheder, der ikke drives med gevinst for øje.\nDenne ændring kan ikke berettige til, at opkrævning skal ske med tilbagevirkende kraft. SKAT traf netop ved sin meddelelse af 28. februar 1996 afgørelse om, at klubben ikke skulle betale moms af sine indtægter, fordi klubben ikke arbejdede med gevinst for øje. Klubben er således enig med Landsskatterettens kontor i, at hverken afgørende faktiske forhold eller lovgrundlaget er ændret på afgørende vis.\nI henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 5, er følgende fritaget for moms:\nBestemmelsen implementerer 6. momsdirektivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra m, hvoraf det fremgår, at medlemsstaterne på betingelser, som de fastsætter for at sikre en korrekt og enkel anvendelse, fritager visse former for tjenesteydelser i nær tilknytning til udøvelsen af sport eller fysisk træning, der præsteres af organer, som ikke arbejder med gevinst for øje, til fordel for personer, der deltager i sport eller fysisk træning. Bestemmelsen findes nu i momssystemdirektivets artikel 132, stk. 1, litra m.\nFølgende fremgår af EF-domstolens afgørelse i den præjudicielle sag Kennemer Golf- & Country Club, C-174/00, præmis 26-28:\n"Det skal indledningsvis fastslås, at det følger af sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra m), at afgørelsen af, om et organ "ikke arbejder med gevinst for øje" i denne bestemmelses forstand, skal træffes med udgangspunkt i organets formål, dvs. at organet ikke må have til formål at skabe et økonomisk overskud til fordeling mellem dets medlemmer, i modsætning til det, der er formålet med en kommerciel virksomhed (jf. dom af dags dato i sag C-267/00, Zoological Society of London ). Den omstændighed, at organets formål er det afgørende kriterium for afgørelsen af, om der kan indrømmes momsfritagelse, finder klart støtte i hovedparten af de øvrige sprogversioner af artikel 13, punkt A, stk. 1, litra m), hvori det direkte anføres, at organet ikke må have gevinst for øje (...).\nDet tilkommer de på området kompetente nationale instanser at afgøre, under hensyn til det pågældende organs vedtægtsmæssige formål og til de faktiske omstændigheder i det givne tilfælde, om et organ opfylder betingelserne for at kunne betegnes som et organ, der "ikke arbejder med gevinst for øje".\nNår det således er konstateret, at dette ikke er tilfældet, kan den omstændighed, at et organ fremdeles skaber overskud, selv om det søger at opnå eller faktisk skaber overskud på systematisk måde, ikke bevirke, at den indledende klassificering af organet ændres, lige så længe som dette overskud ikke fordeles mellem organets medlemmer. Sjette direktivs artikel 13, punkt A, stk. 1, litra m), forbyder klart ikke, at organer som omhandlet i denne bestemmelse afslutter deres regnskabsår med en positiv saldo. I modsat fald ville sådanne organer, som Det Forenede Kongeriges regering har anført, ikke være i stand til at opbygge reserver med henblik for at betale for vedligeholdelse og fremtidige forbedringer af deres anlæg."\nDet selskab, der ejer golfbanerne og udlejer disse til klubben, har en sådan indflydelse på klubbens forhold, at klubbens formål ikke kan adskilles fra det kommercielle formål, der er selskabets, herunder fra den omstændighed, at klubbens overskud som følge af den indtægtsbestemte leje kombineret med selskabets indflydelse på klubbens prisfastsætning i sidste ende kommer til fordeling blandt selskabets ejere. Som følge heraf findes klubbens salg til medlemmer og ikke-medlemmer af adgangen til at udøve sport at ske med gevinst for øje, hvorfor salget ikke er fritaget for moms i medfør af momslovens § 13, stk. 1, nr. 5.\nDer er herved lagt vægt på, at prisen på medlemskontingenter i henhold til § 4 i klubbens vedtægter vedtaget den 27. april 2004 fastsættes efter aftale mellem klubbens bestyrelse og selskabets bestyrelse, ligesom bestyrelsen i selskabet i samråd med golfklubbens bestyrelse aftaler, hvor store greenfees der skal betales af ikke-medlemmer for at benytte banerne. Af pkt. 2 i aftalen af 4. april 2004 mellem klubben og selskabet fremgår det endvidere, at klubben i leje til selskabet afregner 92,45 % af de samlede indtægter, og at budget og afregningsprocent fastlægges af klubben og selskabet i fællesskab. Underskud i klubben refunderes af selskabet, medens overskud over 50.000 kr. disponeres på det årlige strategimøde mellem klubben og selskabet til udbygning, omlægning og forbedringer på baneanlæg og øvrige faciliteter. Klubben kan ikke ændre sine vedtægter på de punkter, der tilsikrer selskabet indflydelse (kontingenter), ligesom klubben i alt væsentlig skal respektere aftaler indgået mellem selskabet og grundejerforeningen, jf. aftalens pkt. 5 og 3.\nDet fremgår imidlertid, at SKAT ved afgørelse af 28. februar 1996 har fritaget klubben for moms af salg af klubkontingenter samt salg af greenfees, som klubben ifølge aftalen fra 1996 skulle afregne til selskabet med 100 %. Begrundelsen for momsfritagelsen var, at klubben ikke blev drevet med gevinst for øje, jf. således Momsnævnets afgørelse offentliggjort i TfS 1996, 126.\nTre af Landsskatterettens medlemmer, herunder retsformanden, udtaler herefter: Da hverken væsentlige faktiske forhold, jf. ovenfor, eller lovgrundlaget er ændret på afgørende vis, skal klubben alene svare moms med fremadrettet virkning og med et passende varsel, som fastsættes til 6 måneder regnet fra tidspunktet for skattecentrets varsel af 8. maj 2008, jf. således blandt andet Østre Landsrets afgørelse offentliggjort i TfS 2001, 495 (SKM2001.409.ØLR). Disse tre retsmedlemmer voterer således for at ændre den påklagede afgørelse.\nEt retsmedlem finder, at klubben alene kan støtte ret på SKATs afgørelse om momsfritagelse af 28. februar 1996 indtil ændringen af aftalen mellem klubben og udlejer i 2004. SKAT kunne ikke vide, at aftalen var ændret, hvorfor klubben burde have rettet henvendelse til SKAT herom. Dette retsmedlem voterer således for at stadfæste skattecentrets afgørelse om at pålægge klubben at svare moms i 2005-2007.\nIdet der træffes afgørelse efter stemmeflertallet, ændres skattecentrets afgørelse.


Retningslinjer for MGK's hjemmeside\nMølleåen Golf Klubs hjemmeside skal formidle information til medlemmerne om alle klubbens aktiviteter. Hjemmesiden er klubbens hovedinformations åre.\nIndlæg og information kan komme fra bestyrelsen, bestyrelsens udvalg, klubber i klubben, sekretariatet, pro’en og restauratøren.\nHjemmesiden skal være bygget op omkring en forholdsvis stationær forside med udadvendte relevante informationer og oplysninger om klubbens aktiviteter og formål.\nFra forsiden skal der være 11 indgange.\nFor medlemmer (med og uden log in)\nForsiden bliver hovedsagelig kun brugt til en velkomsthilsen, men helt friske og vigtige nyheder og/eller meldinger fra bestyrelsen og greenkeeper, kan få en fremtrædende plads på forsiden.\nHjemmesidens layout tager udgangspunk i en skabelon JSN Epic Pro leveret af JoomlaShine. Forsidebillede, indhold på forsiden, header, fod, nyhedsrubrikker, menuen med indhold er standard og ændres kun efter samråd med kommunikationsudvalget. Ændringer i design foretages kun af kommunikationsudvalget efter samråd med den til en hver tid værende rettighedshaver. Webmaster laver tilretninger af fonte og layout.\nFontfamilien for brødtekst er fastlagt til Verdana, Geneva og fontstørrelsen på brødtekst er 8px.\nFontfamilien for komponentoverskrifter er fastlagt til Verdana, Geneva, Ariel, Helvetica sans-serif, og har følgende fontstørrelse H1 1.3 em og farve #000000, H2 1.2 em og farve #000000, H3 1,1 em og farve #999999. Der henvises i øvrigt til det redigerede opsæt af hjemmesidens stylesheets. Ingen andre end webmaster eller en certificeret person laver ændringer i html koden eller stylesheets.\nLise aftaler udgivelsestidspunkt og placering med afsender, retter artiklerne til og konfererer evt. rettelser med den ansvarlige afsender.\nKommunikationsudvalget kan efter gennemlæsning komme med begrundede kommenterer, tilføjelser eller rettelser til Lise Dalgaard/Karsten Bundgaard.\nBo/Karsten opretter og ajourfører artikler der er godkendt til hjemmesiden.


Familiesommerhus Ribe - Vælg mellem 303 sommerhuse - SommerhuseDanmark.dk\nLej et sommerhus i Ribe\nI Danmarks ældste by Ribe holdes vægtertraditionen i live hver aften i sæsonen maj til oktober. Mød op på Ribes torv, følg med og lyt til de spændende gamle sange og fortællinger.\nGør en god handel på Torve- og kræmmermarkedet på Skibbroen hver onsdag i juni og juli måned, hvor den specielle stemning blandt de lokale handlende og tilrejsende kræmmere er en oplevelse i sig selv.\nRibes imponerende vartegn Domkirken er absolut et besøg værd. På det tilhørende Ribe Domkirkemuseum vises Domkirkens bygningshistorie. Desuden fortælles om hvordan det religiøse liv formede sig før og efter Reformationen i Danmark i 1536.\nI får videns fyldte oplevelser, når I besøger den 1000 m2 store udstilling på Vadehavscentret, der fungerer som en rejse gennem Vadehavets landskab set fra trækfuglenes perspektiv.\nPå Ribe Vikingecenter levendegøres Ribe by år 825, og desuden kan I deltage i de mange "prøv-selv" aktiviteter som eksempelvis "prøv selv bueskydning" og "slå din egen Ripa-mønt".\nSommerhus - 5 personer - Skikkild Bjerge - Arrild - 6520 - Toftlund\nEmne nr.: 121-29-3105\nHyggeligt sommerhus beliggende meget ugenert for enden af lukket sidevej.Indretning Sommerhuset egner sig til 5 personer. Ferieboligen er på 81 m² og er bygget i 1980. I 2018 gennemgik ferieboligen en delvis renovering. Det er tilladt at medbringe 2 husdyr. Ferieboligen er udstyret med energibesparende varmepumpe. Ferieboligen har vaskemaskine. Frysekapacitet på 10 liter. Der er desuden bræn...\nSommerhus - 30 personer - Vasevej - 6780 - Skærbæk\nEmne nr.: 121-29-3920\nFra DKK 7.243,-\nEn virkelig dejlig, stor og rummelig feriebolig, som ligger på en meget stor grund, hvor der er plads til boldspil og leg. Huset er den perfekte base for flere generationers eller venners sammenkomster og ferieoplevelser. Bemærk, at huset er indrettet med 4 badeværelser med i alt 5 brusenicher.Indretning Sommerhuset egner sig til 30 personer. Ferieboligen er på 500 m², er i 2 plan, og er byg...\nSommerhus - 8 personer - Østmarken - Arrild - 6520 - Toftlund\nEmne nr.: 130-S10313\nStort, lækkert og funktionelt otte personers sommerhus med trægulve og klinker med gulvvarme. Her er fire hyggelige soveværelser med skabe og dobbeltsenge, to badeværelser hvoraf det ene er med spabad, sauna og store brusenicher. I alrummet findes der et stort køkken med god bordplads, spisebord og et herligt sofahjørne med plads til alle. Brændeovn og luft til luft varmepumpe findes tillige....\nDenne feriebolig, som er indrettet i en bevaringsværdig bygning, ligger i byen Løgumkloster, som er en hyggelig by med masser af kultur og historie. Huset ligger i et område med skøn natur, som inviterer til lange gåture. Bemærk: Udover 3 soveværelser findes der 2 sovepladser på en dobbelt sovesofa i opholdsstuen. Indretning Sommerhuset egner sig til 8 personer samt 1 barn op til 3 år. Feri...\nDette rummelige og lyst indrettede sommerhus ligger på en dejlig grund med plads til boldspil og leg - ikke langt fra en fiskesø og indkøbsmuligheder.Indretning Sommerhuset egner sig til 6 personer. Ferieboligen er på 94 m² og er bygget i 1977. I 2007 gennemgik ferieboligen en delvis renovering. Det er ikke tilladt at medbringe husdyr. Ferieboligen er udstyret med energibesparende varmepumpe...\nEmne nr.: 090-62169\nSommerhus med god møblering. Ugenert beliggenhed. Tæt ved fælles legeplads og ca. 200 m til den offentlige svømmehal, hvortil der er gratis adgang. Udlejes ikke til håndværker- og ungdomsgrupper.1 Opholdsstue: Brændeovn, stereoradio, cd-afspiller, tv 3 Soveværelser: (1DS)+(1DS)+(2S), barneseng og høj stol Køkkenafd.: El-komfur, mikroovn, emhætte, kaffemaskine, opvaskemask. Bad/wc: Wc, håndvas...\nSommerhus - 6 personer - Vestskoven - Arrild - 6520 - Toftlund\nEmne nr.: 121-29-3087\nDette pæne sommerhus ligger i et hyggeligt sommerhusområde, som er omgivet af en fantastisk smuk natur og et utal af aktivitetsmuligheder for hele familien. Indretning Sommerhuset egner sig til 6 personer. Ferieboligen er på 59 m² og er bygget i 1980. Det er ikke tilladt at medbringe husdyr. Der er desuden brændeovn. Udenfor Ferieboligen er beliggende på en 877 m² stor naturgrund. Der e...\nEmne nr.: 121-29-3131\nHyggeligt lille sommerhus beliggende på ugenert grund nær fiskesø. Til huset hører et anneks, hvor 2 af sovepladserne befinder sig.Indretning Sommerhuset egner sig til 6 personer samt 1 barn op til 3 år. Ferieboligen er på 75 m² og er bygget i 1978. I 2008 gennemgik ferieboligen en delvis renovering. Det er tilladt at medbringe 1 husdyr. Ferieboligen er udstyret med energibesparende varmepum...


Poly Pexip Open Day Event - AVDAN A/S\nDu er her: Start1 / Poly Pexip Open Day Event\nPoly Pexip Open Days 2022\nAndelen af mobile og hybride medarbejdere stiger, det øger behovet for brugervenligheden, fleksibiliteten og kvaliteten af jeres videomøder.\nFor langt de fleste er det blevet helt almindeligt at afholde videomøder med medarbejdere, kollegaer, samarbejdspartnere og kunder. Ofte flere gange om ugen. Derfor er det blevet endnu vigtigere, at de videoløsninger I anvender er nemme og fleksible at bruge, og at de giver videomøder i en bedre kvalitet.\nI dag handler det ikke blot om, at I KAN afholde videomøder – men i lige så høj grad om at kvaliteten og fleksibiliteten af møderne skal være højere og bedre.\nKom og se det LIVE. Du er inviteret til Poly Pexip Open Days 2022\nPå Poly Pexip Open Day vil vi gerne vise dig, hvordan du med løsninger bygget med Poly og Pexip kan sikre, at du kan forbinde platforme og systemer på tværs af grænser, virksomheder og teknologier. Hvordan du kan skabe videomøder i langt højere kvalitet – uden at gøre opsætningen kompliceret.\nVi fokuserer på teknologi, der tilpasser sig dig og din virksomheds behov, ikke omvendt.\nDu kan vælge at arbejde udelukkende i et Native Teams setup, men du kan også kombinere med Pexip, så du får en Teams Interop løsning. På den måde kan du tilbyde brugerne videomøder på tværs af platforme og teknologi – i en høj kvalitet.\nVi viser dig de nyeste muligheder – herunder bl.a. hvordan Poly E70 og X70 kan sikre dig den høje professionelle kvalitet.\nPoly Pexip Open Days finder sted to steder\nEr du nysgerrig, så tyvstart med en hurtig introduktion til Poly E70 og X70 her:\nPoly Pexip Open Days finder sted følgende to steder:\nDATO: 8. februar 2022 – kl. 9:00 – 12:30\nDATO: 10. februar 2022 – kl. 9:00 – 12:30\nDer vil være fokus på hands-on demonstrationer.\nIntroduktion til nyeste video-produkter fra Poly. Vi gennemgår helt konkret de nyeste produkter og funktioner i X70 og E70 serien.\nIntroduktion til det intuitive møde med aktiv tracking og One-Touch Join.\nPolys visioner og samarbejde med Pexip v/Stig Klein Jørgensen, Manager, Channel Sales-Nordics og Rasmus Skov, Channel Manager, Denmark\nPexips visioner og samspil med Teams. Det nemme møde v/Carsten Holmgaard, Channel Sales Manager, Denmark\nLet forfriskning og mulighed for individuel dialog og netværk.\nAVDANs Open Days er en række events og arrangementer, som har til formål at inspirere og klæde dig på med information og viden om de nyeste muligheder indenfor AV-branchen. Vi afholder løbende Open Days, med forskellige temeer. Det er helt uforpligtende og gratis at deltage på vores Open Days.\nPå Poly Pexip Open Days viser vi bl.a. noget af det nyeste fra Poly – X70 og E70. Er du nysgerrig, så tyvstart med en hurtig introduktion her:


Bourgogne Ferieboliger, ferielejligheder & hoteller - Frankrig\nFerieboliger og hoteller i Bourgogne\nResidence Le Grand Bois\nNyd en aktiv ferie med familien\nOmråder og byer i Bourgogne\nBourgogne (eller på dansk Burgund) ligger i det centrale Frankrig og har byen Dijon som regionshovedstad. Det er en region, der er kendt for sine vine og som promoverer sig selv som cykel-region. Det er desuden en region af landmænd, der også gør sig i kvægdrift.\nBourgogne eller på dansk Burgund ligger i det centrale Frankrig og har byen Dijon som regionshovedstad. Det er en region, der er kendt for sine vine og som promoverer sig selv som cykel-region. Det er desuden en region af landmænd, der også gør sig i kvægdrift.\nRegionen er hjemsted for to vintyper, nemlig den røde Pinot Noir og den hvide Chardonnay, og så er der selvfølgelig den verdenskendte Chablis og Beaujolais, som formelt set begge er Bourgognevine, men som af nogle betragtes som selvstændige områder. Chablis, fordi det er et verdenskendt navn – ja ligefrem et brand i sig selv, og Beaujolais, fordi man blandt vinkendere ikke betragter den som en egentlig Bourgogne.\nCykelruterne ”a vélo”\nBourgogne har meget at tilbyde cykleentusiasterne, for lige meget hvor du ønsker at cykle hen, er der afmærkede ruter, ruteforslag eller guidede ture ud i landskabet. Der er således 580 km cykelstier i Bourgogne fordelt på grønne stier uden anden trafik, almindelige stier og ruter langs med den øvrige trafik.\nFor yderligere information om cykelleje, arrangerede cykelture, transport af cykler med toge mm, kontakt dit lokale turistkontor på din feriedestination, som sædvanligvis er meget velorganiserede og som kan være behjælpelige med kort mm..\nBourgogne er flettet sammen af flere motorveje, der kommer fra Sydfrankrig på deres vej mod Paris og videre til Tyskland. Regionen er også serviceret af højhastighedstogene, der forbinder Lyon og Paris, og endelig er der de 1000 km vandveje.\nUNESCO i Bourgogne\nÉn ting er klosteret Abbaye de Fontenay, der som et af de ældste klostre af sin art i Frankrig er med på UNESCOs liste over Verdenskulturarv, noget andet er byen Vézelay med den imponerende kirke Ste-Madeleine (pragteksempel på romansk arkitektur) på toppen af byen omgivet af et betagende historisk centrum med små gader og gamle charmerende bygninger. Byen har været centrum for pilgrimme altid, og i 1190 mødtes Kong Philippe Auguste af Frankrig og Richard Løvehjerte af England netop her for at drage ud på deres 3. korstog sammen. I dag er den én af fire ruter, der løber gennem Frankrig til Santiago de Compostela i Spanien, hvilket er markeret med gyldne kammuslingskaller, der er lagt ned i fortovet. Byen rummer velholdte huse, volde og porte fra det 15., 16. og 17. århundrede, der gør den højaktuel på den flotte liste over Verdenskulturarv hos UNESCO.\nRegionen har foruden regionshovedstaden Dijon flere historiske byer, der er et besøg værd. Blandt andet kan nævnes byerne Brancio, Châteneauneuf-en-Auxois, Montréal, Semur-en-Brionnais, Noyers og Flavigny-sur-Ozerain som er særligt seværdige. Og så er der naturligvis Vézelay, der er på UNESCO's liste over Verdenskulturarv.\nByen Vézelay er med sin imponerende kirke Ste-Madeleine (pragteksempel på romansk arkitektur), der er beliggende på toppen af byen omgivet af et betagende historisk centrum med små gader og gamle charmerende bygninger, absolut seværdig. Byen har altid været centrum for pilgrimme, og i 1190 mødtes Kong Philippe Auguste af Frankrig og Richard Løvehjerte af England netop her for at drage ud på deres 3. korstog sammen. I dag er den én af fire ruter, der løber gennem Frankrig til Santiago de Compostela i Spanien, hvilket er markeret med gyldne kammuslingskaller, der er lagt ned i fortovet. Byen rummer velholdte huse, volde og porte fra det 15., 16. og 17. århundrede, der gør den højaktuel på den flotte liste over Verdenskulturarv hos UNESCO.\nNevers ligger, hvor floden Nièvre flyder sammen med den lange flod Loire, og er i dag Bourgognes tredje største by med knap 40.000 indbyggere. Byens historiske centrum ligger på et højdedrag med flere bygninger fra det 14. og det 17. århundrede samt en romansk-gotisk kirke Palais Ducal fra det 14. århundrede, der er blandt de mest betydningsfulde bygninger fra sin tid i det centrale Frankrig.\nByen ligger ved floden Yonne og har ca. 45.000 indbyggere, hvilket gør den konkurrerende til Nevers på indbyggertal. Den er et kommercielt og industrielt centrum, der producerer fødevarer, trævarer og batterier, og så har den sin egen produktion af den verdenskendte vin Chablis. Byen er desuden kendt for sit fodboldhold, AJ Auxerre.\nMed 150.000 indbyggere er denne historiske by regionshovedstad for regionen Bourgogne. Det er også rigtigt, at byen har lagt navn til den stærke sennep af samme navn, der så dagens lys i 1856, fordi Jean Naigeon fra Dijon erstattede eddike med 'grøn' juice fra ikke-modne grønne druer i en traditionel sennepsopskrift og dermed fik skabt den populære bidske sennep Dijon.\nI Dijon afholdes årligt en international gastronomisk messe med mere end 500 udstillere og 200.000 besøgende, hvilket gør den til én af de ti mest vigtige fødevaremesser i Frankrig.\nBurgund er også navnet på et historisk kongedømme, der senere blev et hertugdømme, og som lå i området, der i dag dækker Bourgogne. Hertugdømmet spillede i den sene Middelalder en vigtig rolle som udfordrer til hoffet i Paris.\nBurgunderne befandt sig ved floden Main, og under folkevandringstiden gik de over Rhinen og slog sig ned mellem Genevesøen og Middelhavet, således som romerne tillod dem det. Efter at riget blev erobret af frankerne i det 6. århundrede, blev det delt i to for senere at blive slået sammen igen til det burgundiske kongerige med hovedsæde i Arles. I denne periode opstod flere af regionen Bourgognes betydningsfulde klostre, så som Cluny og Vézelay, der både er en valfartskirke og en yderst charmerende by.\nBlandt Bourgognes absolutte seværdigheder er Hospices de Beaune eller Hôtel-Dieu de Beaune, der blev bygget i 1443 af en Nicolas Rolin for de fattige og syge, og som derfor tidligere fungerede som et velgørende fattighus. Den originale bygning, Hôtel-Dieu er et af de fineste eksempler på sin tids arkitektur og fungerer i dag som museum. En anden nævneværdig seværdighed er Abbaye de Fontenay, der er et af de ældste Cistercienserklostre i Frankrig, og som desuden kom på UNESCOS liste over Verdenskulturarv i 1981 – en udnævnelse, man ikke kan betvivle ved selvsyn.\nEn anden seværdighed er katedralen St.-Lazare i Autun, hvor man finder nogle imponerende kunstværker fra Middelalderen. I Middelalderen troede man højt og fast på kulten i relikvier, knogler og andre helgen-objekter, og dengang valfartede pilgrimme via den nærliggende by Vézelay mod Santiago de Compostela og det Hellige Land. I Autun havde man allerede relikvierne efter Maria Magdalenas broder Saint Lazarus, og for at tiltrække flere pilgrimme til byen lod byens biskop opføre en ny kirke, der skulle huse disse relikvier og således tiltrække rejsende. Klosteret i Cluny er også bemærkelsesværdigt (grundlagt i 909 af Vilhelm 1.), og det samme gælder slottet Châteaux Cormatin og Ancy-le-Franc.\nBourgogne indbyder til en ferie til fods ad smukke vandrestier, på cykel ad afmærkede ruter eller på de mange floder og søer. Regionen rummer spektakulære seværdigheder, der er på den franske liste over Grand Sites de France, og så har den både bjerge, skove, fredet natur, floder og søer.\nFloderne og søer\nRegionen støder ikke ud til noget hav, til gengæld har den mange kilometer vandveje af forskellige betydningsfulde floder. Blandt andet floden Yonne, der altid har været den traditionelle vandvej til Paris og som er ca. 293 km lang. Den udspringer i Morvan-parken (se nedenfor) og løber gennem byerne Château-Chinon, Clamecy, Auxerre, Joigny, Villeneuve-sur-Yonne og Sens. Saône-floden løber sammen med Rhone-floden i Lyon og er den største franske flod, der løber over et areal på 30.000 km². Floden løber gennem byerne Gray, Auxonne, Chalon-sur-Saône, Tournus og Mâcon. Chalaux-floden løber i Morvan-parken, mens Loire-floden markerer regionens vestlige flanke. Herudover er der flere kanaler, hvor man kan leje en båd eller husbåd og sejle gennem regionens skønne natur.\nRegionen har desuden i alt ca. 20.000 hektar ferskvandssøer, hvor man kan fiske, bade og opleve naturen tæt på. Blandt disse kan nævnes; Panneciere med 520 hektar, der er omgivet af dybe skove og er den største og mest fiskerige i Bourgogne. Søen Des Settons på 360 hektar, som er 6 m dyb og den mest besøgte i regionen. Søen Chaumecon på 135 hektar, der er 7 km lang, samt søen St Agnan med 150 hektar, som er kendt for sit rene drikkevand.\nDenne enorme park er regionens lunge beliggende lige i hjertet. Den dækker over kæmpe skovarealer, bølgende bakker og søer, og så afdækker den store mystiske sten fra kelternes tid. Parken har flere velafmærkede stisystemer med højdedrag på op til lige knap 1000 meter, der opfordrer dens besøgende til en god vandretur. Er man mere til pedaler eller stigbøjler, er det også muligt at cykle på mountainbikes eller ride ad parkens stier. Parken udbyder også fiskeri og mere aktive sportsgrene på søerne og floderne.\nAndre muligheder for at opleve natur i Bourgogne\nMan behøver dog ikke tage til Morvan for at vandre, idet regionen generelt er veludstyret med gode vandrestier omkring maleriske vinmarker og nænsomt opdyrkede marker - alt sammen næsten grønt i grønt. Eller man kan nøjes med at blæse dagligdagens rutiner af sig ved at køre langs de små veje, hvor stress og jag synes lysår væk.\nRegionen har også længere vandreruter, bl.a. langs med floden Yonne, hvor ruten starter i Tyskland og ender brat i Spanien. Der er her tale om E3 - den europæiske rute til det Hellige Land ved Santiago de Compostella.\nRoute touristique des Grands vins og Crus m.fl\nEndelig er der udlagt flere vinruter, der koncentrerer sig om hvert sit vinområde. Kontakt dit lokale turistkontor i Bourgogne for yderligere oplysninger.\nDe keltiske fund i Morvan er på den franske liste over seværdigheder - Grand Sites de France. Med på denne liste er også Alesia, hvor et stort romersk slag fandt sted mellem gallerne og romerne (under Julius Cæsar), samt den dramatiske klippe Solutre-Pouilly (se foto ovenfor).\nGastronomisk udmærker regionen Bourgogne sig ved flere specialiteter, så som vinbjergsnegle, skinkerand og sandart i rødvinssauce, ofte akkompagneret af noget med persille, og så naturligvis kød af racen Charolais, der er den primære race som kvægbønderne opdrætter. Endelig må man ikke glemme den kendte Dijonsennep, der gør sig godt til fjerkræ fra Bresse.\nSom det forholder sig med al god, altså virkelig god vin, kan den være både svær at opstøve, kompliceret at genkende og ikke mindst dyr at erhverve sig. Det gør sig også gældende for Bourgognes klassiske vine, og måske derfor er der meget varierende holdninger til vinens kvalitet. Og der er en grund til det, for åbenbart er det ret kompliceret at gennemskue Bourgognes producenter, årgange og marker, og derudaf at forme en rettesnor for almindelige vinnydere.\nDet er dog kendt, at regionen er hjemsted for to vintyper, nemlig den røde Pinot Noir og den hvide Chardonnay. Og så er der selvfølgelig den verdenskendte Chablis og Beaujolais, som formelt også er Bourgognevine, men som af nogle betragtes som selvstændige områder. Chablis, fordi det er et verdenskendt navn – ja ligefrem et brand i sig selv, og Beaujolais, fordi man blandt vinkendere ikke betragter den som en egentlig Bourgogne. Men tag dog ud og smag for jer selv!\nRegionshovedstaden Dijon har lagt navn til den stærke sennep af samme navn, hvilket gør det til en regional specialitet. Denne sennep så dagens lys i 1856, fordi Jean Naigeon fra Dijon erstattede eddike med 'grøn' juice fra ikke-modne grønne druer i en ellers traditionel sennepsopskrift, og dermed fik han skabt den populære bidske sennep Dijon. I dag anvendes hvidvin i stedet for 'grøn' juice, og det meste fremstilles industrielt med sennepsfrø fra Canada. Og så er det ikke engang sikkert din Dijonsennep er fra Dijon... men sådan er mulighederne i dag. I Dijon vil man kunne erhverve sig spændende udgaver af den oprindelige Dijon i smukke keramikkrukker og med specielle smagsnuancer, så som frugtsmag.\nFødevaremesse i Dijon\nAlle ferieboliger er håndplukkede\nFrankrig-specialister siden 2011\nPopulært i Bourgogne


Billig BUBBLE pendel i glas – h17 cm – rï¿½gfarvet – 459.08 kr.\nBUBBLE pendel i glas – h17 cm – rï¿½gfarvet\nNordal har skabt kollektionen Bubble. Dennependel lampe er lavet i lï¿½kkert genbrugsglas, som er med til at skabe den hyggeligestemning.Hï¿½jde: 17 cm.Diameter: 17 cm.Inkl. 2 meter lang stofledning.Fatnings str E27 Max watt 40W (Læs mere)\n459.08 kr. (Vis fragtpris)\nNavn: BUBBLE pendel i glas – h17 cm – rï¿½gfarvet\nEn lang række online selskaber foreslår efterhånden et hav af forskellige fragtløsninger. En der er meget populær er efterhånden at få leveret til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente bestillingen når det passer dig bedst. Fragtformen er altså usædvanlig problemfri, og endda tilmed den billigste leveringsmanér ved køb af BUBBLE pendel i glas – h17 cm – rï¿½gfarvet.\nDu kan også foretrække at få varerne leveret til hvor du bor eller ud til dit arbejde. Fragtløsningen viser sig til tider en lille smule mindre prisbillig, men ligeledes ekstremt smertefri. Den prisbilligste fragtmetode kan ikke modsiges at være selv at hente produkterne, men dette står og falder med at du befinder dig med kort afstand til e-handlens tilholdssted.\nLeveringstidspunktet på Lamper kan i nogle tilfælde være virkelig væsentlig forudsat du absolut skal bruge dine nye varer med det samme, så i det øjemed er det rigtig på sin plads at du besigtiger det forventede leveringstidspunkt for det pågældende produkt.\nEn hel del internet firmaer udlover levering på næste hverdag på en lang række varenumre, eksempelvis BUBBLE pendel i glas – h17 cm – rï¿½gfarvet, som alligevel er regnet ud fra at bestillingen laves før et besluttet tidspunkt, så at de kan nå at få produkterne fikset forud for at medarbejderne har fri.\nNogle enkelte internet varehuse frembyder portofri fragt, men i mange tilfælde er det så nødvendigt at der købes for en præcis sum. Som alternativ skal man vælge den mindst kostelige fragtform, som i mange tilfælde – uafhængig om du opholder sig i Vejle, Ringsted eller Sorø – er at få fragtmanden til at bringe din bestilling til en pakkeshop.\nDet er i dag særligt overkommeligt for folk at prissammenligne i blandt flere e-shops, og til gengæld har mange Nordal netbutikker set sig nødsaget til at reducere salgspriserne på deres produkter – til drenge og piger, lige så vel som til herrer og damer – enormt, og endda nogle gange tilbyde levering uden beregning.\nTil gengæld kan det imidlertid vise sig lønnende at checke visse internet selskaber efter udsalg på BUBBLE pendel i glas – h17 cm – rï¿½gfarvet inden du bestiller, således at man er tryg ved at indhente den prisbilligste pris.\nDu bør alligevel huske på, at når en internet shop udbyder et produkt for en pris som anses for kolossalt letkøbt, så burde det ofte være et fingerpeg om en uægte butik. Handler med kort er dog indbefattet af en bestemmelse, som assisterer dig som kunde overfor uægte internet foretagender.\nGenerelt tilråder vi kortbetalinger eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du udnytte en afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, forudsat du hellere vil afbetale omkostningerne ude i fremtiden.\nForud for at nogen køber hos en Nordal forretning på nettet kunne man utvivlsomt gennemse virksomhedens vilkår, det er dog gerne et omfattende arbejde.\nEt andet alternativ kunne være at granske om netbutikken er medlem af e-mærke ordningen, da det almindeligvis er en indikation om at internet shoppen efterlever de officielle regler, og at butikken af og til revideres af fagmænd der har ekspertise inden for retningslinjerne. Dette er desuden din anledning til at få hjælp, ifald du skulle få udfordringer i forbindelse med dit køb.\nLigeledes støtter vi at du er vidende om de mest centrale regler der kan have indflydelse på købet, eksempelvis den ombytningsret online butikken kører med. I relation til det er det tilmed relevant, at man stadigvæk bevarer ens ordremail, så man senere vil kunne eftervise sit køb af BUBBLE pendel i glas – h17 cm – rï¿½gfarvet, uanset om man skal købe en gave til en herre eller dame.\nTrustpilot tilbyder dig rigtig gode løsninger til at eksaminere mange øvrige brugeres kritik og herved er det smart, at du udforsker online butikkens vurderinger af BUBBLE pendel i glas – h17 cm – rï¿½gfarvet forinden du shopper.\nFacebook fremskaffer for øvrigt visse fine chancer for at få indblik i online butikkens kundefokus. Desuden er der en del e-forretninger som giver folk mulighed for at registrere en omtale af købsoplevelsen, hvilket også må bruges til at fornemme kundetilfredsheden.\nDenne side er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi hjælper en række online firmaer hvori vi fremviser deres varer, og modtager godtgørelse om vores brugere realiserer en handel.\nViden omkring varer og online forretninger opdateres løbende, men vi ønsker ikke at tage ansvar for modifikationer der kan være implementeret siden vi senest opdaterede websitets data.


6 jernrige fødevarer til gravide kvinder - Børnenes Verden\nKvinder har brug for, at spise jernrige fødevarer under deres graviditet. Her kommer en liste med eksempler, som du kan tage note fra og inkluderer i din kost!\nJernrige fødevarer til gravide kvinder er afgørende. Faktisk har en gravid kvindes krop brug for dobbelt så meget jern, da det er vigtigt for de ekstra røde blodlegemer som kroppen skaber for barnet.\nDet er sikkert, at jern er vigtigt under hele graviditeten, men det er dog mere afgørende i første og tredje trimester. Det skyldes, at din krop faktisk ikke producerer jern og skal hovedsageligt få det gennem maden.\nDer er to typer jern: Hæm og ikke-hæm. Den første fås kun fra dyr, og det er lettere for kroppen at optage. På den anden side findes ikke-hæm jern i planter, jernforstærket mad og i kosttilskud.\nOgså rødt kød, fjerkræ og fisk indeholder jern. Hvis din diæt ikke indeholder proteiner fra dyr, kan du få det jern gennem frugter, grøntsager og korn.\nHvorfor har gravide kvinder brug for jern?\nHer er nogle grunde til, at du har brug for jern under graviditeten:\nDet er vigtigt at have hæmoglobin, proteinet der findes i de røde blodceller, som transporterer ilt til andre celler.\nJern er en vigtig bestanddel af myoglobin, collagen og mange enzymer.\nDet hjælper med at opretholde et sundt immunforsvar.\nMængden af blod i din krop stiger under graviditeten, indtil du har næsten 50% mere blod end normalt. Derfor er der brug for ekstra jern for at producere mere hæmoglobin.\nEkstra jern er nødvendig for den voksende baby og moderkagen, specielt i anden og tredje trimester.\nAnæmi under graviditeten er forbundet med for tidlig fødsel og lav fødselsvægt.\nHer er nogle mad muligheder til at behandle jernmangel naturligt under graviditeten:\nNødder giver utroligt meget ikke-hæm jern, da de hjælper med at øge niveauerne i kroppen nemt og effektivt. Pistacienødder, cashewnødder, hasselnødder, jordnødder, brændte mandler og abrikosnødder er nogle af de bedste måder at få jern på som du kan finde på markedet.\nSpinat er en af de mest næringsrige grøntsager. Det er fyldt med ikke-hæm jern og mange andre vigtige næringsstoffer. Som en af de vigtigste grøntsags kilder til jern er spinat lækkert både råt eller kogt.\nSardiner er muligvis bedst kendt for deres høje koncentration af omega-3 og vitamin D. Men de giver også en masse hæm jern.\n“Det er vigtigt at have hæmoglobin, proteinet i røde blodceller, der transporterer ilt til andre celler.”\nNår du køber mørk chokolade af høj kvalitet, er det ikke kun din søde tand der bliver tilfredsstillet. Du giver også din krop en god dosis af ikke hæm jern. Derudover indeholder det andre næringsmæssige komponenter som magnesium, kalcium, fosfor og kalium. Det er en perfekt og lækker idé til dessert.\nLinser er en af de fødevarer, der er mest kendt for deres høje indhold af jern. Denne type af bælgplanter har en virkelig stor mængde ikke hæm jern. Ud over den høje mængde af næringsstoffer, er det en meget økonomisk, alsidig og grundlæggende kilde af mad til både fysisk og mental udvikling.\nSpirulina er en af de fødevarer, der er rige på jern som ikke bør gå ubemærket hos gravide kvinder. Det er en grøn alge, som er kendt for sin intense smag og dens stærke ernæringsprofil.\nNår det kommer til vegetariske jernkilder, er spirulina uden tvivl en af de bedste. Derudover er den også rig på vigtige aminosyrer, proteiner og vitamin B, C, D og E.\nJernrige fødevarer til gravide kvinder skal indgå i en gravids kost, da jern er et vigtigt mineral. Du må ikke glemme, at fødevarer der er rig på jern er nødvendige til gravide og deres babys udvikling af hjernen. Samtidig er det med til at give en god forsyning af ilt i blodet.


Samsung Tablet Inddrivelse - Genoprette Samsung Tablet\nSamsung Tablet Inddrivelse\nEr tabt eller slettet fra Samsung Tablet dine data og er du på jagt efter den software til at vide, hvordan at gendanne data fra Samsung Tablet. Hvis det er ja, så skal du ikke bekymre dig som din søgning til Samsung Tablet opsving har taget dig til perfekt sted. Her får du den bedste software til at gendanne data på Samsung Tablet indenfor kort tid.\nSom du ved, er det muligt at komme tilbage slettede filer fra dit system harddisk, på samme måde er det også muligt at genvinde Samsung Tablet data som billeder, videoer og mange flere. Når du sletter dem, de bliver usynlige, men det sted, de har besat er markeret som genbruges til nye filer. Derfor kan du gendanne videoer, fotos og mange flere, der er blevet slettet ved et uheld på Samsung Tablet og Smartphones.\nNå, lad os se på et scenario, hvor du kan miste eller slette data på din Samsung Tablet. For nylig ville du have købt en ny Tablet og gemt alle dine personlige filer på den. Men, ville du have glemt at tage backup af disse filer på din pc eller enhver flash-drev. Mens omdøbning eller ser disse filer, kan du ved et uheld trykker på "Slet", og mister alle data. Som et resultat af dette, er du måske tænker, at det er muligt at gendanne Samsung Tablet data? Svaret vil være åbenbart ja, som det er muligt at genvinde Samsung Tablet data ved hjælp af Samsung Recovery software.\nScenarier, hvor du kan miste eller slette data på Samsung Tablet:\nVirus angreb: På grund af så mange af apps, der kræver internetforbindelse, er der stor sandsynlighed for, at mens du bruger enhver utroværdig program kræver internetforbindelse, kan virus komme ind i din Samsung Tablet. Således kan data blive slettet resulterer i tab af data fra Samsung Tablet.\nPludselig filoverførsel: Det er indlysende, at når du tager billeder eller optage videoer fra Samsung kamera eller Tablet, du generelt ønsker at gemme dem på din computer som backup ved at overføre filerne til computeren. Under processen filoverførslen fra Samsung Tablet til computer, hvis du pludselig skubbe eller fjerne USB-kablet ved at afbryde dataoverførslen så du kan ende i tab af filer\nAndre scenarier: Der er mange andre scenarier, hvor du kan miste eller slette data på grund af forkert brug af Samsung Tablet, filsystemet korruption Samsung hukommelseskort osv ..\nFor at overvinde fra alle de ovennævnte spørgsmål, den perfekte software er Samsung Recovery, som hjælper dig med at udføre Samsung Tablet opsving. Denne software har også evnen til at gendanne mistede billeder fra Samsung Galaxy S2, S3 sammen med alle de populære versioner.\nSamsung Recovery Software er den mest effektive software til at gendanne Samsung Tablet. Denne software er godt rustet til at redde alle typer af filer fra Android enheder som tablets og smartphones. Det har kraftfulde algoritme, der kan udføre en bedste Samsung opsving og bringe alle de tabte eller slettede filer, du ønsker at komme sig. Bortset fra Samsung Tablet, understøtter denne software også andre modeller af Android gadgets som Motorola, HTC, Sony, Micromax og mange flere. Denne software har også evnen til at genoprette Samsung hukommelseskort, flash-drev, USB-drev og andre forskellige lagringsenheder data. Når scanning og inddrivelse proces er afsluttet, kan du se de gendannede filer og gemme dem i den ønskede placering.\nTrin for at udføre Samsung Tablet Inddrivelse:\nTrin 1: Slut Samsung Tablet til systemet. Hent og Installer Samsung Recovery software. Fra hovedskærmen kan du vælge enten "Recover Deleted Files" eller "Recover Lost Files" option baseret på scenariet for at udføre Samsung Tablet opsving.\nFigur 1: Android Home Page\nTrin 2: Vælg den særlige Samsung Tablet som et drev, hvorfra du har brug for at genvinde tabte eller slettede data, og klik på “Next” knap.\nFigur 2: Vælg Samsung Tablet Drive\nInstaller betroede software er på din Samsung Tablet til brug.\nHold altid en sikkerhedskopi af dine værdifulde data.\nUndgå operationer som formatering og OS geninstallation unødigt.


-VVS-manden indgik aftale med en anden\nJeg bestilte i 2008 en VVS-mand til at reparere min vandledning, som ligger under jorden i min indkørsel. Bagefter kom en anden håndværker, som VVS-manden havde bestilt til opgravning, og han sagde, at han ville dække hullet til igen, når reparationen var udført.\nDen pågældende håndværker kom imidlertid ikke tilbage, da reparationen var udført. Derfor kontaktede jeg VVS-manden, der fik et par af sine medarbejdere til at udføre arbejdet.\nNu har jeg modtaget en regning på 3.000 kr. fra den håndværker, som ikke gjorde arbejdet færdigt. Jeg mener imidlertid, at det ikke er mig, men VVS-manden, som skal betale regningen.\nI dansk ret er det bestilleren, der skal betale, dvs. bestilleren hæfter for udgiften. Derfor bliver det ganske rigtigt VVS-manden, der skal afregne med den håndværker, som han hyrede til at lave opgravningen.\nHvis VVS-manden fejlagtigt har troet, at du har betalt for opgravningen, kan han efterfølgende kræve dig for beløbet, lige som han kan beregne sig et beløb for at have bestilt arbejdet.


Natur & Byg Arkiv - Side 4 af 6 - SLF\nÅbent hus: Kom og se et minivådområde – og få en snak med oplandskonsulenterne\n15. december Kl 11:00 - 15:00 Sønderholmvej 13, Fæsted, 6630 Rødding I samarbejde med FL-jord og de Sønderjyske Landboforeninger holder vi et arrangement, hvor du kan se et minivådområde og få en snak med en oplandskonsulent. Arrangementet holdes fredag 15. december kl. 11-15 hos FL-jord, hvor de har etableret...\nNu er der beskrevet flere miljøtiltag, som kan placeres på en landbrugsbedrift i randen af dyrkningsfladen eller i kystnære områder. Mange af dem mangler dog endnu godkendelse. Her er nogle videoer med en række miljøtiltag, som kan være med til at reducere udledningen af næringsstoffer,...\nVandløbsmøde i Vejen Kommune\n6. november kl. 19.00-21.30 Danhostel Vejen, Jacob Gades Allé 1, 6600 Vejen. Landboorganisationerne i Vejen Kommune inviterer til vandløbsmøde: Hør om vandløbsvedligehold, arbejdet i vandrådene, muligheder for Natura 2000 områderne og hvad der sker i forhold til vandområdeplanerne. Aftenens program: · Politisk arbejde omkring Kommunes vandløb og disses vedligehold v/Mogens...\nFRA LYSSTOFRØR TIL LED – TJEK, HVOR MEGET DU KAN SPARE\nEnergistyrelsen har udviklet en lysberegner, der hurtigt og nemt viser besparelser og tilbagebetalingstider ved at udskifte lysstofrør til LED-rør i stalde. Nem at bruge Lysberegneren er nem at bruge – man indtaster forskellige oplysninger om den nuværende belysning i stalden og får med det samme en resultatside,...\nForslag til justering af Natura 2000-områdernes grænser er i offentlig høring\nOmrådegrænserne er i høring i perioden fra d. 28. september 2017 til 3. januar 2018, og alle kan indgive høringssvar. Forslaget har baggrund i Naturpakken, hvor det er aftalt at undersøge muligheden for at tilpasse Natura 2000-områdegrænserne, således at der kan udtages intensivt dyrkede jordbrugsarealer og...\nSøg nu til blandt andet skovrejsning, afgræsning, læhegn og småbeplantninger. Der kan være mange penge at hente. Der er nu mulighed for at søge tilskud til forskellige naturprojekter. Tilskuddene er generelt gode og ordningerne er de seneste år blevet forsimplet, men der er fortsat mange regler...\nNu kan landmænd snart søge tilskud til minivådområder – kunne du tænke dig et?\nHar du som landmand et drænet område på dine marker, der egner sig som areal til at reducere kvælstofudledning, så er det allerede nu, du skal tage kontakt til din oplandskonsulent. I forbindelse med Fødevare- og landbrugspakken, hvor landbruget fik de økonomisk optimale kvælstofnormer tilbage,...