Erhverv på udskrivning af et billede på cirkler - Turisme 2021\nForretningsidé - Trykning på krus og t-shirts.\nUdskrivning på krus og t-shirts er en virksomhed med minimal investering. Virksomheden har ikke sæsonbestemt, da efterspørgslen efter produkter hele tiden er. Det sæt udstyr, der er nødvendigt for at starte en virksomhed, er minimal, og teknologien til trykning på krus og T-shirts er meget enkel.\nKrus med vittigheder købes som souvenirs som gave til kolleger, venner og bekendte, fødselsdage og andre helligdage. T-shirts købes af unge og turister, der er ordrer til trykning af unikke T-shirts fra virksomheder og organisationer. Den mest rentable at drive en sådan virksomhed i større turistbyer og storbyområder.\nHvilket udstyr at vælge for at starte en virksomhed\nComputer (personlig, bærbar computer) - 15 tusind rubler;\nFarveprinter (Epson) + CISS - 10 tusind rubler;\nSublimation termopress til trykning på cirkler - 18 tusind rubler;\nSublimation termopress til trykning på T-shirts - 20 tusind rubler;\nTrade showcases - 30 tusinde rubler.\nOmkostningerne ved at starte en virksomhed vil kun være 93 tusind rubler. Og forbrugsvarer, der indgår i produktionsomkostningerne:\nCirkler (hvidt porcelæn);\nSæt af patroner;\nNet t-shirt (blank).\nKrus og T-shirts købes normalt i bulk fra de respektive leverandører, og priserne kan variere betydeligt. Som regel købes bomuldst-shirts til trykning, men t-shirts fremstillet af andre materialer kan anvendes. Men cirklerne skal være porcelæn, cylindrisk med en fotobelægning for bedre at kunne holde billedet.\nHvor meget kan du tjene på implementering af trykte cirkler og T-shirts\nPorcelæn krus engros - 38 rubler / stk.\nPapir - 1,5 rubler / stykke;\nBlæk - 10 rubler / stk.\nDet viser sig omkring 50 rubler for et krus. Marginen er normalt ikke mindre end 300%! Det vil sige, hvis vi brugte 50 rubler på produktion af et krus, så sælger vi 150 rubler i detailsalg. Udgifterne til trykning på T-shirts er omkring 150 rubler, og salgsprisen er allerede 450 rubler.\nDu kan sælge trykte cirkler og t-shirts gennem dine egne forretninger. På samme tid er det nok at leje kun 3-4m2 for at åbne en lille afdeling i et indkøbscenter. For eksempel kan du forblive i passagen mellem rulletrapper, der er kun ca. 3 meter. Leje på sådanne steder er ikke høj, da der næsten ingen er der. Og til salg af gave krus og t-shirts større end 3m2 og ikke nødvendigt! Samtidig er passabiliteten på sådanne steder normalt meget høj.\nSom udstyr af stikkontakten bruges flere vinduer, som er lagt ud cool krus og T-shirts. Hvis stedet er acceptabelt, så vil folk altid "crowd" i nærheden af dit punkt.\nI gennemsnit er omsætningen af sådanne point ifølge forretningsmænd omkring 6.000 rubler om dagen. Fra dette beløb skal du fratrække lønnen til sælgeren (10% af provenuet) - 600 rubler, leje - 200 rubler (6000 pr. Måned), skatter og andre udgifter - 500 rubler per dag. Også fra dette beløb skal fratrækkes vareomkostningerne. Entreprenørens samlede fortjeneste er ca. 3000 rubler om dagen.\nToppen af salget af krus og T-shirts falder på nytårsaften den 14. februar og 8. marts. Disse dage er omsætningen flere gange højere. Salg af krus og T-shirts fra butiksvinduer udgør størstedelen af indtægterne. Trykning på bestilling gør kun 5-10% af det samlede antal købere.\nUd over at sælge krus og T-shirts gennem deres egne forretninger, er der andre måder at tjene penge på:\n1. Arbejde med børnehaver. Du fotograferer et barn og sætter sit billede på et krus, det viser sig at være en meget god souvenir, som mange forældre er glade for at købe. Prisen på et krus er fra 200 rubler, og det er en kostpris på kun 50 rubler for et krus! Fortjeneste fra et barn - 150 rubler, og hvor mange børn i børnehave!? Indkomst kan være betydelig, da der er mange børnehaver selv (især i store byer). Det er kun for at være enig med direktørerne i haverne.\n2. Salg af fremstillede produkter i små engros til handelsvirksomheder, herunder souvenirbutikker og gavebutikker.\n3. Udskrivning på t-shirts og cirkler af firma emblemer, logoer og anden reklame til ordre. Sådanne ordrer kan ske ved at sponsorere organisationer af begivenheder, offentlige organisationer mv.\nHvilket skattesystem at vælge til forretningsdrift på t-shirts og krus\nFor at gennemføre en "legitim" forretning er det tilstrækkeligt at registrere individuel iværksætteri på det lokale skattekontor. Registreringsperiode vil tage højst 5 arbejdsdage fra tidspunktet for indsendelse af dokumenter. Udstedelsespris - 800 rubler af statens told. Som beskatningssystem kan du vælge mellem det forenklede system (USN), en enkelt skat på beregnet indkomst (UTII) eller et patent. Disse tilbud. skatteordninger vil spare dig for at betale skat, ejendomsskat og moms. Selve skattebyrden vil ikke være væsentlig.\nTrin-for-trin plan for at starte en virksomhed på frimærker på krus og T-shirts\nHvis en potentiel iværksætter beslutter sig for at gøre forretninger i tryk på krus og T-shirts, skal han overholde følgende handlingsplan:\nKøb udstyr og forsyninger;\nVed åbning af individuel iværksætteri skal følgende OKVED-koder angives:\n22 - "Udskrivning af reklamemateriale";\n25 - "Andet udskrivningsaktivitet";\n4 - "Anden detailhandel i specialforretninger"\n61 - "Detail ved bestilling".\nFor at åbne SP til udskrivning på krus og t-shirts, skal du registrere dig hos distriktskatskontrollen på bopælsstedet og også indsende følgende dokumenter til IFTS:\nen erklæring på vegne af iværksætteren på blanket P21001;\nDerefter er det også nødvendigt at indsende en ansøgning om overgangen til et forenklet beskatningssystem (STS).\nHar jeg brug for tilladelse til at åbne print på t-shirts og krus\nUdskrivning på krus og t-shirts kræver ikke særlige licenser, tilladelser og certifikater.\nUdskrivningen på T-shirts og krus er praktisk, fordi det ikke kræver at ansætte et stort personale. Det er nok for en iværksætter at have 1-2 medarbejdere underordnet, og en sikkerhedsvagt, en revisor og en renser kan inviteres til at blive outsourcet. De vigtigste ledelsesopgaver udføres direkte af virksomhedens ejer.\nI princippet kræver arbejde på termopress og printer ikke specielle færdigheder og speciel træning, så det er muligt at tiltrække billig arbejdskraft til arbejde.\nEn kompetent reklamekampagne spiller en vigtig rolle på dette område. Hovedfokus bør være på forfremmelse på internettet, da denne service er særlig populær blandt unge. Du kan også gøre distributionen af flyers og visitkort. Forslag til produktion af souvenirs til forskellige virksomheder vil også kunne tiltrække overskud.\nUdskrivning på T-shirts og krus er ikke en vanskelig forretning, som mange håbende iværksættere kan "mestre". Denne forretning har sin egen udvikling, da du ikke kun kan udskrive på T-shirts og krus. Produktprogrammet kan omfatte charms, bon dan, baseball caps, hatte, tørklæder og forskellige souvenirs.\nDobbelt forretning i cirkler\nDenne gode gamle forretning i cirkler... Det virker stadig!\n(Foto fra foto-online71.ru)\nFordi kruset er en universel gave. Og du kan trække på det et uendeligt antal billeder. Og folk har mange grunde til at lykønske hinanden - hele året rundt år efter år. Den glade fødselsdag, så i slutningen af børnehaven.\nOg det viser sig, at forretninger i cirkler ikke kan begrænses til en by.\nEn iværksætter fra byen Slantsy (som ligger vest for vores land på grænsen til Estland) Timofey Pavlov beviser dette.\nHan startede sin virksomhed i kredse i sin lille by (33 tusind mennesker), og i dag tilbyder han sin teknologi til iværksættere fra andre byer, franchised (fra webstedet termoru.ru):\nHvilket forresten er meget billigt - kun 36 tusind rubler.\nFor dette beløb modtager franchisetageren et sæt færdigt udstyr (med dette udstyr kan du gøre forretning selv hjemme), træningsmaterialer og 100 rene krus:\nEn af metoderne til at sælge krus kommer til børnehaver. Kom til børnehaveforvalteren med et katalog og deres forslag. Hun forhandler med børnenes forældre, samler penge fra dem, ringer til dig. Du kommer med et kamera, tager billeder af børn. Så trykker du hjemme deres billeder på cirklerne, sætter de færdige cirkler til lederen og tager pengene fra hende.\nDu kan tjene fra 7 til 18 tusind rubler fra hver børnehave (et rent krus koster 70 rubler, et krus med et billede - 250-300-350-400 rubler). Du kan omgå mindst 10 børnehaver om måneden. Læs mere på goo.gl/X3oivm.\nSå kan du gå til skoler og kommercielle virksomheder.\nEfterhånden kan du åbne dit reklamebureau og foto souvenirsalon. Og bringe tallene for det månedlige overskud til flere hundrede tusind rubler.\n"Nu skriver de overalt på cirklerne," vil skeptikere sige. Ja, mange gør dette, primært reklamebureauer. I vores by eksisterer denne tjeneste også. Men ingen af medarbejderne i dette reklamebureau går ikke til skoler og børnehaver. Prøver af deres produkter er trægte på hylderne på et lokalt fotostudio og i en butik i et indkøbscenter.\nSamtidig er de fleste i byen altid optaget af problemet: hvad skal man donere (for familie, venner, kolleger)? At være ikke meget dyrt og originalt.\n(3D-grafik anvendes på disse cirkler)\nMed andre ord er forretning i kredse en evig forretning. Især i vores land hvor folk kan lide at drikke te.\nMen ideen handler selvfølgelig ikke om det. Og om det faktum, at du kan gøre din engang udviklede forretning til et boxed produkt og sælge det hele Rusland (som den ovennævnte forretningsmand fra en lille by i Leningrad-regionen).\nI Rusland er der mere end tusinde byer (store og små), du kan se en komplet liste på siden goo.gl/sjVRWk:\nI hver af disse byer er der mindst én person, der ønsker at starte egen virksomhed, men han ved ikke, hvor han skal starte (og her er du med din opskrift for at finde en stabil forretning med minimal kontantinvestering).\nFor eksempel har du lært at trække bløde møbler og kan lære andre mennesker hvordan man gør det og hvordan man tjener penge på det. Du kan ikke bare fortælle om det i artiklen eller videoen, men også forberede det nødvendige sæt af værktøjer og materialer (og til denne slags arbejde, du har brug for: en fladskruetrækker, sekskantnøgler, sideskærere, nippers, en mellemstor møblerstolmer, en markør, kridt, sakse, tråd, møbelmateriale og symaskine).\nOg du kan også lære dine kunder ikke kun at kigge efter kunder, men også hvordan man laver en kølig forretning på brugte sofaer (læs ideen om opgradering af møbler).\nOg sådan en virksomhed vil gå i enhver by. Det vil sige, du kan købe en sådan franchise mere end tusind gange - ved antallet af russiske byer.\nSelv hvis fortjenesten ved salget af en sådan franchise vil være for dig kun 10 tusinde rubler, vil du til sidst kunne tjene 10 tusinde rubler x 1000 byer = 10 millioner rubler.\nOg nogle mennesker tror at det er umuligt at tjene i små byer...\nIdé for erhvervslivet: Udskrivning på cirkler\nFaser af implementering af forretningsidéer\nFor at gennemføre denne ide for erhvervslivet skal du analysere den valgte markedsniche i din region. Identificere tilstedeværelsen af konkurrenter, deres prissætning og salgsfunktioner.\nDernæst udarbejder vi detaljeret forretningsplanlægning med angivelse af distributionskanalerne for færdige produkter, omkostningerne ved køb af råmaterialer og udstyr.\nEn sådan forretningsidé har en betydelig fordel - du kan udføre denne aktivitet derhjemme uden at leje et værelse. Således kan du spare op til 20 000 rubler per måned.\nFor lovligt at sælge det færdige produkt skal du registrere din virksomhed. Du kan tage form som en PI. Registreringsprocessen koster op til 7.000 rubler.\nFor at gennemføre denne forretningside skal du købe udstyr:\nDe samlede omkostninger ved udstyr varierer fra 25.000 til 75.000 rubler. Derudover skal du købe hvide cirkler, som koster op til 80 rubler per stykke. Sådanne varer kan købes i bulk på handelsbasis eller bestilles via onlinebutikker. I dag er det muligt at printe på briller til øl, kaffe og andre. Omkostningerne ved sådanne råmaterialer vil dog være meget højere og dermed øge slutprisen for færdige produkter.\nFaktiske forretningsideer til udskrivning på cirkler\nNedenfor er de mest aktuelle eksempler på ideer til virksomheder på dette område.\nDen mest populære idé på dette område er at udskrive billeder på krus. Sådanne produkter er ret nemme at lave uden at kræve særlig tidskrævende. Derudover kan et krus med et billede være en fremragende gave til en fødselsdag, nytår, bryllupsdag og andre helligdage.\nUdskrivning af firmaets logoer\nEt af de eftertragtede områder er udskrivning af logoer fra store virksomheder i cirkler. I nogle organisationer udvikles virksomhedskulturen aktivt, hvorfor hver medarbejder er forsynet med et personligt glas med firmaets logo. Derudover er dette element en integreret del af reklamekampagner, samt en behagelig gave til selskabets partnere.\nUdskriv tegneserie tegn\nDu kan implementere ideen om at udskrive tegneseriefigurer på cirkler til børn. Selvfølgelig vil ethvert barn gerne modtage en gave med et billede af deres favoritkarakter fra et eventyr. Desuden kan et barn fra kunden på baggrund af tegneseriefiguren afbildes.\nUdskrivning af billeder af helgener\nDe fleste kirkeforretninger tilbyder deres parishionere en række souvenirs med billeder af helgener. Den egentlige idé kunne sælge krus af sådanne emner.\nEn af de populære trends er 3D-souvenirprodukter. For at lave sådanne briller skal du udover en termisk presse have brug for en 3D-printer. Ved brug af sådant udstyr kan du oprette originale produkter med forskellige billeder.\nReklame og mulige salgskanaler til færdige produkter\nEn sådan ide for forretning som udskrivning på cirkler kræver reklame. En billigere, men ret effektiv metode er at oprette din egen hjemmeside og sider i sociale netværk. Indsend fotos af dine produkter med prisbeskrivelser. En betydelig fordel vil være muligheden for at bestille varer via internettet.\nDerudover er det nødvendigt at analysere de mulige distributionskanaler for færdige produkter. Dine faste kunder kan være:\nDu kan åbne din egen "ø" type butik i indkøbscenteret. Souvenir krus er i stor efterspørgsel på begivenheder som bydage og messer.\nSå til realiseringen af denne idé skal du bruge 32.000 rubler. Det er værd at bemærke, at dette forretningsområde har mange fordele. Du behøver ikke store investeringer for at åbne din egen virksomhed. Derudover vil du i de indledende faser være i stand til at arbejde hjemme alene uden at ansætte personale.\nDen eneste ulempe i en sådan forretningsplan er høj konkurrence. Det rigtige valg af retning og høj kvalitet af færdige produkter vil imidlertid bidrage til at tiltrække kunder og udvikle sådan virksomhed.\nForretningsidé: Udskrivning på cirkler\nJeg har altid været interesseret i at organisere forretningsudskrivning i cirkler. Jeg studerede dette spørgsmål, og det viste sig, at alle kan implementere denne forretningsidé og mestre teknologien til at anvende trykning på cirkler nemt og uden store omkostninger. Det mest interessante er, at du kan udskrive fotos på kopper derhjemme, og alt udstyr, der er designet til dette formål, kan nemt passe på dit hjemmeskab. Vil du gerne have en forretningsidé: Udskrivning på cirkler? Læs så videre...\nUdstyr til trykning på krus derhjemme\nFor at organisere din virksomhedsudskrivning på cirkler i hjemmet, skal du købe et minimum af udstyr:\nblonder termopress (omkostninger fra 2000 rubler);\nen computer (noget som du har hjemme vil gøre);\nprinter, CISS (kontinuerlig blækforsyningssystem), blæk og papir - 7000 - 10.000 rubler;\nkrus (prisen på et krus til sublimering er 35-100 rubler).\nLad os nu tale om udstyr til udskrivning på cirkler og forbrugsstoffer mere detaljeret.\nTil at begynde med, processen med udskrivning på et krus kaldet sublimering, og en printer til udskrivning af billeder på krus kaldet termo kruzhechny.\nFor at sætte et billede på et krus, skal du bruge specielle sublimering krus, som kan købes til en pris på 35 rubler per stykke.\nDet billede, du vil overføre til kruset, først trykt på specialpapir, på en printer, der bruger en CISS. Derefter overføres dette billede fra papiret til selve bækkenet.\nDu har også brug for en computer eller bærbar computer til at arbejde med billeder og en printer.\nDet viser sig, at for at organisere en hjemmebedrift: trykning på krus, skal du bruge kun på udstyr omkring 20 000-30 000 rubler.\nTeknologi til udskrivning af fotobilleder på cirklen\nFor at gøre det klart, hvordan teknologien til udskrivning af et billedbillede på et krus er, besluttede jeg mig ikke for at male hele processen, men for at vise den på video:\nSom du kan se, er der intet kompliceret i at overføre et billede fra fotopapir til et krus. Men før det er nødvendigt at lave selve billedet og udskrive det på specialpapir. Hvis du er bekendt med grafiske redaktører og kan behandle billeder i dem, vil det ikke være svært for dig at lære at udskrive i cirkler hjemme. Hvis du ikke har den nødvendige viden, så bliver du enten nødt til at lære Photoshop, eller kigge i det færdige billede netværk for sublimation udskrivning på krus.\nHvor meget kan du tjene ved at skrive i cirkler\nFor at beregne det potentielle overskud i gennemførelsen af denne forretningsidé, skal du først vide, hvad produktionen af færdige produkter koster. Altså:\nBeregn hvor meget det vil koste at lave et krus:\nMug til sublimering kan købes til en pris på 35 rubler per stykke. Dette krus skal udskrives, omkostningerne ved denne proces er beregnet nedenfor:\nVed begyndelsen af processen påføres billedet på A4-ark med særligt sublimeringspapir. Omkostningerne ved blæk er i dette tilfælde ca. 4-5 rubler pr. Ark, og prisen på et ark af sublimeringspapir er ca. 4 rubler. Det viser sig, at omkostningerne ved trykning af et enkelt ark vil koste os omkring 8-9 rubler.\nPå et ark viser det sig at placere 3 skabeloner på en gang på et krus, hvilket betyder 9 rubler skal opdeles i tre. Det viser sig om 3 rubler omkostninger ved at udskrive en skabelon for en cirkel.\nOpsummer nu alle omkostningerne:\n35 + 3 = 38 rubler koster ved at lave en kop! Jeg foreslår at runde op til 40 rubler.\nDerefter skal du bestemme salgsprisen på det færdige produkt. Normalt er det omkring 250 rubler. Det viser sig, at nettoresultatet fra salget af et krus er: 250 - 40 = 210 rubler.\nMen prisen på en fotoklub kan variere meget. Se for eksempel på hvor meget en fotoklub koster på et af Moskvas websteder. Så når du indstiller prisen for det færdige produkt, skal du gå ud fra gennemsnitsprisen i din region eller by.\nSælg 10 krus per dag, få omkring 2000 rubler af nettoresultat. Multiplicere med 20 arbejdsdage, og få en månedlig indkomst på 40.000 rubler.\nDet viser sig, at man har behersket processen med udskrivning på cirkler hjemme, du kan tjene meget godt. Og det vil være en virkelig hjem baseret forretning.\nBusiness - udskrivning på cirkler.\nGuest_Evgenia2289_ * 25 Sep 2013\nGod dag til alle! Rådgive. Situationen er som følger:\nJeg ønsker at åbne et trykpunkt på krus, T-shirts, souvenirs - relateret til byen. Individuelt design - Jeg vil ikke bruge skabeloner. Jeg kan tegne - et konceptuelt billede af byen. Og også på tegning individuelt udviklet design af et foto af personen på en t-shirt, et krus, et lærred. (for eksempel i grafik eller tegnet med streger - efterligning af olie mv.).\nMillionik City, der er mennesker sooo selv velhavende. Hovedvægten på turister og velhavende borgere. Derfor først og fremmest kvalitet.\nDe største problemer: Jeg er bange for at brænde ud.\nMed denne idé om virksomheden vil bære noget nyt. (konkurrence spørgsmål)\nJeg har glemt at tilføje, at begivenheden er meget stor - derfor er en sådan tilgang eller en sådan tjeneste nødvendig, en kat. ikke leveret af store trykkerier - de har en stream, for det meste fotos eller nogle slags skabeloner. Jeg vil gerne komme væk fra dette så meget som muligt.\nVi vil fjerne punktet. Men hvor? På hvilket sted? Hvordan beregnes? Hvordan forstår man? - Dette er hovedproblemet. Fortæl mig hvem ved, hvad du leder efter, når du vælger en butik.\nVi har mange indkøbscentre. Derfor afviger øjnene.\nGenerelt, enhver rådgivning, nogen tanker om dette spørgsmål - jeg vil vente med utålmodighed! Tak!\nIgor161 Sep 25 2013\nJeg er bange for at skræmme dig, men hvis cirklerne er din eneste planlagte retning, så vil du helt sikkert brænde.\nEt godt krus i engros 70 rubler omkring 40 er ikke særlig godt. Kædeforretninger, allerede forseglede krus, sælger til 100 p. På eksklusivt design vil du miste tid. og få mennesker vil sætte pris på det.\nlignende forretning går som en af retninger af souvenirs i virksomheder, der udskriver på alt fra krus til lightere. at udskrive til ordre, da jeg ikke overholder en sådan service, selvom der ikke er køer i det mindste for T-shirts, og det lægger det mildt\npanasova 25 sep 2013\nEfter min mening ville det være ideelt at leje en smule plads fra ethvert indkøbscenter, du skriver selv, at du har mange af dem i byen. Selvfølgelig ville det være bedre, hvis det indkøbscenter var et sted tæt på centrum og ikke på kanten, fordi der i disse indkøbscentre kan "vandre" er ikke kun lokale beboere, men også besøgende, der vil være interesseret i dine produkter. Nå, da valg af økonomiske ressourcer afhænger i første omgang.\nNej, ikke den eneste - også designer lykønskningskort, bryllup invitationer mv. trivia, kreativ gaveindpakning, souvenirs og selvfølgelig trykning på krus, T-shirts og så videre.\nAt gå ind i en ny kugle og straks ind i en eksklusiv er en fejl af meget mange nybegyndere. For at arbejde i en eksklusiv er det nødvendigt at forstå godt på standard masseordrer. Strømmen af individuelle ordrer vil ikke være. Jeg troede, at jeg ikke ville have bestilt en sådan T-shirt, hvorfor har jeg brug for billedet af min by? Selv om jeg elsker min by, og jeg er stolt af det, men hvorfor skulle jeg have det på min krus eller på min t-shirt. Som turist, hvis han var i en anden by er muligt, og ville blive købt som en souvenir, men så ville jeg har brug for varerne, som de siger, "her og nu" Jeg har ikke tid til at vente på at blive udviklet og udskrives min ordre, jeg var på toget i 5 minutter.\nlexa62 28. sep 2013\nJeg har to mulige scenarier:\nDen første. Åbning hjemme eller et billigt kontor er ikke nødvendigvis i centrum. Udstyret tager ikke meget plads, 10m2 er nok til begyndelsen.\n1. Partner butikker. Der er mange små butikker, der sælger ting. Du er velkommen til at gå overalt og tilbyde at lægge færdige krus med lyse designs til salg! Vær ikke bange for fejl! Som et eksempel: Russisk knowhow til at sælge kondomer på kontanter i supermarkeder og supermarkeder))) Intet sted i verden før vores land skete dette) Hvorfor ikke sælge krus i købmandsforretninger? Eller te og kaffe butikker?\n2. Internet site. Store kunder kommer normalt gennem webstedet.\n3. Aktivt salg. Nå, ingen aflyste de "kolde" opkald) Specielt under NG.\nDen anden. Åben i ethvert indkøbscenter med et godt kors. Valgfri site, partner butikker.\nMå ikke vædde på den eksklusive. 90% af befolkningen selv ved ikke, hvad de vil have, så du skal tilbyde skabeloner. Kun enheder vil være villige til at betale for brugerdefineret design.\nIndlæg er blevet redigeretLexa62: 28. september 2013 - 19:49\nLedi81 30 sep 2013\nDu blev korrekt fortalt, at du ikke bør stole på individuelle eksklusive ordrer. Indsats på bulk ordre. Og ikke kun krus, hvis du allerede har samlet dig for at engagere sig i sublimering - også magneter, puslespil, t-shirts og der er meget mere, du kan\nErhverv på klubberne\nVirksomheden er meget simpelt\nVirksomheden "udskrivning på cirkler" er trykning på cirkler af billeder og fotos, primært i børnehaver og skoler. Dette emne har arbejdet for os i årevis. Erhverv er godt, fordi det er året rundt.\nDen første er fremme af krus i børnehaver, skoler, virksomhedssegment. Og selvfølgelig, detailhandel.\nFra en børnehave tjener vi fra 7000 r til 18.000 r netto overskud. Prisen på kruset er 70 rubler, du kan sælge dem fra 250 til 350 rubler per stykke.\nFor produktionen kræver ikke separate lokaler, og kræver derfor ikke penge og til leje. Du kan endda starte hjemme i køkkenet. Udstyret optager ikke mere plads end den mindste mikrobølgeovn.\nVi har selv opfundet og udviklet metoder til massesalg af krus, som vi med succes bruger og underviser vores partnere.\nProduktion af krus med billeder, billeder, logoer til gaver til ferie, for grupper i børnehaver og skoler, samt for virksomhedernes helligdage\nDen nemmeste forretning for begyndere\nsom altid er efterspurgt\nForøg din rigdom\nHar tillid til fremtiden\nAnvend din styrke i din egen virksomhed\nKøb de nødvendige ting\nÅbn en virksomhed for en lille mængde\nMED HJÆLP AF DETTE VIRKSOMHED KAN DU:\n1. Kruset er den nemmeste gave til enhver lejlighed, når du ikke ved hvad du skal give.\n2. Krus er den mest oplagte corporate gave.\n3. Krus anvendes som salgsfremmende gaver med 89% af virksomhederne.\n4. Krus med succes konkurrere med billeder i børnehaverne.\n5. Med krus er det nemt at starte en virksomhed, som så kan udvides så let.\n6. Krus har flere retninger for udvidelse.\n7. Vi har mere end 400 forskellige ferier om året.\n8. Du vil altid vide præcis, hvilke dage der vil være en stigning i salget.\n9. Produktionsteknologi er mestret i 30 minutter og er tilgængelig for alle.\n10. Alle materialer til produktion er altid tilgængelige.\nHvorfor præcis cirkler - 10 vigtige grunde\nHvorfor er det lettere at starte med os?\nEnkelt og pålideligt udstyr\ntil at arbejde med skabeloner\nMere end 100 klar\nskabeloner til arbejde\nvia post eller telefon\nKommunikation med kolleger fra andre byer i et lukket forum\nAt lave de skabeloner, du har brug for gratis\nForretningsplaner for statsstipendier\nAt lave krus er let\nmed vores udstyr\nPå printerbilledet, specielt blæk\nSæt billedet med et specielt krus i pressen\nklar krus, der allerede\nkan gives til kunden\nBilledet på kruset holder i årevis og slettes ikke, selv i opvaskemaskinen\nNUMMER AF VORES FRANCHISE\nHVORDAN ÅBNE DIN VIRKSOMHED MED VORES HJÆLP?\nVi sender dig udstyret\nVi giver dig alle de uddannelsesmæssige materialer.\nDu kan betale via en bank eller direkte fra et kort eller pengeautomat\nTransportvirksomheder, omkostningerne ved levering er normalt mindre end 1000 p. Op til 2 uger\nUmiddelbart efter betaling, at du har tid til at studere dem, mens udstyret går\nUmiddelbart giver dig adgang til et lukket forum.\nHvis noget ikke er klart\nvi råder dig\nFor vores partnere, så du kan læse om andres oplevelse og tale\nom at oprette udstyr eller organisere forretning og salg\nDe første penge du kan tjene i den første uge af arbejdet.\nHVAD ER VORES DELTAGERE SIG\nJeg har aldrig gjort forretninger før, og det syntes mig utroligt vanskeligt. Men jeg har altid ønsket noget af mit eget, denne forretning kom efter min mening. Hvad især ønsket er manglen på kontor, hvis du ikke har brug for det selv. Du kan arbejde på en bekvem selvplan og profit afhænger kun af sig selv. Tak for sådanne muligheder.\nJeg tog det som et supplement til min kerneforretning, og overraskende begyndte denne retning næsten straks at generere overskud. Snart måtte jeg tænke på ekspansion. Virksomheden er virkelig enkel at implementere og kræver ikke særlig viden. Igen er der næsten ingen konkurrence. Generelt er jeg tilfreds.\nMin mand troede ikke på denne ide i lang tid, men efter den første måned af arbejdet og pengene til familiebudgettet begyndte jeg aktivt at støtte mig og begyndte selv at tage mig til børnehaverne i vores bil, så jeg kunne gøre mere. Som et resultat, nu tænker vi på at udvide, blive et fuldt udbygget reklamebureau.\nJeg er meget glad for, at produktionen kan organiseres bogstaveligt i mit køkken. Ingen behov for særlige faciliteter eller nogen form for ventilation. Krusens kvalitet er meget tilfreds med mine kunder. Cirklerne bliver lyse, farverige og holdbare. Det giver fremragende reklame på munden.\nDe instruktioner, vi får sammen med franchisen, hjalp meget. Med deres hjælp er det let at etablere kontakt med børnehaverne og skolelederne. Nu når kontakten er etableret, træffes nye ordrer regelmæssigt og allerede på sporet. Det er praktisk og giver en vis stabilitet i indkomst.\nFranchisen blev primært tiltrukket af den lave pris, som allerede omfattede produktionsudstyr. Find en arbejdsgruppe for 60.000 s. selv med udstyret er det nu ikke realistisk. Jeg har aldrig fortrydet de investerede penge, alt har allerede betalt flere gange. Især er det værd at understrege kvalitetsstøtten på dette emne.\nDet er godt at starte en virksomhed uden at investere en øre. De forretningsplaner, der følger med franchisen, hjalp mig med at få tilskud fra staten, som ikke skulle returneres. Han dækkede fuldt ud omkostningerne ved franchisen. Og jeg fik en virksomhed, der giver en meget betydelig stigning i min indkomst. Tak for muligheden.\nSlantsy, st. Banking, 3\nHverdage fra kl. 10.00 til 18.00\nTypisk forretningsplan for opførelsen af isarenen (med finansiel model)\nSelskabet med at sælge tøj har længe vist sig værd. Ting er altid blevet købt og vil blive købt, uanset hvilken slags forretning det er: en virksomhed, der sælger kvinders tøj, mænds eller børns.\nForretningsplan for en sportsforretning\nHvor meget korn kan opsamles fra 1 hektar jord i gennemsnit?\nAnnonce af rinken på billedet af M. Finogenova "Rink for Beginners" (Skole essays)


Bukkejagt ved Chociwiel - Artemis Jagt\nTilbud nr. B10-19\nReviret er beliggende ca. 90 km fra grænsen ved Chociwiel. Reviret er på i alt 25.000 ha og tilbyder 25 bukke til afskydning. Reviret er en afvekslende blanding af skov, eng, ager og moseområder.\nSom bukkejæger på reviret, indkvarteres du privat, og indkvarteringen er beliggende i reviret og du vil som altid i Polen, kunne nyde det gode solide polske køkken.


National monitorering af den officielle anbefaling om fysisk aktivitet. - Et metodestudie - PDF\nDownload "National monitorering af den officielle anbefaling om fysisk aktivitet. - Et metodestudie"\n1 National monitorering af den officielle anbefaling om fysisk aktivitet - Et metodestudie Marit Eika Jørgensen Mette Rosenlund Statens Institut for Folkesundhed, 2005\n2 National monitorering af den officielle anbefaling om fysisk aktivitet - Et metodestudie Marit Eika Jørgensen Mette Rosenlund Statens Institut for Folkesundhed, 2005\n3 Indhold Forord...5 Resume... 6 Introduktion Rationale Fysisk aktivitet og folkesundhed i et historisk perspektiv De nuværende anbefalinger Internationale anbefalinger Måling af fysisk aktivitet Metode Datamateriale Spørgsmål om fysisk aktivitet i SUSY undersøgelserne Dataanalyse Validering Statistik Resultater Stikprøverepræsentativitet Fysisk aktivitet på arbejdet Fysisk aktivitet i fritiden Fysisk aktivitet per dag i en uge Sammenligning af de nye og de gamle spørgsmål Samlet validering Diskussion Undersøgelsens konklusion og metode Udvikling fra Forebyggelsens etik forebyggelsens evidens Fremtidig monitorering af fysisk aktivitet Litteraturliste N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n4 Forord Antallet af fysisk aktive skal øges markant, og fysisk aktivitet skal være en naturlig del af hverdagen, hedder det i regeringens sundhedsprogram Sund hele livet. Sundhedsstyrelsens officielle anbefalinger vedrørende fysisk aktivitet var indtil 1999, at en voksen person skulle være fysisk aktiv 4 timer om ugen for at opnå en sygdomsforebyggende effekt. Disse anbefalinger ændredes i 1999 til 30 minutters fysisk aktivitet om dagen. Da der som led i den befolkningsrepræsentative Sundheds- og Sygelighedsundersøgelse 2000 (SUSY 2000) blev stillet spørgsmål om 4 timer om ugen opfyldte 80-85% af befolkningen denne målsætning, mens spørgsmål om 30 minutter om dagen viste, at kun 15-20% af befolkningen levede op til denne nye målsætning. Kan dette være rigtigt? Var der tale om problemer med den nye målemetode i SUSY eller var der tale om et reelt fænomen - begrundet med nye sundhedsmål for befolkningens fysiske aktivitet? En af opgaverne for Statens Institut for Folkesundhed er at monitorere regeringens folkesundhedsprogram, herunder at monitorere befolkningens fysiske aktivitetsvaner i relation til de gældende anbefalinger. Man skal over tid kunne følge ændringer i befolkningens og befolkningsgruppers sundhedsadfærd og kunne identificere højrisikogrupper. Statens Institut for Folkesundhed har udviklet nye spørgsmål beregnet til monitorering af den nye anbefaling, og disse spørgsmål er afprøvet, først i SUSY 2000, senest i SUSY 2003 i form af et metodestudium. Rapporten er udarbejdet med henblik på at vurdere de nye spørgsmåls validitet og anvendelighed til monitorering af den nye anbefaling. Den henvender sig til personer, som arbejder med fysisk aktivitet og forebyggelse i bredeste forstand, såvel beslutningstagere, forskere, forebyggelseskonsulenter, ansatte i sundhedsvæsenet og andre med interesse for folkesundhed. Rapporten er udarbejdet af forsker, læge, ph.d. Marit Eika Jørgensen og stud. scient. soc. Mette Rosenlund. Forskningsmedarbejder, statistiker Ola Ekholm har forestået de statistiske analyser. Forskningskonsulent cand. scient. soc. Niels Kr. Rasmussen og forsker, cand. scient. ph.d. Niss Skov Nielsen har udviklet de afprøvede spørgsmål om fysisk aktivitet. Selve SUSY 2003 er gennemført af forskningsmedarbejder, statistiker Ola Ekholm, forskningsmedarbejder, cand. scient. pol Jeanette Nørlev, forskningsmedarbejder, stud. scient. Ulrik Hesse, og forskningskonsulent cand. scient. soc. Niels Kr. Rasmussen. Niels Kr. Rasmussen, Finn Kamper-Jørgensen og Morten Grønbæk har på varierende tidspunkter haft ledelsesansvar og supervisionsansvar i det samlede projekt Projektet er finansieret af Sundhedsstyrelsen. Finn Kamper-Jørgensen Direktør Morten Grønbæk Professor, forskningsleder N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 5\n5 Resume Den nuværende officielle danske anbefaling om fysisk aktivitet lyder: "alle voksne bør dagligt være fysisk aktive 30 minutter af moderat intensitet, helst alle ugens dage. De 30 minutter kan akkumuleres gennem flere seancer af 5-10 minutter". Anbefalingen er således forskellig fra de tidligere danske anbefalinger om fysisk aktivitet 4 timer om ugen. Statens Institut for Folkesundhed har til opgave at monitorere udviklingen i befolkningens sundhedsvaner som baggrund for folkesundhedsprogrammet - såvel nationalt som regionalt. Sundheds- og Sygelighedsundersøgelse 2000 (SUSY 2000) fra Statens Institut for Folkesundhed medtog derfor såvel spørgsmål, der skulle monitorere 4-timers rådet som 30-minutters rådet. Resultaterne viste en stor diskrepans mellem succes-raten for 4-timers rådet og 30-minutters rådet. Dette kunne skyldes skift i politik eller validitetsproblemer ved måling af det nye 30-minutters råd. For at vurdere, om der kunne være validitetsproblemer med spørgsmål-svar for visse grupper, blev det besluttet at undersøge validiteten af de nye 30-minutters spørgsmål i SUSY 2003, herunder betydningen af forskellige formuleringer af spørgsmålet, forskellige placeringer i spørgeskemaet og overensstemmelsen med tidligere spørgsmål om fysisk aktivitet 4 timer om ugen. Denne rapport belyser resultatet af denne undersøgelse. Den er opdelt i fire sektioner: rationale, metode, undersøgelsens resultater og diskussion. I den første sektion om rationalet bag de nuværende anbefalinger beskrives, hvordan fysisk aktivitet, også i et historisk perspektiv har været knyttet til opfattelsen af sundhed. Gennemgangen af anbefalingens delelementer: hyppighed, mængde, intensitet og type viser, at evidensen overvejende baseres på studier af kardiovaskulær sygdom. Anbefalingerne om mængde og intensitet af fysisk aktivitet er baseret på prospektive populationsundersøgelser og interventionsundersøgelser, mens anbefalingerne om, hvor hyppigt fysisk aktivitet udføres, væsentligst stammer fra klinisk-fysiologiske studier af intermediære risikofaktorer. Andre forhold end energiforbrug og kondition har betydning i relation til sundhed, fx vægtbærende aktiviteter for osteoporoseudvikling og styrketræning for muskel- og skeletlidelser. Anbefalingerne om fysisk aktivitet inkluderer ikke disse mere specifikke former for fysisk aktivitet. Undersøgelsens metode er beskrevet i anden sektion. SUSY 2000 og SUSY 2003 er landsdækkende spørgeskemaundersøgelser. Det nye spørgsmål, som er undersøgt i SUSY 2000 og SUSY 2003, lyder: Hvor mange minutter var De fysisk aktiv i fritiden og på arbejdet hver af dagene i sidste uge. Medregn kun fysisk aktivitet, hvor De blev lidt eller meget forpustet. Start med dagen i går og tag én dag ad gangen. I en parentes er typer af fysisk aktivitet eksemplificeret. I SUSY 2003 er to andre formuleringer testet i 2 stikprøver: øgede vejrtrækningen og anstrengte dem lidt eller meget. Desuden er betydningen af spørgsmålets placering undersøgt, idet spørgsmålet i de to første stikprøver er anbragt i starten af spørgeskemaet, mens det i de to sidste er anbragt i slutningen af spørgeskemaet. 6 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n6 I tredje sektion vises resultaterne af dette analysearbejde. For SUSY 2003 viser analysen af de nye spørgsmål om fysisk aktivitet, at deltagerne angiver fra minutters gennemsnitlig daglig fysisk aktivitet af moderat intensitet, afhængigt af spørgsmålets formulering og placering i spørgeskemaet. Mænd er mere fysisk aktive end kvinder, og der er en generel stigning i fysisk aktivitet i forhold til SUSY Kun en lille del af befolkningen efterlever anbefalingen om 30 minutters aktivitet om dagen alle ugens dage. Formuleringen af spørgsmålet er uden betydning for denne andels størrelse. Derimod har spørgsmålets placering signifikant betydning: når spørgsmålet står i starten af spørgeskemaet, svarer 20% af personerne fra stikprøven at de efterlever anbefalingen om at være fysisk aktiv 30 minutter om dagen alle ugens dage, mens 35% af personerne fra stikprøven efterlever anbefalingen, når spørgsmålet står i slutningen af skemaet. Endelig er spørgsmålets overensstemmelse med de gamle spørgsmål om 4 timers ugentlig aktivitet testet, og for alle 4 stikprøver er der generelt dårlig overensstemmelse. Det aktuelle valideringsstudie af de nye spørgsmål, udviklet med henblik på at kunne monitorere den nye anbefaling om 30 minutters daglig fysisk aktivitet, udviser validitetsproblemer. Først og fremmest har spørgsmålene vist sig at være stærkt afhængige af den undersøgelsesmæssige kontekst, dvs. placering først eller sidst i spørgeskemaet. Desuden er den præcise spørgsmålsformulering med anvendelsen af formuleringerne forpustet og anstrengende formentlig i højere grad markører for svarpersonens helbred og aktuelle sygdomme (fx hjertesygdom eller lungesygdom) end specifikke markører for fysisk aktivitet. Problemet er givetvis størst hos de ældre. De tidligere spørgsmål om fysisk aktivitet i fritiden har dels vist sig at være robuste og uafhængige af konteksten, og dels har de i flere store prospektive befolkningsundersøgelser vist sig at prædiktere kardiovaskulær morbiditet og mortalitet. Det er dog en væsentlig kritik af disse spørgsmål at de, ligesom det nye spørgsmål, kun i begrænset omfang giver oplysninger om intensitet, typer, og domæner for fysisk aktivitet. Konklusioner 1. I den internationale videnskabelige litteratur findes der intet valideret indikatorspørgsmål eller spørgeskema, der kan monitorere folkesundhedsprogrammets anbefaling af 30 minutters daglig fysisk aktivitet. Der er heller ikke international konsensus om, hvorledes 30 minutters rådet monitoreres. Den foreliggende litteratur er meget sparsom. 2. Vort metodestudium, der tester forskellige udformninger og placeringer i et spørgeskema af et 30 minutters indikatorspørgsmål, viser, at placeringen i et spørgeskema (tidligt, sent) spiller en meget stor rolle, mens de præcise spørgsmålsformuleringer spiller en mindre rolle. N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 7\n7 3. Et indikatorspørgsmål om 4 timers ugentlig fritidsaktivitet, der måler et tidligere udformet folkesundhedsråd, har vist sig at være robust og har været medtaget siden Sundheds- og Sygelighedsundersøgelserne startede i Uanset hvilken testet version af 30 minutters spørgsmålet der vælges og uanset hvilket af Sundhedsstyrelsens noget varierende folkesundhedsråd om 30 minutters daglig fysisk aktivitet, der er udformet siden 1999 så er succes-raten faldet drastisk i forhold til målet om 4 timer om ugen, fra ca. 85%, i værste fald til ca. 25%, i bedste fald til ca. 50% 5. Statens Institut for Folkesundhed har med baggrund i dette metodestudium og sit ansvar for at monitorere regeringens folkesundhedspolitik og de nationale Sundheds- og Sygelighedsundersøgelser besluttet: at man for at sikre tidsseriekontinuiteten i de nationale Sundheds- og Sygelighedsundersøgelser fortsat som indikatorspørgsmål vil medtage 4 timers spørgsmålet om fritidsaktivitet at man indtil der er udviklet international konsensus om validerede 30 minutters indikatorspørgsmål vil anvende et 30 minutter indikatorspørgsmål i en fast formulering i en fast kontekst i Sundheds- og Sygelighedsundersøgelserne at man vil fortsætte metodeudviklingsarbejdet i samarbejde med nationale- og internationale forskningsinstitutter med henblik på at udvikle konsensus om et valideret spørgeskema med indikatorspørgsmål, der kan monitorere et 30 minutters folkesundhedsråd om daglig fysisk aktivitet, herunder supplere de kvantitative studier med kvalitative undersøgelser af svarpersonernes oplevelse af begrebet fysisk aktivitet, af almene sundhedsråd, barrierer for fysisk aktivitet, forandringspotentiale mv. samt relationen til fysiologisk relevante mål for fysisk aktivitet at man vil supplere spørgsmål om fysisk aktivitet i relation til domænerne: arbejde, transport, fritidsaktivitet og hus/hjem i kommende Sundheds- og Sygelighedsundersøgelser 8 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n8 Introduktion En af opgaverne for Statens Institut for Folkesundhed er at monitorere regeringens folkesundhedspolitik, herunder de faglige anbefalinger til befolkningen som udgår fra Sundhedsstyrelsen, fx om fysisk aktivitet. Såvel prospektive observationsundersøgelser som interventionsundersøgelser har vist, at fysisk aktivitet har en sygdomsforebyggende virkning (Sundhedsstyrelsen, Håndbog om fysisk aktivitet, 2003). Undersøgelserne tyder på, at fysisk aktivitet har forskellige effekter på forskellige sygdomme afhængig af blandt andet intensiteten og hyppigheden af den fysiske aktivitet, der udføres. Der er bred enighed om, at sygdomsrisikoen er mindre for en person, der er fysisk aktiv, end for en person der er inaktiv og dette uanset den fysiske aktivitets type. Fysisk aktivitet indgår derfor som et centralt element i regeringens folkesundhedsprogram fra 1999, hvor et af målene er en øget fysisk aktivitet i befolkningen og i det nuværende sundhedsprogram fra 2002, Sund hele livet, fremhæves fysisk inaktivitet, som en af otte risikofaktorer, der er centrale i det forebyggende sundhedsarbejde. Baggrund for den aktuelle rapport Danmark har siden 1989 haft officielle anbefalinger om sundhedsfremmende fysisk aktivitet. Sundhedsstyrelsens officielle anbefalinger vedrørende fysisk aktivitet var indtil 1999, at en voksen person skulle være fysisk aktiv 4 timer om ugen for at opnå en sygdomsforebyggende effekt. Disse anbefalinger ændredes i 1999 til 30 minutters fysisk aktivitet om dagen. Det har derfor været nødvendigt at ændre de spørgsmål, som anvendes i befolkningsundersøgelser om fysisk aktivitet, for at kunne monitorere fysisk aktivitet i befolkningen og vurdere i hvilket omfang anbefalingen efterleves. Der er i samarbejde mellem Sundhedsstyrelsen og Statens Institut for Folkesundhed udviklet nye spørgsmål beregnet til at monitorere den nye anbefaling. Disse spørgsmål blev brugt i SUSY 2000 samtidigt med, at de gamle spørgsmål om 4 timers fysisk aktivitet om ugen blev opretholdt. Da resultaterne af de nye spørgsmål om 30 minutters daglig fysisk aktivitet tydede på, at der kunne være validitetsproblemer med spørgsmål-svar for visse grupper, blev det besluttet at undersøge validiteten af spørgsmål i en befolkningsmæssig interviewundersøgelse i 2003 svarende til konceptet for Sundheds- og Sygelighedsundersøgelserne. Rapporten belyser resultaterne af dette arbejde og har som formål at vurdere det nye spørgsmåls validitet og anvendelighed til monitorering af den nye anbefaling. Den er opdelt i fire sektioner: rationale, metode, undersøgelsens resultater og diskussion. I den første sektion om rationalet bag de nuværende anbefalinger belyses sammenhængen mellem fysisk aktivitet og folkesundhed i et historisk og kulturelt perspektiv. De nuværende anbefalinger beskrives med en gennemgang af den eksisterende dokumentation for anbefalingens delelementer. N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 9\n9 Anden sektion beskriver Sundheds- og Sygelighedsundersøgelserne, herunder de spørgsmål om fysisk aktivitet som er testet i undersøgelserne, og tredje sektion gennemgår undersøgelsens resultater. Fjerde sektion diskuterer undersøgelsens fund. 10 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n10 1. Rationale 1.1. Fysisk aktivitet og folkesundhed i et historisk perspektiv Der er ingen tvivl om, at opfattelsen af fysisk aktivitet historisk set har været knyttet til sundhed, men næppe med den samme forståelse af sundhed som begrebet opfattes i dag. Arkæologiske og medicinsk antropologiske studier har vist, at fysisk aktivitet allerede i præhistoriske kulturer har været andet og mere end en nødvendighed for at skaffe føde og sikre overlevelse. Fysisk aktivitet har indgået som en vigtig del i det religiøse, sociale og kulturelle liv allerede før den græsk-romanske kulturhistorie (Eaton, 1988). De klassiske græske idealer om fysisk formåen som middel til udødelighed har spillet en stor rolle for det moderne vestlige syn på kroppen. Selv om moderne olympiske deltagere ikke kæmper mod guder, så er det æstetiske billede af den klassiske atlet i hele den vestlige kulturhistorie et stærkt symbol på fysisk sundhed. De græske læger, Herodikus, Hippokrates og Galens studier af hygiejnens betydning for et langt liv har været grundlaget for teorier om sammenhængen mellem fysisk aktivitet og sundhed helt op til vor tid (Berryman, 1992). Fra 1900 tallets oplysningstid hvor fysisk aktivitet ligestilledes med frisk luft, renlighed og ernæring (Peitersen 1973), fik den fysiske aktivitet en national betydning, og nederlaget ved Dybbøl i 1864 og tabet af Sønderjylland, førte for alvor førte til oprettelsen af skytte- og idrætsforeningerne. Det organiserede idrætsliv har været centralt for de fleste menneskers opfattelse af motion og fysisk aktivitet gennem det 20. århundrede, men der synes i dag at være en ændring af motionsmønsteret mod en mere individuelt præget idrætsudøvelse udenfor foreningslivet (Larsen, 2003). Den stigende mængde medicinsk forskning i fysisk aktivitet og sundhed gennem det 20. århundrede førte til de første amerikanske og internationale anbefalinger om fysisk aktivitet i 1960 erne. Den amerikanske konsensus fra 1978 The Recommended Quantity of Exercise for Developing and Maintaining Fitness in Heatlhy Adults (ACSM, 1978) anbefalede fysisk aktivitet 3-5 dage om ugen ved 60-90% af maximal hjertefrekvens, med varighed af minutter hver gang. Denne anbefaling var baseret på studier af kardiorespiratorisk fitness og kropssammensætning, og det er helt overvejende denne konsensusrapport som ligger bag de fleste anbefalinger op til Anbefalinger herefter har i højere grad bygget på prospektive populationsbaserede undersøgelser, stadigvæk med majoriteten af undersøgelser indenfor den kardiovaskulære epidemiologi, men med tiltagende evidens for en effekt af fysisk aktivitet indenfor en lang række andre sygdomsområder som fx cancer, osteoporose, lænde-ryg lidelser, psykisk helbred og almindeligt velbefindende. I Danmark har man siden konsensusrapporten Fysisk aktivitet og sundhed fra 1989 til 1999 anbefalet 4 timers fysisk aktivitet i fritiden om ugen. Disse tidligere anbefalinger om 4 timers fysisk aktivitet om ugen var væsentligst baseret på Paffenbargers studier af kandidater fra Harvard N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 11\n11 universitet (Paffenbarger, 1986). Undersøgelsen viste, at et ugentligt energiforbrug ved fritidsaktivitet på 2000 kcal sammenlignet med lavere energiforbrug var associeret med lavere dødelighed. Grænseværdien på 2000 kcal /uge blev siden omregnet til et tidsforbrug på 4 timer/uge de nuværende anbefalinger Sundhedsstyrelsens seneste generelle anbefaling om fysisk aktivitet lyder: "alle voksne bør dagligt være fysisk aktiv 30 minutter af moderat intensitet, helst alle ugens dage. De 30 minutter kan akkumuleres gennem flere seancer af 5-10 minutter". Denne anbefaling er et klart skift i forhold til Sundhedsstyrelsens tidligere anbefalinger. De officielle anbefalinger i Danmark ændredes i 1999 til de nu gældende 30 minutter om dagen, bl.a. på baggrund af dokumentationen i en rapport fra U.S. Department of Health and Human Services (1996). Siden 1999 har Sundhedsstyrelsen dog modificeret anbefalingen flere gange (tabel 1). Tabel 1. Sundhedsstyrelsens anbefalinger om fysisk aktivitet siden 1999 Reference Varighed Hyppighed Intensitet Hvilken aktivitet Sst min 7 dage moderat al aktivitet Sst min 7 dage moderat al aktivitet (gerne akkumuleret) Sst min 7 dage let - moderat kun fritid (gerne akkumuleret) Sst min 7 dage moderat al aktivitet (gerne akkumuleret) Anbefalingen indeholder således følgende: mængden af fysisk aktivitet, intensitet, hyppighed og type. Dokumentationen for disse delelementer er baseret på forskellige typer studier og med forskellige effektmål. De studier, som danner udgangspunkt for ovenstående anbefaling, er helt overvejende studier indenfor den kardiovaskulære epidemiologi. Nedenfor gennemgås anbefalingens delelementer med hensyn til den tilgrundliggende dokumentation. Mængde og intensitet Det er indlysende, at mængden af den anbefalede fysiske aktivitet hænger snævert sammen med intensiteten, da mængde og intensitet i kombination med hyppighed udgør det samlede energiforbrug. De fleste studier af fysisk aktivitet og kardiovaskulær sygdom har vist, at risikoen for sygdomsudvikling er kontinuert aftagende med stigende fysisk aktivitet, såvel mængde som intensitet. Endvidere viser mange undersøgelser, at det samlede energiforbrug er ligeså afgørende som kondition, i særdeleshed for insulinresistens-relaterede lidelser (Pate, 1995). Det er altså tvivlsomt, om der er holdepunkt for en veldefineret tærskelværdi for fysisk aktivitet. Imidlertid kan der af sundhedspædagogiske årsager være gode grunde til at definere den nødvendige mindste mængde, og nogle studier har estimeret risikoreduktion ved forskellige energiniveauer. 12 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n12 Populationsbaserede prospektive studier som har estimeret helbredseffekten ved bestemte energiniveauer er anført i tabel 2. Ud fra disse kardiovaskulære epidemiologiske studier har man defineret en tærskelværdi på 150kcal/dag, hvilket svarer til 30 minutters fysisk aktivitet om dagen af moderat intensitet. Tabel 2. Helbredseffekt ved definerede tærskelværdier for energiforbrug (omregnet til kcal/dag) Studie Energiforbrug per dag Risikoreduktion Reference gruppe Effektmål Paffenbarger RS (1986) kcal 22% <71 kcal/dag Kardiovaskulær kandidater fra Harward kcal 27% dødelighed Leon AS (1987) Nordamerikanske mænd Leon AS (1987) Nordamerikanske mænd 150 kcal 36% <150 kcal Dødelighed af iskæmisk hjertesygdom 150 kcal 27% <150 kcal Total dødelighed Slattery ML (1989) Nordamerikanske mænd Slattery ML (1989) Nordamerikanske mænd 150 kcal 27% <150 kcal Dødelighed af iskæmisk hjertesygdom 150 kcal 27% <150 kcal Total dødelighed Helmrich SP (1991) 5990 Nordamerikanske mænd kcal 21% <140 kcal Type 2 diabetes Hyppighed Anbefalingen om daglig aktivitet er baseret på en række fysiologiske studier, som har vist, at den gunstige virkning af fysisk aktivitet på HDL kolesterol og triglycerid aftager i løbet af 24 timer (Shono,2002; Hardman, 1998), og at aktivitet dermed skal gentages regelmæssigt for at have en effekt. Der er kun gennemført få prospektive undersøgelser af betydningen af hyppig contra sjældnere aktivitet. Et amerikansk observationsstudie med 2 års follow-up fandt, at moderat aktivitet 5 dage om ugen havde større effekt på kognitiv funktion end 3 dage om ugen (Lytle, 2004). Et enkelt interventionsstudie har modsat ovenstående anbefaling fundet, at moderat aktivitet 30 minutter 3 gange om ugen havde bedre effekt på lipid- og vægtstatus end moderat aktivitet 5 gange om ugen, formentlig pga. bedre compliance og bedre mulighed for at fastholde aktivitetsniveauet (Keller, 2001). En gennemgang af litteraturen bag anbefalingen viser, at frekvens af fysisk aktivitet ikke er systematisk undersøgt i større prospektive observationsstudier eller i interventionsstudier, og der foreligger ikke studier udenfor det kardiovaskulære område (ACSM 2001, Håndbog om fysisk aktivitet og Sundhed 2003, Cochrane biblioteket: physical activity 2004). Når man i danske og internationale anbefalinger alligevel tillægger denne del af anbefalingen stor vægt, skyldes det formentlig også, at man ønsker at pointere, at fysisk aktivitet ikke kun indbefatter organiseret fritidsaktivitet, men at den almindelige aktivitet indenfor samtlige domæner har N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 13\n13 betydning: This modification in advice acknowledges that people who are sedentary and who do not enjoy, or are otherwise not able to maintain, a regimen of regular, vigorous activity can still derive substantial benefit from more moderate physical activity as long as it is done regularly (U.S. Department of Health and Human Services, 1996). Siden 2001 har Sundhedsstyrelsens anbefaling været suppleret med muligheden for, at den fysiske aktivitet akkumuleres gennem dagen med baggrund i flere undersøgelser, hvoraf de fleste viser at 3 gange 10 minutter har tilsvarende effekt på kardiovaskulære risikofaktorer som 1 gange 30 minutter (Jakicic 1995, Ebisu 1985, DeBusk 1990). Aktivitetstype Andre forhold end energiforbrug og kondition har betydning i relation til sundhed, fx vægtbærende aktiviteter for osteoporoseudvikling og styrketræning for muskel- og skeletlidelser (Sundhedsstyrelsen, Håndbog 2003). Anbefalingerne om fysisk aktivitet inkluderer ikke disse mere specifikke former for fysisk aktivitet. Opsamling Dokumentationen for de enkelte delelementer i den officielle danske anbefaling om fysisk aktivitet: hyppighed, mængde, intensitet og type hviler overvejende på studier af kardiovaskulær sygdom. Anbefalingerne om mængde og intensitet er baseret på prospektive populationsundersøgelser, mens anbefalingerne om hyppighed væsentligst stammer fra kliniske studier af intermediære risikofaktorer Internationale anbefalinger De danske anbefalinger er enslydende med anbefalinger fra Statens Råd for Ernæring og Fysisk Aktivitet i Norge (2/2000) og fra Statens Folkhälsoinstitut i Sverige (1999), og er i overensstemmelse med WHOs Global Strategy on Diet, Physical Activity and Health (2002). De amerikanske Centers for Disease Control and Prevention har modificeret retningslinierne med hensyn til hyppighed af fysisk aktivitet, og desuden har man har valgt at beholde tidligere retningslinier om perioder med høj intensitet på baggrund af de tidligere studier som tillægger aktivitet med høj intensitet en betydning for iskæmisk hjertesygdom (President s Council on Physical Fitness, 1965). Adults should strive to meet either of the following physical activity recommendations: Adults should engage in moderate-intensity physical activities for at least 30 minutes on 5 or more days of the week. OR Adults should engage in vigorous-intensity physical activity 3 or more days per week for 20 or more minutes per occasion 14 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n14 Der er altså en stor grad af international konsensus på dette område, om end med nationale modifikationer Måling af fysisk aktivitet I medicinsk forskning måles enten selvrapporteret fysisk aktivitet eller direkte måling af afledte effekter, fx energiforbrug, iltoptagelse, muskelstyrke e.l. Selvrapporteret fysisk aktivitet Der findes et meget stort antal metoder til vurdering af selvrapporteret fysisk aktivitet, hvoraf nogle er brugt i mange undersøgelser og ligeledes omfattende valideret i flere populationer (Pereira, 1997). Simple Indikatorspørgsmål, som spørgsmålene, der testes i den aktuelle undersøgelse, har til formål at give et overordnet billede af fysisk aktivitetsvaner, typisk for monitorering på befolkningsniveau, og for at kunne følge tendenser over tid. De gamle spørgsmål om fysisk aktivitet 4 timer om ugen er et eksempel på denne type. Disse spørgsmål har været anvendt bl.a. i tre studier i HCPB (Hovedstadens Center for Prospektive Befolkningsundersøgelser) (Andersen, 1999). Andre eksempler er spørgsmål udviklet på Forskningscenter for Forebyggelse og Sundhed, Glostrup (Aadahl, 2003), og det internationale spørgeskema IPAQ s korte version på 7 spørgsmål, som er udviklet og valideret til brug for nationale og regionale overvågningssystemer (IPAQ, 2002). Dagbogsoptegnelser har den fordel, at de relativt præcist måler individets aktivitet og har høj korrelation til målinger af energiforbrug (Acheson, 1980). Eftersom dagbogsoptegnelser typisk måler aktivitet i få dage, er metoden ikke egnet til vurdering af aktivitet i en længere periode, og dagbøger kræver en stor indsats af deltageren. Endvidere har brugen af dagbogsoptegnelser vist sig at være reaktive, dvs. i sig selv at øge deltageres fysiske aktivitet (LaPorte, 1985). Logbøger anvendes i interventionsundersøgelser for at vurdere om en specifik intervention rent faktisk efterleves, men har principielt de samme svagheder som dagbogsoptegnelser. Retrospektive spørgeskemaer, hvoraf nogle er omfattende og muliggør energiberegninger ud fra standardtabeller, har indtil for nylig været anset for den bedste metode til at måle fysisk aktivitet i større kliniske og populationsbaserede studier. Eksempler på kendte spørgeskemaer, som er brugt og valideret i vidt omfang, er Minnesota Leisuretime, Tecumseh occupational physical activity questionnaire, Harvard Alumni (Montoye 1996), The European Prospective Investigation into Cancer Study-Norfolk cohort (EPAQ2, 2001), og International physical activity questionnaire, lang version (IPAQ). EPAQ2 og IPAQ tager udgangspunkt i følgende domæner: fysisk aktivitet på arbejdet, i hus/hjem, i fritiden og ved transport. IPAQs lange version er prætestet og evalueret i forhold til reliabilitet og validitet af European Health Interview Survey (EUROHIS) og European Physical Activity Surveillance System (EUPASS). Skemaet anvendes i modificeret form af flere nordiske institutioner, bl.a. Fødevaredirektoratets kostundersøgelse 2002 (Rosell, 2003), Folkhälsoinstituttet (Finrisk, 2002), N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 15\n15 Statens Helseundersøkelser (Raasted, 2001), og Norges Idrettshøgskole (Damm, 1999). Disse spørgeskemaer kan principielt give detaljeret viden om typer af fysisk aktivitet, frekvens, intensitet og varighed. Svaghederne ved disse spørgeskemaer er manglende reproducerbarhed, problemer med at vurdere energiforbrug ved lav-intensive aktiviteter, og at spørgeskemaer generelt prædikterer sygdom dårligere end direkte målinger af fysisk aktivitet. Direkte måling af fysisk aktivitet Direkte måling af fysisk aktivitet sigter oftest på at måle energiforbrug, bevægemønster eller kondition (Montoye, 1996). Der findes to metoder, som kan karakteriseres som gylden standard til måling af energiforbrug: dobbeltmærket vand og helrumskalorimetri (Bassett, 2000). Begge metoder har begrænsninger. Den første metode kan kun give et billede af totalt energiforbrug over en længere periode, mens den anden ikke tillader, at personerne bevæger sig frit i dagligdagsmiljøet og udstyret findes kun få steder i verden. Begge metoder er omkostningstunge og uegnede i populationsstudier. Pulsmåling kan bruges som indirekte estimat for energiforbrug efter individuel kalibrering (Wareham,1997), og repræsenterer en billig metode, som er egnet i større epidemiologiske studier. I nogle studier bruges kondition eller iltoptagelse som målemetode. Antagelsen er, at personer, som er fysisk aktive, også har bedre kondition. Begge metoder har dog det problem, at hjertefrekvens og iltoptagelse udover fysisk aktivitet også er bestemt af alder, genetiske faktorer og kropssammensætning (Pols, 1998), hvilket kun delvist kan kompenseres med individuel kalibrering. I modsætning til måling af energiforbrug findes der ikke gyldne standarder til måling af domæner og dimensioner (frekvens, intensitet og varighed). Pedometri og accelerometri er eksempler på anvendte metoder, omend begge har kendte systematiske og tilfældige fejl (Montoye, 1996). Kombineret måling af accelerometri og hjertefrekvens måler både væsentlige kvantitative og kvalitative aspekter af fysisk aktivitet, og har den fordel at kunne anvendes i større studier. En ny metode er under udvikling til brug for epidemiologiske studier. Simultan måling af måling af accelerometri og hjertefrekvens (Actiheart) betyder, at de to metoder i høj grad kompenserer for hinandens begrænsninger (Brage, 2003). 16 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n16 2. Metode 2.1. Datamateriale Statens Institut for Folkesundhed har siden 1987 monitoreret danskernes sundhed og sygelighed med de såkaldte Sundheds- og Sygelighedsundersøgelser, forkortet SUSY. Disse er foretaget i 1987, 1991, 1994, 2000 og Undersøgelserne er foretaget med henblik på at beskrive forekomsten og fordelingen af sundhed og sygelighed, at beskrive udviklingen over tid, samt at danne referencemateriale for sundhedsprofiler og planlægning i befolkningen. Undersøgelserne fra 2000 og 2003 er anvendt til at undersøge og validere de nye spørgsmål om fysisk aktivitet. SUSY 2000 Den samlede stikprøve bestod af danske statsborgere på 16 år og derover. Af disse blev der opnået interview med personer (74,2%). For at det skulle være muligt at sammenligne resultaterne fra 2000 med resultaterne i 2003 er kun personer på 18 år og derover inkludere i studiet (i alt personer). Data er blevet indsamlet i tre runder i henholdsvis februar, maj og september Den tekniske del af dataindsamlingen samt interview er gennemført af SFI Survey. SUSY 2003 Den samlede stikprøve omfatter danske statsborgere på 18 år eller derover. Dataindsamlingen er foregået ved besøgsinterview fra ultimo maj til primo september Den tekniske del af dataindsamlingen samt interview er gennemført af SFI Survey. Deltagelsen i SUSY 2003 er 65,2%. SUSY 2003 adskiller sig fra tidligere SUSY undersøgelser ved at være en WHO-initieret undersøgelse til brug for et udredningsarbejde om prioritering af sundhedsydelser. Denne undersøgelse indeholder derfor ikke alle de spørgsmål, som indgår i de øvrige SUSY-undersøgelser. Stikprøven er opdelt i fire del-stikprøver med hvert sit spørgeskema med henblik på at sammenligne forskellige formuleringer af spørgsmålet om fysisk aktivitet Spørgsmål om fysisk aktivitet i SUSY-undersøgelserne I samtlige SUSY-undersøgelser, 1987, 1991, 1994, 2000 og 2003 har man målt den fysiske aktivitet med to enslydende spørgsmål (Saltin, 1968, modificeret). Det ene spørgsmål måler den fysiske aktivitet i fritiden, mens det andet måler den fysiske aktivitet i hovedbeskæftigelsen. Således spørges vedrørende fysisk aktivitet i arbejdet: Hvordan vil De beskrive den fysiske aktivitet i Deres hovedbeskæftigelse? Svarmulighederne er: 1. Hovedsageligt stillesiddende arbejde, som ikke kræver legemlig anstrengelse. 2. Arbejde, som i stor udstrækning udføres stående eller gående, men ellers ikke kræver legemlig anstrengelse. N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 17\n17 3. Stående eller gående arbejde med en del løfte- eller bærearbejde. 4. Tungt eller hurtigt arbejde, som er anstrengende. Spørgsmålet vedrørende den fysiske aktivitet i fritiden er enslydende i samtlige SUSY-undersøgelser, og er som følgende: Hvis vi ser på det sidste år, hvad ville De så sige passer bedst som beskrivelse på Deres aktivitet i fritiden? Svarmulighederne er: 1. Træner hårdt og driver konkurrenceidræt regelmæssigt og flere gange om ugen. 2. Dyrker motionsidræt eller tungt havearbejde mindst 4 timer per uge. 3. Spadserer, cykler eller har anden lettere motion mindst 4 timer per uge (medregn også søndagsture, lettere havearbejde og cykling/gang til arbejde). 4. Læser, ser fjernsyn eller har anden stillesiddende beskæftigelse. Spørgsmålet bygger således på anbefalingen om fire timers fysisk aktivitet om ugen, og der skelnes mellem den fysiske aktivitet i arbejdet og i fritiden. Typen, intensiteten og til dels mængden forsøges målt, ikke hyppigheden. Regeringen ændrede på anbefaling fra Sundhedsstyrelsen i sit Folkesundhedsprogram 1998 det hidtidige råd til befolkningen om 4 timer om ugen til 30 minutter om dagen og for børn til 1 time om dagen. For at sikre viden om hvorledes befolkningen efterlever anbefalingerne efter gammelt og nyt råd i år 2000, medtages derfor såvel gamle spørgsmål som nye spørgsmål. Spørgsmålet lyder: Hvor mange minutter var De fysisk aktiv i fritiden og på arbejdet hver af dagene i sidste uge. Medregn kun fysisk aktivitet, hvor De blev lidt eller meget forpustet. Start med dagen i går og tag én dag ad gangen. I en parentes er det eksemplificeret, hvad en fysisk aktivitet kan være, og der nævnes cykling til og fra arbejdet, rask gang, sport, fysisk anstrengende arbejde eller havearbejde. Ud for den enkelte dag skal respondenten således angive, hvor mange minutter denne har været fysisk aktiv. Spørgsmålsformuleringen bygger på Sundhedsstyrelsens anbefaling om fysisk aktivitet. Formuleringen af spørgsmålet tog udgangspunkt i den almindeligt anvendte formulering i engelsksprogede spørgsmål: brisk walking, dvs. man føler sig lettere forpustet. Spørgsmålet beskriver således ikke domæner for den fysiske aktivitet, og intensiteten måles fikseret. Det er først og fremmest hyppigheden og mængden der måles. Dette spørgsmål gav overraskende resultater, idet det viste sig, at mænd i aldersgruppen år var mest fysisk aktive. Man vurderede efterfølgende, at spørgsmålet var et invalidt mål til monitorering af den fysiske aktivitet, sandsynligvis fordi forpustethed hos ældre mennesker udtrykker habituel fysisk form og mulig tilstedeværende hjerte- og lungesygdom snarere end egentlig fysisk aktivitet. Med henblik på at finde et spørgsmål, der kan monitorere fysisk aktivitet indgår der derfor andre formuleringer af spørgsmålet i indsamlingen af data i SUSY Spørgsmålene om fysisk aktivitet 18 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n18 er formuleret og placeret forskelligt i de fire skemaer med henblik på at belyse, om formuleringen og rækkefølgen af spørgsmålene har betydning for resultaterne. Det nye spørgsmål om fysisk aktivitet fra SUSY 2000 er også medtaget i SUSY 2003, i skema 1 med uændret formulering: Hvor mange minutter var de fysisk aktiv i fritiden og på arbejdet hver af dagene i sidste uge? Medregn kun fysisk aktivitet, hvor De var lidt eller meget forpustet. Start med dagen i går og tag en dag ad gangen. Eksempler på hvad den fysiske aktivitet kan være er angivet: Fx cykling til og fra arbejdet, rask gang, sport, fysisk anstrengende arbejde eller havearbejde. I skema 2 indgår spørgsmålet med formuleringen: Hvor mange minutter var de fysisk aktiv i fritiden og på arbejdet hver af dagene i sidste uge? Medregn kun fysisk aktivitet, hvor De øgede vejrtrækningen. Start med dagen i går og tag en dag ad gangen. Eksempler på hvad den fysiske aktivitet kan være er angivet: Fx cykling til og fra arbejdet, rask gang, sport, fysisk anstrengende arbejde eller havearbejde. I skema 3 er spørgsmålet formuleret på en tredje måde. Hvor mange minutter var de fysisk aktiv i fritiden og på arbejdet hver af dagene i sidste uge? Medregn kun fysisk aktivitet, hvor De anstrengte Dem lidt eller meget. Start med dagen i går og tag en dag ad gangen. Eksempler på hvad den fysiske aktivitet kan være er angivet: Fx cykling til og fra arbejdet, rask gang, sport, fysisk anstrengende arbejde eller havearbejde. Antal minutter skal angives. I skema 4 er spørgsmålet formuleret som i skema 2, men spørgsmålet er placeret som et af de sidste spørgsmål i spørgeskemaet vedrørende fysisk aktivitet. Spørgsmålene er som sagt placeret forskelligt i spørgeskemaet, og deres placering i spørgeskemaet er vist i tabellen nedenfor. Tallene i cellerne angiver spørgsmålets nummer i spørgeskemaet. Tabel 3: Spørgsmålenes placering (nummer) i de fire skemaer. Skema 1 Skema 2 Skema 3 Skema 4 Fysisk aktivitet i hovedbeskæftigelsen Fysisk aktivitet i fritiden Fysisk aktivitet per dag i en uge i minutter Som det fremgår af tabellen, står spørgsmålet om fysisk aktivitet i hovedbeskæftigelsen i samtlige skemaer i begyndelsen af skemaet, og det er det første spørgsmål om fysisk aktivitet i samtlige skemaer. Spørgsmålet vedrørende fysisk aktivitet i fritiden og fysisk aktivitet per dag i en uge står i skema 1 og 2 i begyndelsen, i skema 3 og 4 i slutningen. I samtlige skemaer er spørgsmålet vedrørende fysisk aktivitet i fritiden placeret lige før spørgsmålet om fysisk aktivitet per dag i en uge. I den følgende analyse vil spørgsmålenes placering blive fremhævet i en parentes ved det enkelte skema, som følgende: skema 1 (41), skema 2 (41), skema 3 (164), skema 4 (165). Med hensyn til spørgsmålet om fysisk aktivitet per dag i en uge vil de forskellige formuleringer i de enkelte skemaer fremgå af en parentes eller af teksten ved den enkelte tabel eller figur. N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 19\n19 2.3. Dataanalyse Resultater for de tre spørgsmål om fysisk aktivitet, henholdsvis fysisk aktivitet i fritiden, i hovedbeskæftigelsen, og opgjort per dag i en uge i minutter vil blive præsenteret i resultatsektionen. For SUSY 2003 vil resultaterne blive vist for den samlede population, for hvert køn for sig og for aldersgrupperne år, år, år, og 67 år og derover. Fysisk aktivitetsniveau vil blive vist i relation til indikatorer for livsstilsfaktorer, socioøkonomisk status og helbredsstatus (rygning, erhverv, selvvurderet helbred). For de nye spørgsmål vil det endvidere blive belyst hvor mange, der efterlever anbefalingen om 30 minutters daglig fysisk aktivitet. Endelig vil resultater fra SUSY 2000 og SUSY 2003 blive sammenlignet for hver af de tre spørgsmål Validering Validitetsbegreber Der skelnes mellem følgende former for validitet i vurderingen af spørgeskemaet: indholdsvaliditet og kriterievaliditet. Indholdsvaliditet (content validity) undersøger, hvorvidt spørgsmålet afdækker hele den problemstilling, man ønsker at undersøge (Fayers & Machin, 2000). Dette kræver, at der som udgangspunkt eksisterer en veldefineret problemstilling. I spørgeskemaer om fysisk aktivitet tager indholdsvalidering ofte udgangspunkt i, om alle domæner: arbejde, transport, hus- og havearbejde samt motion og andre rekreative aktiviteter er indbefattet, samt om spørgsmålene dækker relevante intensiteter (Sallis, 2000). Kriterievaliditet undersøger sammenhængen med et eksternt kriterium; en såkaldt Gylden standard. Den gyldne standard kan repræsentere den sande værdi, hvilket vil sige, at det er en direkte måling med absolut validitet (Fayers & Machin, 2000). Da der ikke altid eksisterer et mål for den sande værdi, benyttes ofte tilnærmede gyldne standarder, dvs. mål som antages at have mere veldokumenteret validitet end metoden, der undersøges. Andre eksterne kriterier kan være sammenligning af forskellig sundhedsadfærd. Kan man forudsige en sundhedsadfærd på et område, når man kender til en sundhedsadfærd på et andet. Er den fysiske aktivitet en del af en bestemt livsstil, således at f.eks. en person, der er meget fysisk aktiv også i mindre omfang drikker alkohol, ikke ryger etc. Når spørgeskemaundersøgelser om fysisk aktivitet beskrives som valideret i litteraturen, er det som oftest kun kriterievaliditeten, der tages stilling til. Også andre forhold spiller en rolle for et spørgsmåls validitet. Pålideligheden/reproducerbarheden vurderes ved, at det samme spørgsmål ved gentagne målinger opnår samme resultat (Fayers,2000; Sallis, 2000). Er dette ikke tilfældet, er undersøgelsen behæftet med tilfældige fejl. Validiteten af data fra spørgeskemaundersøgelser kan være reduceret på grund af recall bias (Montoye 1996, Bassett 2000). For spørgsmål om fysisk aktivitet optræder recall bias, hvis forskellige personer husker aktiviteter forskelligt, fx på grund af tilstedeværende sygdom. 20 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n20 Social desirability bias kan også mindske validiteten. Det er almindelig kendt, at motion er sundt, og dermed det rigtige at gøre. Dette kan lede til, at deltagerne overestimerer tid og intensitet for fysisk aktivitet, hvormed en systematisk fejl introduceres (Sallis 2000). Spørgsmålets kontekst har betydning for denne biastype, idet andre spørgsmål om relaterede forhold i samme spørgeskema, fx sundhedsadfærd i øvrigt, kan medvirke til, at deltageren overestimerer mængden af fysisk aktivitet. Endelig kan målemetoden være reaktiv, dvs. at deltageren ændrer sin fysiske aktivitet på baggrund af målingen. Dette ses særligt i dagbogsoptegnelser og kan være relevant i prospektive undersøgelser Validering af de nye spørgsmål om fysisk aktivitet Indholdsvaliditet vil blive diskuteret i resultatafsnittets sidste afsnit om validering. Kriterievaliditeten vil blive belyst med udgangspunkt i de gamle spørgsmål om fysisk aktivitet i fritiden. Det kan diskuteres, om disse spørgsmål repræsenterer en gylden standard, da de ikke er valideret mod en direkte måling. For at anvende disse spørgsmål i valideringen taler dog, at de har været anvendt i flere store danske prospektive undersøgelser, og her har spørgsmålene vist sig at være uafhængige prediktorer for hjertekarsygdom, total dødelighed og dødelighed af hjertekarsygdom (Andersen, 2000). Spørgsmålene om fysisk aktivitet i fritiden er desuden blevet anbefalet af WHO til måling af fysisk aktivitet i Health Interview Surveys (WHO 1996). Det er ikke muligt at undersøge korrelationen mellem de nye og de gamle spørgsmål direkte, fordi de gamle spørgsmål anvender en kategorisk skala, mens de nye spørgsmål anvender en kontinuert skala med angivelse af antal minutter. Desuden adskilles fysisk aktivitet i hovedbeskæftigelsen og i fritiden i de gamle spørgsmål, mens fysisk aktivitet i hovedbeskæftigelsen og i fritiden måles samlet i de nye spørgsmål. Analyserne kan dog give visse indikationer. Kriterievaliditeten vurderes dels ved at undersøge, om de nye og de gamle spørgsmål rangordner deltagerne ens (benævnes også begrebsvaliditet), og dels ved at undersøge om fysisk aktivitet er associeret med sundhedsadfærd og andre variable i begge spørgsmål. Endelig testes overensstemmelsen mellem de grupper, som ikke lever op til de gamle og de nye anbefalinger. Herudover vurderes det, hvilken betydning spørgsmålets kontekst har for besvarelsen ved at teste forskellige placeringer af samme spørgsmål med forskellig formulering. Det er ikke muligt på baggrund af SUSY-databasen at vurdere spørgsmålenes pålidelighed, recall bias, eller hvorvidt målemetoden er reaktiv Statistik Der er foretaget direkte køns- og aldersstandardisering til den danske befolkning i 2003 for alle analyser, som ikke er opdelt på køn og aldersklasser. Der er foretaget c 2 test for at undersøge, om svarfrekvenserne på specifikke spørgsmål kan antages at være ens i de fire stikprøver. Logistisk regressionsanalyse er anvendt for at teste betydningen af forskellige formuleringer og placering i spørgeskemaet med responskategorierne fysisk aktiv mindst 30 minutter hver dag ja/nej. N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 21\n21 Modellen er kontrolleret for alder og køn. Resultaterne af logistisk regressionsanalyse er angivet ved Odds ratio (OR) med angivelse af 95% sikkerhedsinterval. For at teste overensstemmelse mellem gamle og nye anbefalinger er anvendt Kappa statistik, som er fortolket i overensstemmelse med Landis og Koch (1977). 22 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t\n22 3. Resultater 3.1. Stikprøverepræsentativitet Tabel 4 viser svarpersonernes repræsentativitet i SUSY 2003 i forhold til den voksne befolkning med hensyn til køn og alder. Af tabellen ses, at fordelingen på køn og alder blandt svarpersoner svarer godt til køns- og aldersfordelingen i den voksne danske befolkning, dog er der blandt kvinder lidt flere årige blandt svarpersonerne end i den voksne befolkning. Det skal bemærkes, at tallene omfatter den voksne befolkning med bopæl i Danmark. Tabel 4. Den relative fordeling på køn og alder i stikprøven og i den danske befolkning per 1. juli Procent. Mænd Kvinder I alt SUSY Befolkning SUSY Befolkning SUSY Befolkning år 7,6 9,3 8,6 9,1 16,2 18, år 14,4 14,5 15,2 14,1 29,5 28, år 18,2 18,1 20,2 18,1 38,4 36,2 67+ år 6,7 6,9 9,0 9,8 15,8 16,7 I alt 47,0 48,9 53,0 51,1 100,0 100,0 I tabel 5 og 6 vises de fire svarpopulationers fordeling på køn og alder. Af tabellerne ses, at fordelingen på køn og alder blandt svarpersonerne i alle fire stikprøver svarer godt til køns- og aldersfordelingen i den voksne befolkning. Tabel 5. De fire svarpopulationers fordeling på alder og fordelingen i den danske befolkning per 1. juli Procent. Mænd. Stikprøve Befolkning år 8,9 7,0 8,5 6,2 9, år 14,1 14,5 14,8 14,1 14, år 18,0 18,8 18,0 18,0 18,1 67+ år 7,6 6,1 6,0 7,3 6,9 I alt 48,6 46,5 47,2 45,6 48,9 Tabel 6. De fire svarpopulationers fordeling på alder og fordelingen i den danske befolkning per 1. juli Procent. Kvinder. Stikprøve Befolkning år 9,3 7,4 9,1 8,6 9, år 14,9 15,2 13,7 16,8 14, år 18,8 22,4 20,5 19,5 18,1 67+ år 8,4 8,6 9,5 9,5 9,8 I alt 51,4 53,5 52,8 54,4 51,1 N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t 23\n23 3.2. Fysisk aktivitet på arbejdet Tabel 7 illustrerer den procentvise svarfordeling på spørgsmålet om fysisk aktivitet i hovedbeskæftigelsen. Svarpersonen skal angive, hvilken kategori der beskriver den fysiske aktivitet i dennes hovedbeskæftigelse. Spørgsmålet er i alle fire skemaer placeret i begyndelsen af spørgeskemaet og spørgsmålets formulering er den samme i alle fire skemaer. Parenteserne i den første række angiver spørgsmålets placering i spørgeskemaet. Analyserne omfatter erhvervsgruppe 1, det vil sige erhvervsaktive fra år. Tabel 7: Spørgsmål vedr. fysisk aktivitet i hovedbeskæftigelsen (procent) Skema 1 (19) Skema 2 (19) Skema 3 (20) Skema 4 (20) n=372 n=371 n=398 n=389 Uoplyst Stillesiddende Stående/gående Løfte-/bærearbejde Tungt/hurtigt I alle fire stikprøver er stillesiddende arbejde den mest udbredte arbejdsform blandt de erhvervsaktive mænd og kvinder, idet lidt over en tredjedel oplyser, at de har stillesiddende arbejde. Placeringen i skemaet er uden betydningen for fordelingen i de enkelte kategorier (p=0,74). Køn og alder De fire skemaer er slået sammen med henblik på at undersøge den fysiske aktivitet i hovedbeskæftigelsen fordelt på køn og alder (tabel 8). Tabel 8: Fysisk aktivitet i hovedbeskæftigelsen blandt mænd og kvinder i forskellige aldersgrupper (procent) Mænd år år år Mænd i alt Stillesiddende Stående/gående Løfte-/bærearbejde Tungt/hurtigt Kvinder år år år Kvinder i alt Stillesiddende Stående/gående Løfte-/bærearbejde Tungt/hurtigt N a t i o nal m o nito r e r i ng a f d e n offi c i e l l e a nb e f a l i ng o m fy s i s k a k t i vite t


Forside Projekter Region Sjælland\nHelhedsorienteret indsats holder eleverne fast på erhvervsskoler i Region Sjælland\nRoskilde Tekniske Skole, der bl.a. tilbyder erhvervsuddannelsen til bygningsmaler, er en af de tre skoler, der har deltaget i projektet. Foto: Roskilde Tekniske Skole\nDe seneste tre år har Region Sjælland arbejdet målrettet for at få elever på erhvervsuddannelserne til at blive på skolebænken. Hver tredje elev dropper nemlig ud af grundforløbet, og særligt mange unge står uden uddannelse og job og lever af offentlig støtte. Indsatsen ’Fra frafald til fastholdelse’ (FAST) er netop afsluttet – og resultaterne er flotte, viser slutevalueringen og en kvalitativ valuering af projektet\nFormålet med projekt FAST er at øge udsatte unges evne til at gennemføre en erhvervsuddannelse og på længere sigt øge deres muligheder for at finde job og forsørge sig selv. Og behovet er stort: 570 elever – 90 % flere end målsat – på uddannelserne ZBC Slagelse, Roskilde Tekniske Skole og EUC Sjælland i Næstved har været med i indsatsen.\nFAST bygger på en helhedsorienteret tilgang, hvor både elever og medarbejdere tager ansvar for trivslen på skolen.\nTidlig opsporing og rettidig omhu\nCentralt i projektet står en specialbygget app, der måler elevernes trivsel. Hver uge svarer de unge på, hvordan de har det socialt, fagligt og personligt, hvilket hjælper skolerne til tidligt at opdage mistrivsel. Skolen kan derefter hurtigt følge op med en indsats, der matcher elevens behov.\n570 elever – 90 % flere end målsat – har været med i indsatsen. Foto: Roskilde Tekniske Skole\nI projektet fik elever med tegn på mistrivsel tilbud om samtaler med en kontaktlærer eller vejleder. Sammen lagde de en handlingsplan, der skulle hjælpe den enkelte med at holde fast i uddannelsen. Planerne varierede derfor fra lange mentorforløb og træning i mestringsteknikker til lektiehjælp og tips til en sundere hverdag.\nOver 1.500 elever, tre gange flere end forventet, har brugt app'en, der karakteriseres som nem og hurtig, og som har gjort det lettere at være åben omkring mistrivsel. En tidligere deltager fortæller:\n"Jeg tror, at det har gjort, at vi har større fokus på hinanden. Både det sociale, men også det at vi hjælper hinanden mere. Det tror jeg gør, at der, på længere sigt, er færre der dropper ud".\nFælles fokus og tilgang\nIndsatsen skal også skabe en fælles pædagogisk tilgang og metodisk referenceramme på skolerne og opdyrke en kultur, hvor det er i orden at tale om udfordringer og problemer. En kultur, hvor man hjælper hinanden til at holde fast og sammen forbedrer læringsmiljøet i og uden for timerne.\nDer har derfor også været fokus på at opgradere medarbejderne. På tværs af erhvervsskolerne, kommunale og regionale myndigheder har 123 medarbejdere, 23 flere end målsat, fået et kompetenceløft.\nFrafaldet blandt projektets målgruppe er reduceret markant. Foto: Roskilde Tekniske Skole\nFlere holder fast\nMetoderne har båret frugt: En intern måling viser, at frafaldet blandt elever i projektets målgruppe er reduceret til 9,8 %. Skolerne forventede et frafald på 40-60 % generelt og helt op til 70 % for de elever, der var tættest på at give op. Med en fastholdelsesgrad på 90 % ligger projektet væsentligt over det statslige mål om, at 60 % skal gennemføre deres erhvervsuddannelse i 2020.\nProjektets gode resultater bekræfter principperne bag Støttefondens fokusområde ’Erhvervsuddannelse eller job til udsatte unge’\nDokumentation og udbredelse\nProjektet har løbende indsamlet og delt viden om dets aktiviteter, og erfaringer og resultater formidles på en konference i august 2020, ligesom de samles i en metodehåndbog til inspiration for andre erhvervsskoler.\nI den eksterne evaluering peges der dog på, at det kan være svært at overføre metoderne direkte, da de ikke er fuldstændigt beskrevet og heller ikke implementeret på samme måde. Årsagen er bl.a. tekniske problemer med appen, der fjernede fokus fra afprøvning, lokal tilpasning og evaluering af koncept og metoder på skolerne.\nPROJEKT: Fra frafald til fastholdelse – en forebyggelses- og fastholdelsesindsats for frafaldstruede unge i erhvervsuddannelserne (FAST)\nORGANISATION: Region Sjælland, Center for Produktion, Forskning og Innovation\nOMFANG: 570 elever\nSTØTTE: 10.307.000 kr. fra Den A.P. Møllerske Støttefond\nEGENFINANSIERING: 3.603.725 kr.\nSE MERE: Slutevaluering og Kvalitativ evalueringsrapport


Åbent brev til sundhedsminister Nick Hækkerup og Sundhedsstyrelsen | Folkets Avis\nMærkeligt nok gælder det ikke, hvad angår begrebet funktionelle lidelser. Funktionelle lidelser er en paraply-betegnelse for 22 fysiske sygdomme med hver sin ICD10-kode, som psykiaterne på Forskningsklinikken for Funktionelle Lidelser har indlemmet i deres selvopfundne psykiatriske diagnose, som ikke har en ICD10-kode. Dette ser sundhedsministeren igennem fingre med, ja han syntes endda at støtte Forskningsklinikken i at gennemføre dette overgreb på patienters retssikkerhed.\nHvad angår mælk, så synes Sundhedsstyrelsen, at man bør drikke mælk i Danmark, angiveligt pga. kalcium-indholdet. Der er lavet en omfattende undersøgelse, som Mejeriforeningen har betalt, som viser, at mange ikke kan tåle at drikke mælk. En kompetent forsker, Lars Ovesen, har systematisk gennemgået den videnskabelige litteratur om mælk.\nRapporten omfatter 709 artikler, som alle er af høj kvalitet. (se link) Men Sundhedsstyrelsen nægter at lade undersøgelsen tælle som vægtigt bevis for, at mange ikke kan tåle at drikke mælk, når undersøgelsen er betalt af interessenten, trods det, at undersøgelsen taler betaleren imod.\nAnderledes er det med Forskningsklinikken for Funktionelle Lidelser. Der henholder Sundhedsstyrelsen sig altid til de undersøgelser, som klinikken selv har produceret, og som altid omtaler klinikken som en klinik, der næsten kan helbrede alt. Alle andre undersøgelser udelukkes systematisk af Sundhedsstyrelsens dokumentations-materiale ang. klinikken.\nI det ene tilfælde er svaret, citat: »Sundhedsstyrelsen baserer sine anbefalinger på peer-reviewed litteratur og officielle internationale guidelines. Sundhedsstyrelsen forholder sig ikke til en rapport fra en brancheorganisation« I det andet tilfælde forholder Sundhedsstyrelsen sig ikke til andet end ’interessentens’ undersøgelser og nægter at se på omfattende udenlandske undersøgelser af høj kvalitet, som taler filosofien om funktionelle lidelser midt imod.\nV. h. Bente Stenfalk\nDel Åbent brev til sundhedsminister Nick Hækkerup og Sundhedsstyrelsen


Hjem|Nyheder|Gadgets|Google Home-højttalerne kommer til Danmark\nGoogle lancerer Google Home og Google Home Mini i Danmark om to uger.\nBedre sent end aldrig: Google lancerer nu to af sine Google Assistant-højttalere i Danmark, nemlig Google Home og Google Home Mini. Det kommer en lille måned efter at Google lancerede sin digitale assistent på dansk. De to stemmestyrede smart-højtalere, som forstår og svarer på dansk, vil være tilgængelige i Googles egen webshop og hos Elgiganten fra den 24. oktober med mulighed for at forudbestille allerede fra senere i dag, skriver Google.\nMed Googles højttalere behøver man ikke nogen mobil eller computer for at bruge Google Assistant. Søg på nettet, tjek kalenderen, få trafikinformation og rutevejledning, tænd og sluk lyset, sæt påmindelser og afspil musik ved hjælp af stemmen. Højttalerne giver samtidig stemmekontrol over hjemmets ‘smart home’-enheder, som eksempelvis Philips Hue, Nest sikkerhedskameraer og videodørklokker samt IKEA Trådfri.\n– Danskerne tager normalt positivt imod ny teknologi, der kan gøre hverdagen lidt nemmere og spare os tid. Og det er netop, hvad højttalerne kan. Vi håber, at mange danskere vil tage den til sig som en integreret del af deres hjem – hvad enten det er til at afspille musik, søge information, styre lyset og andre smart-home enheder eller noget helt andet. Det kan forhåbentlig frigøre noget tid, som vi i stedet kan bruge med hinanden, siger Googles kommunikationschef i Danmark, Jesper Vangkilde.\nGoogle Home koster 1.149 kroner, mens Google Home Mini koster 449 kroner. Det er muligt at forudbestille højtalerne online via Elgiganten og Google Store fra kl. 18.00 i dag.


lynstartvejledning MULTISPORT GPS-TRÆNINGSENHED - PDF\nDownload "lynstartvejledning MULTISPORT GPS-TRÆNINGSENHED"\n1 lynstartvejledning F O R E R U N N E R X T MULTISPORT GPS-TRÆNINGSENHED\n2 Advarsel: Konsulter altid din læge, inden du starter eller ændrer et træningsprogram. Se guiden Vigtige oplysninger om sikkerhed og produkter i æsken med produktet for at se produktadvarsler og andre vigtige oplysninger. Advarsel: Dette produkt indeholder et litiumionbatteri, som ikke kan udskiftes. Se guiden Vigtige oplysninger om sikkerhed og produkter i æsken med produktet for at få vigtige oplysninger om batterisikkerhed. Produktregistrering Hjælp os med at hjælpe dig ved at gennemføre vores onlineregistrering i dag. Gå til Opbevar den originale købskvittering, eller en kopi af den, på et sikkert sted. Kontakt Garmin Kontakt Garmins produktsupport, hvis du har spørgsmål omkring brugen af din Forerunner. I USA skal du gå ind på eller kontakte Garmin USA på telefon (913) eller (800) I Storbritannien skal du kontakte Garmin (Europe) Ltd. på telefon I Europa skal du gå til /support og klikke på Contact Support for at få support i det land, hvor du bor, eller kontakte Garmin (Europe) Ltd. på telefon +44 (0) Forerunner 310XT Lynstartvejledning\n3 Knapper ➊ ➋ ➌ ➍ ➏ ➎ ➊ Tænd/sluk Tryk og hold nede for at tænde eller slukke for Forerunner. Tryk for at tænde og justere baggrundsbelysningen. En statusside vises. Tryk for at parre med en ANT+ -vægt (valgfrit tilbehør). ➋ mode Tryk for at få vist timersiden og menusiden. Kortsiden og kompassiden vises også, hvis de er aktive. Tryk for at forlade en menu eller en side. Dine indstillinger gemmes. Tryk og hold nede for at skifte sportstilstand. ➌ lap/reset Tryk for at oprette en ny omgang. Tryk og hold nede for at nulstille timeren. ➍ start/stop Tryk for at starte eller stoppe timeren. ➎ enter Tryk for at vælge funktioner og bekræfte meddelelser. Forerunner 310XT Lynstartvejledning 3\n4 ➏ -pile (op/ned) Tryk for at rulle gennem menuer og indstillinger. TIP: Hold -pilene nede for at rulle hurtigt gennem indstillingerne. Tryk for at rulle gennem træningssiderne under en træning. På siden Virtual Partner skal du trykke og holde nede for at justere tempoet for Virtual Partner. Forerunner baggrundsbelysning Tryk på for at tænde for baggrundsbelysningen. Brug for at justere niveauet for baggrundsbelysningen. I dette vindue kan også vises flere statusikoner. Ikoner GPS er tændt, og Forerunner modtager satellitsignaler. GPS er slukket for indendørs brug eller for træning med fodsensoren (ekstraudstyr). Timeren kører. Pulssensoren er aktiv. Fodsensoren er aktiv. Kadencesensoren er aktiv. Energisensoren er aktiv. Batteriniveau Batteriet oplader. Denne enhed uploader data eller parres med fitnessudstyr. 4 Forerunner 310XT Lynstartvejledning\n5 Trin 1: Oplad batteriet Advarsel: For at forebygge korrosion skal du tørre opladningskontakterne og det omkringliggende område før opladning. TIP: Forerunner kan ikke oplades, hvis temperaturen er under 0 C eller over 50 C. 1. Sæt USB-stikket fra opladerclip en i AC-adapteren. 2. Sæt AC-adapteren i en almindelig stikkontakt. 3. Indstil opladerclip en efter kontakterne bag på Forerunner. Kontakter 4. Sæt opladeren sikkert fast på oversiden af Forerunner. Et fuldt opladet batteri holder op til 20 timer, alt afhængigt af anvendelsen. Opladerclip Forerunner 310XT Lynstartvejledning 5\n6 Når du tænder Forerunner første gang og udfører den guidede opsætning, skal du bruge tabellen nedenfor til at angive dit aktivitetsniveau. Angiv, om du har været sportsmand hele livet. En, der har været sportsmand hele livet, er en person, der har trænet intensivt i mange år (undtagen i kortere skadeperioder), og som har en hvilepuls på 60 slag i minuttet (bpm) eller mindre. Tabel for aktivitetsniveau Træning Træning Træningstid pr. uge Beskrivelse Frekvens 0 Ingen motion Lejlighedsvis, let En gang hver 14. dag Under 15 minutter 2 motion 15 til 30 minutter 3 En gang om ugen Ca. 30 minutter 4 Regelmæssig 2 til 3 gange om ugen Ca. 45 minutter 5 motion og træning 45 minutter til 1 time 6 1 til 3 timer 7 3 til 5 gange om ugen 3 til 7 timer 8 Daglig træning Næsten daglig 7 til 11 timer 9 Daglig 11 til 15 timer 10 Mere end 15 timer Oplysningerne om aktivitetsniveau kommer fra Firstbeat Technologies Ltd., og dele af dem er baseret på Jackson et al. "Prediction of Functional Aerobic Capacity Without Exercise Testing," Medicine and Science in Sports and Exercise 22 (1990): Forerunner 310XT Lynstartvejledning\n7 Trin 2: Tænd for din Forerunner Hold nede for at tænde for din Forerunner. Følg instruktionerne på skærmen for at konfigurere Forerunner og indstille din brugerprofil. Forerunner anvender din brugerprofil til at beregne nøjagtige kaloriedata. Ved hjælp af tabellen på side 6 skal du vælge 0 10 for at angive dit aktivitetsniveau. Hvis du bruger en ANT+-pulssensor, skal du vælge Ja under konfigurationen, så pulssensoren kan parres (forbindes) med Forerunner. Se Trin 4 for at få flere oplysninger. Når Forerunner har modtaget satellitsignaler, vises træningssiden med satellitikonet ( ) øverst. Trin 4: Parring af pulssensoren (valgfri) Når pulssensoren forsøger at oprette forbindelse til Forerunner første gang, skal du flytte dig væk (10 m) fra andre pulssensorer. Sådan bruger du pulssensoren Pulssensoren står på standby og er klar til at sende data. Pulssensoren skal bæres direkte på huden, lige under brystbenet. Trin 3: Find satellitsignaler Det kan tage sekunder at finde satellitsignaler. Gå udendørs i et åbent område. Den bedste modtagelse fås ved at sikre, at forsiden af Forerunner peger mod himlen. Forerunner 310XT Lynstartvejledning 7\n8 1. Monter pulsmåleren ➊ på remmen. ➊ 2. Gør begge elektroder ➋ bagpå remmen våde for at sikre en stærk forbindelse mellem dit bryst og senderen. Bemærk: Nogle pulssensorer har kontaktområde ➌. Gør kontaktområdet vådt. ➍ ➌ ➋ ➋ 3. Spænd remmen rundt om din brystkasse, og tilslut krogen ➍ på remmen. Bemærk: Garmin-logoet skal vende den højre side opad. Bemærk: Hvis pulsdata er sporadiske eller ikke vises, er det muligvis nødvendigt at stramme remmen om brystet eller varme op i 5-10 minutter. 5. Tryk på menu > vælg Indstillinger > Løbeindstillinger > Puls > ANT+ puls > Ja. tip: Dette trin er unødvendigt, hvis du har foretaget konfigurationen i guiden. Pulsindstilllinger For at få de mest nøjagtige kaloriedata skal du angive din maksimale puls og din hvilepuls. Du kan angive fem pulszoner til at måle og øge dit hjerte-/karsystems styrke. 1. Tryk på mode > vælg Indstillinger > Løbeindstillinger > Puls > Pulszoner. 2. Følg vejledningen på skærmen. 4. Bring Forerunner inden for rækkevidde (3 m) af hjertefrekvensmonitoren. 8 Forerunner 310XT Lynstartvejledning\n9 Trin 5: Tilpas dine sportsindstillinger (valgfrit) Tryk på mode > vælg Indstillinger > vælg sportsindstillingen (afhænger af din aktuelle sportstilstand). Trin 6: Kom i gang med at Træne! 1. Tryk på mode for at få vist træningssiden. Vælg Datafelter for at tilpasse op til fire datasider. Hvert datafelt er defineret i Brugervejledning til Forerunner 310XT. Brugervejledningen indeholder også oplysninger om Auto Lap, Auto Pause, Auto Scroll, yderligere ANT+-tilbehør, Virtual Partner og cykelindstillinger. 2. Tryk på start for at starte timeren. 3. Når du er færdig med din løbetur, skal du trykke på stop. 4. Tryk og hold reset nede for at gemme din aktivitet og nulstille træningssiden. Trin 7: Download gratis software 1. Gå til 2. Følg vejledningen på skærmen. Forerunner 310XT Lynstartvejledning 9\n10 Trin 8: Send træningsdata til din computer 1. Slut USB ANT Stick til en ledig USBport på computeren. USB ANT Stick-driverne installeres automatisk Garmin ANT Agent. Du kan downloade USB ANT Agent, hvis driverne ikke installeres automatisk. Gå til 2. Placer Forerunner inden for 5 meters afstand fra din computer. 3. Følg vejledningen på skærmen. Vis og slet historik Du kan få vist følgende data på din Forerunner: tid, distance, gennemsnit for tempo/fart, kalorier, gennemsnitlig puls og gennemsnitlig kadence. 2. Brug pilene til at rulle igennem aktiviteterne med. Vælg Se flere for at få vist Gennemsnit/maks. Vælg Se flere > Se omgange for at få vist oversigtsdata for omgange. Sådan sletter du aktivitetshistorikken: 1. Tryk på mode > vælg Historik > Slet. 2. Vælg en funktion: Individuelle aktiviteter - slet individuelle aktiviteter. Alle aktiviteter - slet alle aktiviteter fra historikken. Gamle aktiviteter - slet aktiviteter, der er registreret for mere end en måned siden. Resultater - nulstil alle dine resultater. Sådan får du vist aktivitetshistorik: 1. Tryk på mode > vælg Historik > Aktiviteter. 10 Forerunner 310XT Lynstartvejledning\n11 Nulstilling af Forerunner Hvis din Forerunner ikke fungerer korrekt, skal du trykke på mode og lap/reset samtidig, indtil skærmen bliver tom. Dette sletter ikke dine data eller indstillinger. Sletning af brugerdata Bemærk: Denne proces sletter alle brugerindtastede oplysninger. bemærk: En sammenhobning af sved og salt på remmen kan reducere muligheden for at pulssensoren rapporterer nøjagtige data. Gå til /HRMcare for at få detaljerede rengøringsinstruktioner. 1. Sluk Forerunner. 2. Tryk og hold mode og nede, indtil meddelelsen vises. 3. Vælg Ja for at rydde alle brugerdata. Vedligeholdelse af pulsmåleren bemærk: Tag remmen af modulet, før det rengøres. Forerunner 310XT Lynstartvejledning 11\n12 Garmin, Garmin-logoet, Auto Lap, Auto Pause, Virtual Partner og Dynastream er varemærker tilhørende Garmin Ltd. eller dets datterselskaber, registreret i USA og andre lande. Garmin Connect, mygarmin, USB ANT Stick, ANT og ANT+ er varemærker tilhørende Garmin Ltd. eller dets datterselskaber. Disse varemærker må ikke anvendes uden udtrykkelig tilladelse fra Garmin. Se de nyeste produktoplysninger og tilbehør på Garmins websted på Garmin Ltd. eller dets datterselskaber Garmin International, Inc East 151st Street Olathe, Kansas 66062, USA Garmin (Europe) Ltd. Liberty House, Hounsdown Business Park Southampton, Hampshire, O40 9LR, Storbritannien Garmin Corporation No. 68, Zhangshu 2nd Road, Xizhi Dist. New Taipei City, 221, Taiwan (R.O.C.) November 2012 Delnummer Rev. D Trykt i Taiwan