Guide Binære Optioner | Lær at Trade Binære Optioner\nFair Binary Options’ afsnit med guides er et af de bedste steder på internettet at finde oplysninger om alt, der har med binære optioner at gøre. Vi har arbejdet hårdt på at tilføre dette afsnit vores egne erfaringer inden for branchen, så vi bedre kan tjene fællesskabet. I dette afsnit vil tradere finde artikler om\nbinære fupforretninger og hvordan du undgår dem\nmetoder til indskud og hævninger\nguides om anvendelse af trading software (kun på engelsk)\nfejl, der mindsker din fortjeneste\nDen grundlæggende idé er, at disse guides skal vise kunderne nogle best practices og nogle af de værste scenarier inden for binære optioner og give dem nogle generelle oplysninger, de har brug for, hvis de skal have held med at begynde at trade med binære optioner.\nIndføring i binære optioner\n8 grunde til, at tradere fejler (kun på engelsk)\nFastprisoptioner (kun på engelsk)\nGuide til brokere af optioner\nStrikepris vs markedspris (kun på engelsk)\nDet er også en god og billig måde at begynde at trade på, før du går i gang med selv at købe aktier eller råvarer. Binære optioner er en tradingtilgang, hvor der kun er to mulige udfald. I al dens enkelhed er handlen et væddemål om markedets retning frem mod månedsafslutningen, ugeafslutningen, dagsafslutningen eller afslutningen på den næste time eller det næste minut. Hvis du får ret, er dit afkast $100 pr. enhed. Hvis du tager fejl, er afkastet $0. En ja-eller-nej position. Du kan begynde at trade for så lidt som $100. Vi råder dig til kun at indskyde penge hos de brokere, vi anbefaler på vores site for at undgå at falde for fupforretninger og miste dine penge. Læs mere om det i vores artikel om fup inden for binære optioner .\nFå hjælp og vejledning fra vores artikler\nMange aspekter ved trading med binære optioner er ikke dækket af den simple definition, du kan læse i teksten herunder. Derfor har vi forsøgt at lave en guide til binære optioner i form af en artikel for hvert eneste emne, vi finder vigtigt.\nVi har også modtaget meget feedback fra tradere, der med jævne mellemrum kontakter os. De er meget interesserede i at læse vores serie af guides til binære optioner, fordi de som regel er nybegyndere, der har brug for hjælp og vejledning. Mange kunder i hele verden læser vores guides og stiller nogle gange opfølgende spørgsmål, der hjælper os med at skrive flere artikler til vores guides om binære optioner.\nFor at få et overblik over vores guides om binære optioner kan du kaste et blik på listen over artikler til højre. Formålet med disse artikler er at hjælpe tradere med at dække mange vigtige emner med relation til binære optioner. Mange tradere vil gerne lære nogle enkle tips, andre er interesserede i, hvordan de kan udnytte finansdata til deres fordel (mere herom i vores Akademi-afsnit).\nAtter andre søger oplysninger om tilgængeligheden af trading med binære optioner i deres egne lande – særligt USA. Amerikanske tradere har et begrænset udvalg af brokere på grund af lovgivningsmæssige begrænsninger.\nLæs mere om amerikanske brokere (kun på engelsk), eller find ud af, hvilke agenturer, der regulerer trading med binære optioner (kun på engelsk).\nDer er også kunder, der gerne vil vide noget om de grundlæggende udtryk inden for binære optioner. Hvis du læser de guides, vores medarbejdere har skrevet, vil det hjælpe dig med at komme i gang med binære optioner og gøre fremskridt. Sørg også for at besøge de andre dele af vores website, som f.eks.\nFinanskalender for binære optioner\nDet kan gøre en stor forskel, hvis du trader binære optioner med ajourførte oplysninger om de vigtigste begivenheder, der påvirker markederne. Hver dag udgives der mange finansrapporter, og mange tradere venter på disse for at se, hvordan det går for økonomien, hvordan det går for deres foretrukne virksomheds indtjening, eller hvad den næste pengepolitiske beslutning om rentesatser vil blive.\nAlle disse rapporter og andre oplysninger fremgår af finanskalenderen for binære optioner. Du kan også anvende vores Akademi (kun på engelsk)-afsnit til at finde de bedste strategier til at tjene penge på disse begivenheder, der påvirker markedet. I vores finanskalender for binære optioner (kun på engelsk) har vi også inkluderet en kort guide om, hvordan du kan bruge dens data til at tjene mere på din trading.\nHurtig definition af binære optioner\nBinære optioner er en type optioner, der giver en fast deadline for udløb med et fast afkast. Det er en ja-eller-nej satsning. Satsningen går på, hvorvidt prisen på et underliggende aktiv vil ligge over eller under en foruddefineret pris på et givet tidspunkt i fremtiden.\nDu kan for eksempel antage, at guld vil blive handlet til en lavere pris ved ugens afslutning. Når aktiemarkedet lukker ved ugeafslutningen vil du vide, om du har tjent eller tabt penge. Hvis det bliver handlet til en lavere pris end da du købte din option, vinder du, hvis ikke, taber du.\nHvis du ikke er sikker på, hvordan du skal udføre den analyse, der kræves for at få succes med din trading, kan du besøge vores strategi-afsnit eller nøjes med at undersøge mulighederne for automatisk trading.


» Køb Enebær i Oksbøl [Bestsellers]\nEr du på udkig efter enebær i Oksbøl? Vi anbefaler følgende webshops…\nStørstedelen af internet handler foreslår nu til dags en lang række forskellige leveringsløsninger. En af favoritterne er i vore dage levering til en pakkeshop, hvor du selv kan hente ordren når du har lyst. Fragtmetoden er altså temmelig gnidningsløs, samt ofte desuden den mest betalelige fragttype.\nDu kan også vælge at vælge at få udbragt til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejde. Leveringsmetoden bliver som oftest et hak mere bekostelig, men ydermere vældig smart. Den billigste leveringsmåde af enebær i Oksbøl er unægtelig at hente ordren selv, men den løsning forudsætter at du lever i nærheden af enebær i Oksbøl online firmaets lager.\nLeveringshastigheden er ret så central såfremt du behøver din pakke lige om lidt, så af den grund er det ret passende at du gransker den forventede leveringstid for det vedkommende produkt.\nDe fleste enebær i Oksbøl online butikker lover levering på blot en enkelt hverdag på deres bedst sælgende produkter, som står og falder med at bestillingen placeres forinden et givent tidspunkt, således at de kan nå at få enebær i Oksbøl afsendt før pakkepersonalet drager hjemad.\nEn hel del webshops frembyder gratis fragt, men ofte er det påkrævet at der bestilles for en præcis sum. I øvrigt skal man overveje den mest letkøbte form for fragt, som oftest – uanset om man opholder sig i Odense, Frederikssund eller Vejen – vil være at få fragtfirmaet til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nDet er jo ret så smertefrit for folk at lave prissammenligning på enebær i Oksbøl hos flere internet forretninger, og derved har en hel del e-firmaer set sig tvunget til at trykke udsalgspriserne på produkterne – til drenge og piger, og samtidig til kvinder og mænd – en hel del, og endda nogle gange love levering uden beregning.\nTrods dette kan det trods alt vise sig lønnende at udforske nogle e-shops efter enebær i Oksbøl tilbud inden du bestiller, sådan at man er skråsikker på at få den prisbilligste pris.\nDu bør ikke desto mindre huske på, at såfremt en internet virksomhed udlover enebær i Oksbøl til en pris som kan virke enormt lav, kan det tit være en indikation på en bedragerisk online virksomhed. Handler med kort er trods alt omfattet af et regulativ, hvilket bistår køber imod svindlende internet forretninger.\nVi går generelt ind for køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kunne du vælge en løsning på afbetaling som eksempelvis ViaBill, såfremt du har i sinde at klare regningen over en periode.\nFør nogen bestiller enebær i Oksbøl i en shop på nettet kan man reelt gennemløbe webbutikkens betingelser, det er dog typisk et omfattende arbejde.\nEt alternativ kunne derfor være at finde ud af om online shoppen er tilsluttet e-mærket, hvilket ofte er en indikator for at internet butikken forstår de opstillede regler, tillige med at e-forretningen fra tid til anden evalueres af eksperter som kender til de gældende regler. Desuden tilbydes du anledning til at få bistand, for så vidt du møder problemer med din bestilling.\nYderligere foreslåes det at du er påpasselig med de vigtigste reglementer der har betydning for transaktionen, f.eks. den returret på enebær i Oksbøl e-firmaet benytter. Her er det tillige essesentielt, at man når som helst opbevarer ens kvitteringsmail, så man altid vil kunne dokumentere sit køb, uafhængig om man er på udkig efter produkter til en dreng eller pige.\nTrustpilot medfører super solide genveje til at analysere ganske mange øvrige køberes observationer og på grund af dette foreslåes det, at du kigger på e-firmaets enebær i Oksbøl anmeldelser forinden du bestiller.\nFacebook præsterer ydermere absolut passelige muligheder for at få kendskab til internet forretningens popularitet. I øvrigt ser vi en del forretninger på nettet hvor du kan registrere en vurdering af købsoplevelsen, hvilket ydermere kan anvendes til at tage stilling til kundetilfredsheden.\nWebsitet er finansieret af annoncer. Vi har faste samarbejder med flere e-forretninger når vi promoverer firmaernes produkter, og tager godtgørelse for så vidt de brugere vi sender videre fuldfører en transaktion.\nOrientering omkring enebær i Oksbøl og online virksomheder værnes om jævnligt, men vi giver ingen garanti imod korrektioner der er implementeret siden vi nyligst opdaterede de viste oplysninger.\nEnebær i Oksbøl – Køb enebær i Oksbøl\nThorsvej 5, 6840Oksbøl


Proteinopskrifter - Calvin Klein har lige vist alt hvad der er galt med vores opfattelse af kroppen - Proteinopskrifter\nCalvin Klein har lige vist alt hvad der er galt med vores opfattelse af kroppen\nCalvin Klein har netop lige skrevet kontrakt med hvad er er den ‘største’ kvinde for dem nogensinde: Myla Dalbesio. Hun betragtes som en ‘plus size’ model. Lad mig lige gentage – en plus size, altså en ekstra stor model. Her ser i et billede af hende:\nJeg prøver virkelig ikke at score billige point her, men jeg forstår til tider i den grad godt, hvorfor så enormt mange kvinder går rundt og ikke føler sig komfortabel i sin egen krop. Det kan virke meget fjernt for personer, også kendt som mænd, som ikke er blevet udsat for det samme mangeårige bombardement af kropsidealer i medierne og modebranchen, men når man ser hvad Calvin Klein vælger at kalde for en ‘plus size’, så burde femøren måske falde et par steder. Ganske vist kan jeg også hive eksempler frem på, at mænd skam også bliver udsat for den slags, men vi kan vist alle sammen godt blive enige om, at det ikke sker i tilnærmelsesvis samme grad.\nMyla er utvivlsomt en flot pige, men rent kropsligt er hun jo ganske normal, nok endda på den tynde side – og alligevel vælger modeindustrien lige at stemple hende som værende ‘stor’ aka ‘plus size’. Det er fedt at modeindustrien endelig er begyndt at kigge på modeller med lidt mere kød på kroppen, det er set flere andre steder, fx American Eagle, men selvfølgelig skulle de lige vælge at kategorisere det som ‘stor’, når det på ingen måde er tilfældet. Og at en så flot pige som Mylo skal ses som værende stor og faktisk er den største model nogensinde hos Calvin Klein, siger lidt om hvilket signal det sender.\nDet er et så ufatteligt destruktivt signal at sende til unge, usikre og påvirkelige piger, som er i fuld gang med at finde ud af at stå på egne ben og skabe en identitet.\nEr det ikke på tide at vi kollektivt giver en stor erigeret og velfortjent fuckfinger til modeindustrien og de forskruede idealer på kvindekroppe, som de flittigt bruger milliarder af reklamekroner på at cementere i vores bevidsthed?\nGrunden til, at jeg skriver dette blogindlæg, er fordi det her med kropsbilleder, selvopfattelse og idealer interesserer mig rigtig meget. Jeg bruger rigtig meget tid på sociale medier, og særligt på profiler, sider osv, som er centreret omkring fitness, da det er mit arbejde, men også min interesse. Og her er usikkerhederne og de neurotiske tanker bare mere udtalt end ellers, selvom mange andre også går rundt med de samme tanker.\nJeg tror det udtalte og konstante fokus på det kropslige og udseendet som en direkte målestok for ens disciplin og målestok, er en primær grund til dette og jeg har flere gange skrevet om, hvorfor jeg mener det fokuspunkt skal ændre sig.\nDermed ikke sagt, at man ikke kan have mål med sin krop og ikke skal gå efter at indfri dem – og jeg mener heller ikke træning i sig selv er skadeligt eller andre ting. Det er vigtigt at slå fast, da jeg ofte bliver misforstået her. Træning er en dejlig ting og det er også fedt at få resultater og kunne se kroppen ændre sig.\nDet ér fedt – ingen tvivl. Problemet indtræffer, når vi opsætter nogle klare standarder rent kropsligt som vi holder vores humør og selvværd op på. Hvis man begynder at føle sig tyk, ude af form eller ikke god nok, fordi sixpacken, begynder at forsvinde, så har man, efter min mening, fået manifesteret sin identitet i de forkerte idealer. Som jeg før har skrevet, og som sikkert lyder rigtig plat for mange, jeg har i hvert fald skulle høre for det fra venner og bekendte: “du er mere end din krop”.\nMen det gør mig ikke noget, da det er så vigtigt et budskab. Dem der henvender sig og synes det er åndssvagt, at jeg skriver den slags, er som regel folk som er så dybe inde i fitnesskulturen, at hele deres identitet er manifesteret i det kropslige, eller folk som ganske simpelt ikke har indsigt i hvor mange ulykkelige sjæle der findes derude, baseret på forskruede selvbilleder. Det er ikke dem der får mails og beskeder jævnligt fra de piger, som skriver, hvor glade de er for at jeg sætter ord på nogle tanker de går med. Så længe jeg kan sætte gang i de tanker hos nogle, så fortsætter jeg nok med at sprede budskabet.\nMen lad os vende tilbage til Myla – for markedsføringen af hende som plus size, er, som jeg ser det, virkelig alt hvad der er galt med hvordan vi som samfund, stille har accepteret hvordan vi skal kategorisere kvindekroppe – for den opfattelse er modeindustrien i høj grad med til at påvirke. Og kigger man på hvad modeindustrien bruger som ‘almindelige’ modeller, så står det virkelig skidt til; masser af synlige knogler, ingen former og udsultede ansigter. Jo mere jeg tænker over det, jo mere sært forekommer det mig, at den industri trives i bedste velgående.\nJeg er ikke meget for at indrømme det, men jeg tror faktisk det er vigtigt at jeg netop gør det: jeg er endda selv blevet påvirket af den her markedsføring og eksponering (nok mere af fitnessmiljøet end mode). Jeg har flere gange måtte tage mig selv i at tænke at X kvinde var lidt stor – når hun/de i virkeligheden så fuldkommen normal ud rent kropsligt.\nDa jeg tog mig selv i det, gik det op for mig, hvor forskruet et billede af kroppe man kan få. Kigger man på nok modelbilleder og fitnessbilleder, så ændrer ens opfattelse af ‘normal’ sig lige så stille. Men bemærker det måske ikke engang, fordi det sker så subtilt. Og derfor husker jeg mig selv jævnligt på – og opfordrer jer til det samme – at menneskekroppe kommer i pænt mange former.\nJeg siger ikke at vi skal være glade for 50 kilo overvægt, for det er en belastning for sundhedssystemet og ultimativt personen selv og de pårørende, men jeg er træt af at at lade mit syn påvirke af tåbelige reklamer og jeg mener granalvorligt, at vi skal gøre op med at acceptere denne form for markedsføring vi ser her – Mylo er sgu ikke “plus size” – det er pretty fucking normal size.\nSe Mylo på video her – fra minut 8.00 smider hun tøjet.\nFik I noget ud af dette indlæg, så ville jeg sætte stor pris på at I trykker ‘recommend’ øverst i blogimdlægget.\nVideo: banana crunch proteinbar\nFrisk pinkberry greenie (2 minutters opskrift)\n10 Responses to Calvin Klein har lige vist alt hvad der er galt med vores opfattelse af kroppen\nMorten, jeg har længe ventet på en mand som skulle kommentere på dette problem i vores samfund. For det er et problem. Vores samfund i dag stræber efter det perfekte, dog ved ingen hvad det perfekte er. For som du selv skriver “du er mere end din krop”.\nJeg er selv en pige på 17 år, som er over til den tungere side, selvom folk siger jeg er normal, og bruger en str. m/l. Men det der bekymrer mig, er at jeg, en 17-årig pige, er utilfreds med sig selv, når jeg egentlig bare burde nyde livet og spise det mad jeg har lyst. Men det har modelbranchen, og generelt bare vores samfund, ødelagt. Os unge, er jo bange for at gå uden for en dør, for hvad nu hvis vi bliver dømt af andre folk, for den måde vi ser ud på.\nMen for at komme tilbage, så er dine synspunkter fantastiske. Og som du selv skriver, er det lige før Myla er over til den tynde side. For hun har jeg ingen mavedeller. Det der folder, er hud. Hun er smuk, fantastisk og sund. Og et mere realistisk billede af en kvinde fra den virkelig verden.\nSimone says: November 9, 2014 at 10:11 pm\nKvinder burde se mere porno, der er de spinkle kvinder sjældent i høj kurs\nBrian Hansen says: November 10, 2014 at 7:49 am\nDu har da så evigt ret, tak for at sætte mine tanker igang!\nKaja says: November 10, 2014 at 8:58 am\nDet er uhyggeligt hvad medierne kan gå rundt og påtage sig at tænke og gøre til hverdag for os almindelige borgere.\nJeg lader mig dog ikke påvirke af dette, da jeg tror det er vigtigt at hvile i sig selv, så man ikke gynger som et strå i vinden.\nMin veninde er nok mere det man kalder en plus, men hun er ligeglad og er lige blevet gift romantisk på Hawaii, fotos kan ses her:\nJeg kan kun anbefale andre, ikke at lade sig rive med af medierne.\nMaria says: November 10, 2014 at 9:17 am\nHørt Morten! Well said!\nTrine says: November 10, 2014 at 10:25 am\nDer er i hele den her problemstilling 2 primære punkter der er værd at tale om.\nHvorvidt de her selskaber mener at en model hører til en bestemt størrelse og om det er en passende kategori at komme dem i er som sådan ligegyldigt. Jeg kunne også kalde en flommet, diabetisk hjemmehjælper på 90kg for “slank” og du ville nok bare ryste på hovedet og ikke tænke videre over det, hvilket iøvrigt ville være en passende reaktion på meget af det affald der deles omkring på de sociale medier, inklusive dette. Det er ikke andet en mening om noget meget subjektivt.\nGrunden til at folk så reagerer på dette er at du, kære læser, lader dig manipulere af hvad disse selskaber/modebranchen dikterer. Er du et intelligent og selvsikkert menneske der ikke har et større behov for anerkendelse af den generelle befolkning så er du mere eller mindre ligeglad med dette. Dette vælger jeg at kæde sammen med mit næste punkt, da det er yderst relevant ift. din virkelighedsopfattelse af din krops fysiske helbred og IKKE dens udseende.\nDer er for tiden en del omkring “fat acceptance” og lidt i relation “women’s rights” osv for tiden i U.S.A på sociale medier, tumblr og diverse blogs. Hvis man har fulgt en smule med, mere eller mindre ufrivilligt eller bare for at få et godt grin, så kan man hurtig genkende når det dukker op her i Danmark, at det der så kommer er en pinlig dårlig efterabning af hvad der bliver skrevet i U.S.A. Nogen gange til sådan en grad at det der bliver skrevet er en direkte oversættelse af amerikanske udtryk der ikke klinger godt eller giver mening for en dansker. DET DER SÅ ER PROBLEMET er at især kvinder bruger dette til at retfærdiggøre deres dårlige fysiske form. At sige til sig selv at det er ok at ikke passer så godt på deres krop og ligesom skyde skylden over på, i det her tilfælde, modebranchen. At lukke øjnene for sandheden. Det er her at jeg syntes der begynder at opstå problemer. Dit fysiske udseende er ikke 100% lig med hvorvidt din krop er sund eller ej, omend det er en god indikator, men mere besluttet af din genetik (hvilket jeg ville skrive kort om til sidst). Sandheden er ganske enkelt at rigtig, rigtig mange danskere er i dårlig fysisk form. Prøv næste gang du er i et offentlig rum at tælle 30 mennesker og bedøm så hvorvidt du syntes de ser sunde ud eller ej. Overvægtige eller ej. Unge mennesker er helt klart den gruppe i bedst fysisk form, hvilket er givet eftersom at de netop er unge. De unge man ser der er i dårlig form har typisk forældre der ligner, men selv dem der ser nogenlunde ud er egentlig mest af alt holdt oppe af deres ungdom og kommer i høj grad til at betale bøden senere. Det er der ikke noget sjovt eller “yolo” ved.\nDit fysiske udseende er i høj grad besluttet af din genetik. Brede hofter, smalle, forskellig grad af fedt der lagres fordelagtigt som bryster eller mindre fordelagtigt på maven/lårene. Alt sammen ting du ikke kan ændre uanset hvad du foretager dig. Du kan reducere mængden af fedt, men du vil stadig lagre størstedelen på maven, hvis det er det din genetik dikterer. Du kan ændre mængden af muskelmasse og dermed ændre din fysik, men træner du hele kroppen vil du stadig ende med et mere eller mindre godt resultat på dine baller, hvis det er sådan du er bygget.\nAnonymous says: November 10, 2014 at 11:20 am\nJeg forsøger ikke at skyde skylden over på modeindustrien – men den bærer et ansvar i og med den er så massivt eksponeret og repræsenteret så mange steder. Vi ved fra forskning, at vi bliver påvirket af fx fjernsyn, nogle gange og noget af tiden hen over tid. Det er en ikke en “hyperdermic needle” som man troede i gamle dage, hvor det hele gik rent ind. Men får man nok eksponeringer henover tid, kan det være med til at skubbe til vores perception. Ser man nok gange at ganske normalvægtige kvinder kaldes ‘plus size’, koblet med alle de andre bud på hvordan kvinder skal se ud, så kan det langsomt være med til at forskrue vores syn på, hvordan en ‘normal’ kvinde ser ud. Så sidder vi med tanken – er Mylo egentlig ikke lidt stor? Hun har da lidt hudfolder og sådan. Og det er jo tåbeligt, når hun er flot og på ingen måde ‘stor’.\nEndvidere er det her blogindlæg på ingen måde ‘fat accaptance’, selvom nogle utvivlsomt vil tage det på den måde. Men det er ikke hensigten og det gør jeg ganske klart i mit afsnit, hvor jeg skriver det ikke er meningen vi skal være glade for en masse overvægt. Det handler bare om at lade være med at kategorisere ganske almindelige – slanke – kvinder, som ‘plus size’. Vi skal ikke lukke øjnene for misvedligehold af kroppen og overvægt – det synes jeg, at jeg gør ganske klart.\nDu læser umiddelbart mange af dine egne aversioner omkring ‘fat acceptance’ ind i det her blogindlæg.\nMorten says: November 10, 2014 at 1:06 pm\ndet senmodernen samfund hjernevasker mig og så mange andre piger på min alder og yngre!! Jeg håber de unge piger får øjnene op for, hvor forskruede disse kropsidealer er inden det er forsent!\nPernille says: November 10, 2014 at 9:30 pm\nVeldig viktig og godt innlegg.\nJeg har selv slitt med spiseforstyrrelse som nesten kostet meg livet da jeg holdt på å dø. Nå har jeg vært frisk i flere år, men merker godt på andre jenter (jeg er personlig trener og kostholdsveileder) hvor stort presset er og hvor mange som blir påvirket på den negative siden.\nMyla ser jo helt nydelig ut.\nGodt at du tar opp dette temaet.\nKristine says: November 11, 2014 at 10:05 am\nBåde indlægget og videoen rammer helt plet! skræmmende at hun bliver karakteriseret som en “plus size” når hun, som hun selv beskriver er en “in betweenie”, ligesom de fleste andre kvinder – en krop, der lidt er gemt væk fra de sociale medier, hvor fokus ofte enten er på at være for stor, for tynd, for trænet eller for utrænet.\nØnsker at vi en dag, når til det punkt, hvor vi finder en gylden middelvej i vores portrættering af kroppen, hvor vi ikke skal vælge mellem kasserne “tyk” “tynd” “trænet” osv. som det så ofte ender med med disse debatter, men hvor vi faktisk alle er på “kroppens” side i alle dens skønne udformninger..\nSelvfølgelig lever skønhedsverden af at sælge idealer, og det sælger da helt sikkert! Men hvor skal vi alle sammen bare huske på, som du selv skriver Morten, vi er alle så meget mere end bare en krop!\nTusind tak for et virkelig godt indlæg, der helt sikkert har sat tankerne igang!\nLouise says: November 14, 2014 at 9:54 pm


Samarbejde om at hjælpe Viben | DOF Fyn\nSamarbejde om at hjælpe Viben\n”Sammen om at hjælpe Viben” var overskriften på et fællesprojekt mellem Landbrug & Fødevarer og Dansk Ornitologisk Forening. Formålet var at opmuntre landbruget til at tage hensyn til Viben i landbrugsdriften.\nDet er denne fugl, det hele drejer sig om. Kan man andet end ønske at beskytte den? Foto: Jørgen Dam.\nFælles initiativer til at hjælpe Viben\nFælleskampagnen mellem L&F og DOF for at hjælpe den Viben i landbrugslandet blev skudt i gang sidste år og er fortsat i år. På Landbrug & Fødevarers hjemmeside præsenteres de mange gode initiativer, som man i fællesskab med ornitologerne kunne blive enige om er nødvendige, hvis Vibens muntre skrig atter skal indvarsle forårets komme ude i det åbne landbrugsland. Direkte henvendt til landmændene hedder det desuden, at Vi skal være sammen om at styrke viben. Derfor er dialog en vigtig del af indsatsen. Hvad med at tage fat i din lokale ornitolog, så I kan tale om mulighederne for at styrke viben på din bedrift?\nDen fine eng i Egense med de mange fuglearter. Hver uge omkring 50 forskellige. Senere ses Vibekyllingerne løbe rundt til stor glæde for ”publikum”. Foto: Niels Andersen.\nDet gode eksempel fra Egense på Sydfyn\nHer følger historien om, hvordan et godt samarbejde kan udmøntes i praksis.\nSom bekymret ornitolog henvendte jeg mig i slutningen af april til Lehnskov gods i mit nærområde for at gøre opmærksom på, at et antal Viber efter megen aktivitet havde slået sig ned i en nysået mark med vårbyg i Egense. Samtidig håbede jeg, at man var opmærksom på at hjælpe fuglene igennem et vellykket yngleforløb evt. ved at jeg kunne afmærke rederne, så de kunne skånes i landbrugsdriften.\nMed godsets venlige tilbagemelding om, at man kun ville befærde marken i køresporene med en enkelt ukrudtssprøjtning og lidt kunstgødning i den næste tid, afvejede jeg, at da alle de fem reder var placeret udenfor sporene, ville min færdsel måske udgøre en større forstyrrelse end landbrugsdriften.\nAf forskellige grunde afmærkede jeg alligevel rederne med held, så der nu løber tre Vibefamilier rundt om en lille sø, som kan ses fra offentlig vej. Dette syn vækker daglig stor interesse og glæde hos de lokale beboere. Hør fx denne bemærkning: ”Nu har jeg levet i næsten 75 år, men jeg har aldrig set en Vibekylling før i dag”.\nVibekyllingerne varmes i den første tid af moderen. Ikke mange har set det. Foto: Hans-Henrik Wienberg.\nDet gode eksempel fra spinatmarken\nGodsforvalteren tog senere fat i sin lokale ornitolog, nemlig undertegnede og fortalte, at han under arbejdet i en nyspiret spinatmark havde set et par Viber. Da frøspinat skal radrenses, når det er i god vækst, blev jeg spurgt, om jeg kunne undersøge marken for at slå fast, om der var territoriefast Vibetilstedeværelse og afmærke reden efter den metode, vi tidligere har haft så gode resultater med. En opgave jeg tog på mig. Jeg forventede at finde en enkelt rede forholdsvis let. Det skulle dog vise sig, at det blev en større opgave.\nHer er min selvbestaltede arbejdsplads i den kuperede mark. Lidt nedenfor bakketoppen, bevæbnet med kikkert, teleskop, kompas, notesblok, svajestokke og strandstol. Og fremfor alt tålmodighed. Foto: Eva Clemmensen.\nNålen i høstakken…\nSpinatmarken løber 450 m langs offentlig vej, er ret kuperet og på 16 ha. Mit første besøg gik med overhovedet at lære marken at kende. Jeg havde medbragt en strandstol, teleskop og kikkert og slog mig ned lidt nedenfor den højeste bakke. Her kunne jeg overskue det meste af marken uden at sidde i silhuet og derved påvirke fuglenes adfærd. Og så var det ellers bare som at ”finde nålen i høstakken”. Mit første besøg blev forgæves, men klogere allerede til andet besøg. Samme udgangspunkt igen og med notesbog og kompas. De medbragte svajestokke, som godset havde udstyret mig med, brugte jeg som retningsvisere.\nHer ses to rugende Viber blandt afmærkningen, som er sat 10 m på hver side af rederne. Foto: Erhardt Ecklon.\nJeg fik øje på de territoriale Vibehanner og noterede mig, at fuglene afmærkede deres yngleterritorier ved at flyve stort set identiske ruter. Her skulle så de rugende hunner findes. På andendagen i marken fandt jeg en rede, men gik forgæves efter en rede nummer to. Svajestokkene blev sat 10 m på hver side af reden i kørselsretningen, som i spinatmarken følger rækkerne. Ved tredje besøg stedfæstede jeg endelig rede nummer to, og i tilgift desuden en Strandskaderede. Ved fjerde besøg endnu en Viberede, alle langt væk, men indbyrdes forholdsvis tæt. Min lille base havde ingen indflydelse på fuglene, der hver gang kunne genfindes på deres 4 æg under mit besøg. Ved et femte besøg lykkedes det efter noget besvær at opspore endnu en rede, denne gang kun med to æg, altså et kuld under etablering og hvor Vibehunnen endnu ikke har påbegyndt rugningen og derfor uinteresseret opholdt sig væk fra reden det meste af tiden.\nI slutningen af maj løber der Vibekyllinger i forskellig alder rundt i området, til stor glæde for de lokale. Jeg viser gerne frem. Foto: Gurli Nielsen.\n…blev til nålene i høstakken\nStatus er, at jeg har markeret 4 Vibereder og en Strandskaderede i en mark, hvor godset skal radrense og hvor alle rederne ville gå tabt under normale omstændigheder. Nu overlever rederne markdriften, da det er aftalt, at man hæver radrenseren, når de afmærkede reder passeres. Og de små Vibekyllinger kan forhåbentlig vokse op som følge af et godt samarbejde mellem landbruget og den lokale ornitolog -og styrke Viben på bedriften. Der skal to parter til at samarbejde.\nDe smukke Vibeæg. Altid 4 i antal og altid med de spidse ender samlet mod midten. Som et firkløver.\nNu kan man måske synes, at det er et stort arbejde, der har været lagt for dagen for at redde nogle fugle. Sådan ser jeg ikke på det. Jeg har haft tiden og den viden, der skal til for -med et forslidt udtryk- ”at gøre en forskel”.\nViben er nu på Danmarks Rødliste over truede arter\nDet hele sker på den baggrund, at Viben i landbrugslandet over de seneste årtier er gået så voldsomt tilbage, at fire femtedele af Viberne er forsvundet, så Viben fra januar i år nu også er at finde på Danmarks Rødliste over truede arter. Her er den at finde under kategorien sårbar, og det har naturligvis aktualiseret en indsats for at hjælpe den folkekære Vibe.\nVibekylling i en mark med vårbyg. Ikke til at stå for. Foto: Erik Thomsen.\nDerfor er det meningsfuldt at gøre sit yderste for at hjælpe en elsket fugl, der har så stor en plads i vores kulturhistorie og som uforvarende er ramt af udviklingen. Gør vi ikke forsøget, bliver vi fattigere. Jeg oplever gennem talrige samtaler med folk i mit lokalområde en stor interesse for Vibens skæbne. Og når landbruget samtidig viser vilje til at ville samarbejde om at hjælpe til, så er jeg forpligtet. Viben blev min skæbne, frit efter W.C. Fields.\nNiels Andersen, DOF’s kommunerepræsentant i Svendborg\nLandmand og ornitolog enige: Det her kan rykke for Viberne\nLandbrug og Fødevarer: Sammen om Viben\nGanske vist er der sat fugleskræmsler op, men det lod fuglene sig ikke anfægte af. Der anes måske også enkelte hvide stokke til afmærkning af de i alt 6 par ynglende Viber i marken til højre. Foto: Erhardt Ecklon.\nVærsgo’. At finde en viberede her på de 16 ha spinatmark er næsten sværere end at finde en nål i en høstak. Foto: Niels Andersen.\nAlligevel lykkes det selvom Viben har gjort alt for, at det ikke skal lykkes. Foto: Niels Andersen.\nNår reden så er fundet, skal den afmærkes med stokkene så traktorføreren kan undlade at knuse æggene med markredskaberne. Foto: Eva Clemmensen.\nBevæbnet med stokke skridtes 10 m i den ene retning og derefter 10 m i den anden retning, hvor stokkene placeres. Metoden er gennemprøvet og kan sikre reden en god overlevelse. Forældrefuglene vender hurtigt tilbage. Foto: Eva Clemmensen.\nViberede i fare! Heldigvis er der sørget for overlevelse, radrenseren er løftet og traktorføreren opmærksom. Foto: Niels Andersen.\nSå er der radrenset, reden er forblevet uskadt. Det gode samarbejde om at hjælpe Viben er en realitet. Foto: Niels Andersen.


Officielt: Disse Barca-præsidentkandidater er på stemmesedlen\nNicolai Busekist — 14. jan 2021 19:35\nFC Barcelona har udsendt en pressemeddelelse, hvori de meddeler, at der kun er tre præsidentkandidater på stemmesedlen. Det er nemlig kun Joan Laporta, Victor Font og Toni Freixa, der har samlet underskrifter nok til at stille op. Emili Rousaud har trukket sig fra valgkampen.\nPræsidentkandidaternes indsamlede underskrifter er nu blevet gennemgået, hvilket er gjort med henblik på at se, om der var nogle af dem, der ikke var gyldige. Nu har klubben meddelt, at der er tre kandidater, der klarede at levere flere end 2.257 underskrifter, hvilket er påkrævet af klubbens vedtægter.\nKort tid inden godkendelsesproceduren var udført, meddelte Emili Rousaud, at han ville trække sig fra valgkampen, hvilket ikke var forventet, da han ellers havde afleveret mere end 2.500 underskrifter.\nKlubben har officielt meddelte, at Joan Laporta har afleveret klart flest underskrifter. Han har nemlig afleveret 10.272 underskrifter, hvoraf 9.625 er blevet godkendt. Derfor er det også ham, der ser ud til at være favorit til at løbe med sejren den 24. januar.\nLÆS OGSÅ: Hvem ligner han? - Barcelona-talent sammenlignes med dansk legende\nDen næste på listen er Victor Font, der har afleveret 4.713 underskrifter, hvoraf 4.431 blev godkendt. Tredje og sidste mand på stemmesedlen er Toni Freixa, som har afleveret 2.822 underskrifter og har fået godkendt 2.634 underskrifter. Det vil sige, at det er disse tre kandidater, der er at finde på stemmesedlen.


Lean kata og coaching kursus\nKursus i Lean kata og coaching\nENDAGSKURSUS i Lean kata og coaching\nLær at at udvikle og coache andre i Lean-metoder\nDette intensive endagskursus giver dig den grundlæggende forståelse for brugen af coaching-metoderne til at ændre mindset og adfærd på vejen mod en lean kultur, ligesom der fokuseres på brugen af tavlemøder. Kursets målgruppe er personer der arbejder i produktioner, produktionslignende miljøer eller service og administration.\nDu lærer hvordan coaching kan ændre mindset og adfærd hos ledere og mellemledere\nDu introduceres for coaching-metoder, som kan anvendes i arbejdet med at udvikle både medspillere og modspillere blandt medarbejderne\nKurset veksler mellem gennemgang af teori, processer og værktøjer samt indlagte øvelser, der fokuserer på en grundig indføring i lean kata og coaching-metoderne. Gennem en række opgaver bliver du i stand til at sætte ord på og anvende metoderne på egne ledere og medarbejdere i din egen organisation. På dagen arbejdes der med følgende elementer:\nEfter kurset vil du have nye viden om metoderne og deres brug, hvilket gør dig klar til at gå i gang i din egen organisation. Du vil have tilegnet dig en forståelse for filosofien bag lean kata, vigtigheden af tavler og gode tavlemøder, ligesom du vil have modtaget konkrete eksempler på, hvordan andre har brugt kata, coaching og tavler.\nAarhus 15 maj 2019\nAarhus 17 dec 2019\nKøbenhavn 17 dec 2019


VUC Aarhus Sådan skriver du SSO i fagene - PDF\nDownload "VUC Aarhus Sådan skriver du SSO i fagene"\n1 VUC Aarhus Sådan skriver du SSO i fagene Indhold Den større skriftlige opgave s.2 Forberedelse til SSO opgaven s.2 SSO i historie s.4 SSO i dansk. s.7 SSO i matematik. s.10 SSO i naturvidenskabelige fag. s.12 Dokumentation noter og litteraturliste s.15 Bedømmelsen af opgaven s.16 1\n2 Den større skriftlige opgave Denne folder giver dig et indblik i, hvad det indebærer at skrive større skriftlig opgave (SSO) i de forskellige fag, og du får gode råd til hvordan du vælger emne, hvordan du forbereder dig på opgaveugen, hvad der forventes af din opgave, og meget andet. I folderen kan du læse eksempler på opgaveformuleringer til SSO i fagene historie, dansk, matematik og fysik. Opgaveformuleringerne er kommenteret, sådan at du bliver klogere på hvordan du skal besvare de enkelte led i opgaveformuleringen. Vi har valgt disse 4 fag, fordi metoderne i alle fagrækkens fag hermed bliver repræsenteret. Kravene til SSO i dansk minder fx rigtig meget om kravene til SSO i alle fremmedsprog, kravene til SSO i historie minder meget om kravene i fag som samfundsfag, psykologi og religion, og endelig er kravene til SSO i fysik er helt på linje med kravene til SSO i andre naturvidenskabelige fag. Forberedelse til SSO opgaven Det er vigtigt, at du starter med at forberede din SSO opgave i god tid. Det kræver tid og omtanke at vælge det rigtige emne. Samtidigt skal du også udnytte, at SSO opgaven i princippet er en eksamen, hvor du selv vælger emnet. Det gælder derfor om at vælge et emne, som du selv synes er spændende, og som du virkelig har lyst til at dykke ned og fordybe dig i. Når du har fundet et spændende emne, er det tid til at tage den første kontakt til din SSO vejleder. Det vil typisk men ikke altid være en nuværende eller tidligere lærer i det fag, som du overvejer at skrive i. Samtidig skal du selv i gang med at undersøge emnet. I det efterfølgende vil vi først give nogle gode råd til, hvordan du kommer i gang med at undersøge et emne. Herefter følger de fire kommenterede eksempler på opgaveformuleringer i fagene historie, dansk, matematik og de naturvidenskabelige fag. Informations- og litteratursøgning Først og fremmest skal du undersøge, hvorvidt der er materiale i form af bøger, leksika, internet mm., som opgaven kan skrives på baggrund af. Tag på biblioteket og få overblik over hvilken litteratur der er om emnet. Brug bibliotekarernes ekspertise som hjælp til at finde relevant materiale. Et godt sted at starte på internettet er leksikonet: Den Store Danske ( ). Her har du mulighed for via opslag at danne dig et overblik over dit område. Overblikslæsning Start med at orientere dig i området læs dig ind i stoffet. Få overblik over de forskellige temaer, aspekter og problemstillinger som emnet omfatter. 2\n3 Skriv løs! Begynd allerede nu med at skrive om dit emne. Brug tænkeskrivning, hvor du skriver, for at udvikle ideer, for at forstå og bearbejde den nye viden, som du har tilegnet dig. Udarbejd evt. et mindmap til at organisere din viden. Reflektér over, hvordan du er blevet klogere på området efter at have læst de forskellige tekster. Formulér hv-spørgsmål (fx hvad, hvem, hvornår, hvordan, hvorfor) til dit emne for at afklare, hvad du vil. Indkreds på denne måde mulige problemstillinger som opgaven kan omhandle. Fokus og afgrænsning af område Efter det formelle områdevalg seks uger før skriveugen, er tiden inde til at afgrænse dit område: hvilket fokus skal opgaven have? Hvad er det, som du i opgaven vil stille skarpt på? Dvs. hvilken problemstilling ønsker du overordnet at belyse? Eksempel: hvis du ønsker at skrive SSO i historie om vikingetiden, hvilket aspekt ved emnet er det så, du ønsker at belyse nærmere? Skal fokus lægges på vikingetogterne, kongemagtens centralisering, Danmarks overgang til kristendommen, eller? Nærlæsning Foretag en mere målrettet og dybdegående læsning efter afgræsning af område. Før en logbog, hvor du registrerer, hvad du har læst samtidig med, at du noterer enkelte centrale pointer ned. Hvad kan hver enkelt tekst bruges til ift. dit valg af fokus/ problemstilling? Vejledningssamtale Husk at jo mere information du kan videregive til din vejleder fra dit arbejde med SSO opgaven, jo bedre er din vejleder klædt på til at lave en opgaveformulering som stemmer overens med dine forventninger. Udarbejd derfor et statuspapir til samtalen med din vejleder, hvor du i punktform gør rede for: - Emne/ fokus/afgrænsning hvilket aspekt ved emnet ønsker du at belyse? - Hvilke(n) problemstilling(er) skal opgave tage udgangspunkt i? (medtænk de tre taksonomiske niveauer: hvad ønsker du at gøre rede for, analysere og vurdere?)? - Disposition: Lav en foreløbig skitse over opgavens struktur hvilke afsnit skal opgaven have? - Materialeoversigt - i form af bøger/ leksika/ internet. - Kilder: Hvilke kilder kan inddrages til at belyse problemstillingen? Førskrivning Begynd allerede inden selve skriveugen at skrive mindre afsnit. Få din viden nedfældet på papir, så du ikke skal gå og huske på det hele. Det tydeliggør samtidig over for dig selv, hvilke dele af stoffet du har styr på og hvor din forståelse og argumentation halter. Denne førskrivning er ikke spildt arbejde, da man ofte i selve skriveugen kan anvende dele heraf i den endelige opgavebesvarelse. 3\n4 SSO i historie Valg af område I historie er mulighederne for valg af område til SSO opgaven utallige. Det er muligt at vælge et område, som du allerede har stiftet bekendtskab med via historieundervisningen. Her kan du gennem arbejdet med SSO opgaven fordybe dig yderligere i et bestemt aspekt ved emnet. Du kan dog også vælge et område, som du ikke har et nærmere forhåndskendskab til. Vigtigst af alt - vælg efter interesse! Ofte starter en SSO således: Vikingetiden, den har altid fascineret mig, fordi.! Tal indledende med din historielærer om mulige område til opgaven og evt. litteratur. At mulighederne for valg af område er utallige er dog ikke ensbetydende med, at alle områder er praktisk mulige at realisere. Eksempel på opgaveformulering i historie Område: Danmark i 1800-tallet med fokus på demokratiet. Opgaveformulering: Der ønskes: 1. En redegørelse for overgangen fra enevælde til demokrati i Danmark i midten af tallet. 1. En diskussion af hvilke forhold, der lå til grund for demokratiets indførelse med Junigrundloven 1849, samt en vurdering af, hvorvidt demokratiets indførelse er udtryk for brud eller kontinuitet i dansk historie i 1800-tallet. 1. En vurdering af det demokrati, der indføres i 1849 set i lyset af den senere udvikling af demokratiet i Danmark. Uddybning af opgaveformuleringen SSO-opgaveformuleringen skal indeholde noget nyt i form et uventet spørgsmål eller en vedlagt kilde (bilag) som du skal inddrage i din besvarelse. Opgaveformulering følge typisk en bestemt skabelon bestående af 3-4 spørgsmål, der er bygget over de taksonomiske niveauer: redegørelse analyse vurdering. Udover at anvende din historiske viden til at besvare de 3-4 opgavespørgsmål skal du således også vise, at du kan lave en redegørelse, analyse og vurdering. Men hvad menes der med redegørelse, analyse, og vurdering i historiefaget? Redegørelse I ovenstående opgaveformulering skal du som det første gøre rede for hvordan overgangen fra enevælde til demokrati foregik i Danmark i 1800-tallet. Ved en redegørelse gengiver du den historiske viden som du har tilegnet dig om demokratiets indførelse og hjælper læseren med at 4\n5 se det væsentlige ved denne historiske begivenhed. Læg desuden mærke til den afgrænsning (geografisk og tidsmæssigt), der ligger i opgaveformuleringen: i Danmark i 1800-tallet. Når du gør rede for noget, sættes de oplysninger, du har fundet under din informationssøgning, ind i en sammenhængende beskrivelse. På dette niveau demonstrerer du kendskab til emnet og præsenterer nogle faktuelle oplysninger. Redegørelsen er reproducerende, men har et fokus, der er udvalgt af dig. En redegørelse er således ikke et ureflekteret referat af en historiebog - men en fokuseret fremstilling, hvor du som formidler udvælger de mest centrale aspekter ved fx en historisk begivenhed som her demokratiets indførelse i DK. Som opgaveskriver skal du i høj grad tage stilling til, hvad der er relevant at tage med i redegørelsen i forhold besvarelsen af den samlede opgaveformulering. Det er ikke muligt at få alt med vær derfor fokuseret! Redegørelsen er det afsnit, der skal fylde mindst i SSO-opgaven og er grundlaget for det videre arbejde med opgaven: redegørelsen sætter rammen omkring den mere dyberegående analyse og er et springbræt til det mere perspektiverende vurderingsafsnit. Analyse Som det næste punkt i opgaveformuleringen skal du diskutere hvilke forhold der lå til grund for demokratiets indførelse med Junigrundloven Dette punkt lægger op til en analyse, hvor du opstiller og sammenholder forskellige årsagsforklaringer på demokratiets indførelse i Danmark. Analyse betyder at pille fra hinanden. Analysen er typisk den dybdeborende del af opgaven, hvor det redegørende afsnit underkastes en nærmere undersøgelse. Analyse kræver større selvstændighed end en redegørelse man viser sine analytiske evner. Årsagsforklaringer En analyse i historiefaget handler typisk som i dette tilfælde - om at forklare sammenhænge og årsager i fortiden. I ovenstående opgaveformulering skal du altså diskutere hvilke faktorer (årsagsforklaringer), der lå til grund for demokratiets indførelse. Ofte har de fleste historiske begivenheder ikke blot én forklaring. Der er tale om et samspil mellem flere årsager - jf. ordet diskussion i opgaveformuleringen. Man sondrer typisk mellem individuelle aktør-forklaringer, strukturelle samfundsmæssige forklaringer og mere idémæssige forklaringer. Kildeanalyse/ kildekritikken historiefagets metode Udover årsagsforklaringer omfatter analyseafsnittet ligeledes typisk en undersøgelse af historiske kilder. Arbejdet med kilder er historikerens forbindelseslinje til fortiden, og derfor indtager kildeanalyse og kildekritik en central placering i historiefaget. Den kildekritiske metode består i al sin enkelthed i, at stille spørgsmål til kilderne. Spørgsmålene danner baggrund for kritisk refleksion. Kildeanalysens formål er dobbelt: på den ene side bruges kildeanalysen som et element i opgavebesvarelsen på den anden side bruges den til at demonstrere dine metodiske færdigheder. Overvej hvilke kilder der er interessante og relevante at inddrage i din opgave. Sammenligning 5\n6 En historiefaglig analyse omfatter for det tredje typisk også en sammenligning dvs. man påviser forskelle og ligheder mellem fx forskellige historiske perioder, indholdet af forskellige kilder (forskellige aktørers holdninger og virkelighedsforståelse) eller forskellige historiske fremstillinger af samme fortidige begivenhed. Analyseafsnittet fylder typisk mest i den samlede opgavebesvarelse. Vurdering I opgaveformuleringen bliver du endvidere bedt om at foretage en vurdering af to forhold: 1)hvorvidt demokratiets indførelse er udtryk for brud eller kontinuitet i dansk historie, og 2) hvor demokratisk Junigrundloven 1849 var set i lyset af den senere udvikling af demokratiet i DK? For at besvare det første vurderingsspørgsmål skal du på baggrund af din historiske viden afveje, hvad der på den ene side taler for, at demokratiets indførelse markerer et brud i Danmarks historie og, hvad der på den anden side taler for at overgangen mere er præget af kontinuitet. Du skal således demonstrere dine analytiske evner igennem din stillingtagen til den historiske demokratiske udvikling i DK i 1800-tallet. I det andet vurderingsspørgsmål skal du ligeledes tage stilling til, hvor demokratisk junigrundloven var sammenlignet med den senere udvikling af demokratiet i DK. En vurdering er ikke en subjektiv tilkendegivelse af, hvad man selv mener, men er et udtryk for en selvstændig stillingtagen (til forskellige fortidige forhold), der hviler på faglig indsigt og saglige argumenter. I historiefaget handler en vurdering typisk om at vurdere konsekvenserne af en fortidig handling eller en begivenhed fx: Hvilken betydning havde demokratiets indførelse for?. Ved en vurdering gives derfor en begrundet fortolkning af nogle forhold i din historieopgave det fx være en stillingtagen til forskellige udlægninger af historien. En vurdering har ofte et perspektiverende tilsnit (jf. opgaveformuleringen), da konsekvenserne af en fortidig begivenhed ofte sættes ind i en større historisk sammenhæng: Hvor demokratisk var Junigrundloven anno 1849 set i lyset af den senere udvikling?. En vurdering er det mest selvstændige taksonomiske niveau, hvor man demonstrerer historiske overblik og indsigt. 6\n7 SSO i dansk Valg af område I en større skriftlig opgave i dansk skal man vise, at man kan arbejde med forskellige danskfaglige emner og bruge danskfaglige metoder. Emnerne kan f.eks. være: Litteraturhistorie (f.eks. Det moderne gennembrud) Et forfatterskab (f.eks. Naja Marie Aidt) Et værk (f.eks. Et Dukkehjem af Henrik Ibsen) Nyhedsformidling (f.eks. reportagen og nyhedsartiklen) En genre (f.eks. eventyr) Sprog (f.eks. slang) I den første kontakt med din vejleder forventes det, at du har en ide om, hvilket emne, du gerne vil skrive om, samt at du selv har fundet materiale på biblioteket og på internettet. Det kunne som i nedenstående eksempel være, at du havde en ide om, at du gerne ville skive om naturalisme og havde fundet nogle gode bøger om emnet på biblioteket. Du og din vejleder vil så diskutere, hvad der indenfor emnet kunne være interessant at fokusere på. I dette tilfælde kunne det være, at I blev enige om at fokusere på Mogens. Ud fra jeres diskussion og ud fra den faglige vinkel, som du har valgt, laver din vejleder en opgaveformulering. Eksempel på opgaveformulering i dansk Der ønskes en kort redegørelse for naturalismen, som den kommer til udtryk i menneskesyn og litterær stil i 1800-tallet. Der ønskes en analyse og fortolkning af J. P.Jacobsens Mogens med særligt fokus på, hvordan naturalismen kommer tiludtryk i bl.a. skildringen af hovedpersonen. Dernæst ønskes en sammenligning med et eller flere eksempler på naturalisme i J. P. Jakobsens forfatterskab Endelig ønskes med udgangspunkt i vedlagte bilag en diskussion og vurdering af det synspunkt at J. P. Jakobsen slet ikke var naturalist. Uddybning af opgaveformuleringen 7\n8 En opgaveformulering som den ovenfor, vil ud over dine egne ideer indeholde ukendte aspekter eller bilag, som I ikke har talt om i vejledningen. I ovenstående eksempel kunne det være diskussionen af synspunktet at J. P. Jakobsen slet ikke er naturalist og det medfølgende bilag, som du ikke kendte på forhånd. Redegørelse I ovenstående opgaveformulering ønskes der, at du først redegør for naturalismen, som den kom til udtryk i 1800-tallet. I redegørelsen skal du formidle det væsentlige i den faglitteratur, du har læst, men du skal bruge dine egne ord, og du skal selv strukturere din fremstilling. Du skal altså ikke skrive et stykke fra en teoritekst af og lave en lille smule om. Analyse Opgaveformuleringens næste punkt er en analyse af J.P. Jakobsens, Mogens. Analysen er sammen med fortolkningen kernen i danskfaget. At analysere er at belyse tekstens enkeltdele ved hjælp af danskfagets værktøj og metoder. Det kan være en bestemt person, som du ser nærmere på ved en personkarakteristik, tekstens billedsprog, du belyser i en metaforanalyse, eller tekstens komposition, du zoomer ind på. I ovenstående opgaveformulering står der ikke, hvilke analyseelementer, du skal benytte i din analyse, og det er derfor op til dig at udvælge relevante analyseredskaber, som leder dig frem mod en fortolkning.i din analyse skal du være opmærksom på at dokumentere dine konklusioner i tilstrækkelig grad vha. eksempler og citater fra teksten. Fortolkning Analysen af Mogens skal ende med en fortolkning. En fortolkning kræver, at man samler alle analysens enkeltdele til et hele igen og undersøger, hvordan disse dele spiller sammen. Sammenligning Derefter skal du sammenligne Mogens med andre naturalistiske tekster fra J. P. Jakobsens forfatterskab.du skal altså her finde relevante tekster og se på, på hvilke måder, de ligner Mogens og på hvilke måder, de adskiller sig fra Mogens. Diskussion Opgaveformuleringen afsluttes med en diskussion. I en diskussion skal du finde argumenter for og imod et synspunkt og stille argumenterne op overfor hinanden. I dette tilfælde skal du tage udgangspunkt i det vedlagte bilag og dettes påstand om, at J. P. Jakobsen kun var naturalist i teorien men symbolist i praksis. Dvs. at du her skal finde naturalistiske træk i J. P. Jacobsens forfatterskab og træk, som ikke er naturalistiske, men derimod symbolistiske. Vurdering 8\n9 En diskussion kan ende med en vurdering, hvor man tager stilling ud fra de argumenter, man har stillet op overfor hinanden i diskussionen. Perspektivering Ordet perspektivering bruges ikke i opgaveformuleringen, men egentlig er sammenligningen med andre tekster fra J. P. Jakobsens forfatterskab og diskussionen også perspektiverende. I perspektiveringen inddrages der noget nyt, og man sætter på den måde den tekst, man arbejder med, ind i en større sammenhæng. 9\n10 SSO i matematik Valg af område Først vælger du, evt. i samråd med din vejleder, et område indenfor matematik, som kan være f.eks. geometri, vektorer, talteori, historisk matematik, keglesnit, tallet π. Emnet må gerne ligge i forlæn gelse af det stof, der er arbejdet med i forvejen, men skal på væsentlige punkter række ud over ker nepensum i faget. Indenfor det valgte område søger du så efter egnet litteratur. Det kan godt være vanskeligt i ma tematik, fordi mange fremstillinger er på for højt et niveau. Gennem læsning og samtaler med vejle deren indsnævres efterhånden det valgte område, så vejle de ren kan lave en egentlig opgavefor mule ring. Denne vil oftest bestå af to dele: en generel del, som falder indenfor et på forhånd af græn set og aftalt stof, og en opgavedel, som du ikke har haft mulig hed for direkte at forberede dig på. Nedenfor ses en opgaveformulering indenfor området analytisk geometri og keglesnit. Analytisk geometri betyder geometri (dvs. punkter, linjer, trekanter, cirkler) i et koordinatsystem, og ellipsen er et såkaldt keglesnit, der også om fat ter parabler og hyperbler. I denne opgave er fokus lagt på cirkler og ellipser. Eksempel på en opgaveformulering i matematik Generel del: Gør rede for de to afstandsformler i planen (mellem to punkter og mellem punkt og linje), og giv herefter en fremstilling af cirklen. Forklar (gerne med eksempler) hvordan en cirkel og en ret linje kan ligge i forhold til hinanden. Fortæl om forskellige definitioner på en ellipse, og lav en detaljeret udledning af ellip sens analytiske ligning ud fra en geometrisk definition. Forklar herunder begreberne brændpunkt og excentricitet, og vis hvordan man kan konstruere en ellipse i praksis. Opgavedel: A Bestem en ligning for cirklen der har centrum i A(3,1) og som går igennem punktet B(7,4) Bestem cirklens skæringspunkter med koordinatakserne, og bestem en ligning for tangenten til cirklen i punktet B B Gør rede for, at ligningen 16x2-32x+25y2+50y=359 er ligningen for en ellipse, og bestem ellipsens centrum, halvakser, brændpunkter og excentricitet C Lad der være givet et punkt E(-4.5,0) og en linje l med ligningen x = -8 Beskriv punktmængden bestemt ved Uddybning af opgavens generelle del Med formuleringen gør rede for forventes der et matematisk ræsonnement, dvs. i dette tilfælde et bevis for de to formler. Det betyder på den anden side ikke, at du nødvendigvis skal bevise alle de sætninger, du omtaler i din opgave. I besvarelsen af opgaveformuleringen ovenfor kan du f.eks. komme ind på den sætning der siger, at for to ortogonale linjer er produktet af linjernes hældnings koefficienter = -1. Det kan du vælge at nævne, og i øvrigt skal 10\n11 resultatet bruges til at løse op ga ve A, men du behøver ikke at bevise påstanden. Det er et spørgsmål om prioritering af den tid og den plads, du har til rådighed. I opgavens samlede bedømmelse indgår således en vurdering af din evne til at udvælge og struktu re re det væsentlige. Desuden lægges der vægt på selve præsentationen af stoffet. Her er det vigtigt at bygge besvarelsen logisk og systema tisk op med definitioner, sætninger og beviser samt velvalgte eksemp ler. Man skal kunne læse fremstillingen som en sammenhængende tekst med for kla rin ger på de begreber, der optræder undervejs og med argumentation for (nogle af) de påstan de, der frem sæt tes. Det forventes ikke, at du i en SSO i matematik selv finder på hverken sætninger eller beviser. Til gengæld er det vigtigt, at du bruger dine kilder med varsomhed og omtanke. Du må aldrig skrive direkte af efter en kilde. Det kan du undgå ved f.eks. at supplere et bevis, som du har fundet i en bog, med flere forklaringer end der er i bogen. Du kan indsætte egne eller andres illustrationer, og du kan inddrage egne eksempler. Herunder er det vigtigt, at der er overensstemmelse mellem tekst og illustration. Hvis vinklerne i et bevis eller en opgave hedder A, B og C, så skal de hedde det samme i den tegning, du vedlægger. Det er noget du skal være meget opmærksom på, hvis du f.eks. kombinerer et bevis taget fra én kilde med en illustration taget fra en anden kilde eller hvis du kombinerer to forskellige fremstil linger fra hver sin kilde. Uddybning af opgavedelen Formålet med opgavedelen er give dig mulighed for at vise, at du kan arbejde selvstæn digt og kan anvende teorien i praksis. I opgavedelen gælder i øvrigt nogle af de samme hensyn som beskrevet ovenfor: tekst og illustration, logisk opbygning, matematisk ræsonnement. En god over sigt over de ting, der lægges vægt på i bedømmelsen af en opgavebesvarelse, kan du finde i ind ledningen til Vejledende eksempler på eksamensopgaver, der findes til både C, B og A-niveau. Opgaverne kan placeres sidst i den samlede SSO, men ofte vil det være en god idé at forsøge at indarbejde opgaverne på passende steder i fremstillingen og i opgaveløsningen at henvise til rele vant teori. I det konkrete eksempel kunne man vælge at placere opgave A, der handler om en cirkel, i den første del af den samlede opgave, hvor jo netop cirkler og linjer indgår. 11\n12 SSO i naturvidenskabelige fag Valg af område Hvis du ønsker at skrive SSO i et naturvidenskabeligt fag (fysik, kemi, biologi, geografi), er det, som i andre fag, vigtigt at du kontakter din lærer/mulige vejleder i god tid inden emneområdet skal fastlægges. Du kan enten selv have en god ide til et emne, du synes er spændende, eller du kan finde et emne sammen med vejlederen. Det er vigtigt, at emnet gør det muligt at skrive en selvstændig opgave, fx ved at der indgår eksperimentelt arbejde, eller ved at opgaven omhandler ny viden som typisk kan være beskrevet i artikler, frem for i lærebøger. I perioden efter valget af emneområde skal du, sammen med din vejleder, finde ud af, hvad opgaven mere præcist skal handle om. Dette sker ved, at du læser om emnet i lærebøger, bøger fundet på biblioteket, artikler, materiale fra internettet osv., og ved at du snakker med din vejleder. Herefter er det vejlederens opgave at skrive den opgaveformulering, som du får udleveret ved starten af opgaveugen. Opgaveformuleringen dækker det aftalte emne, men indeholder også noget ukendt stof. Det kan være et spørgsmål der knytter sig til et bilag, som du ikke har set på forhånd, fx en graf, en tabel, en kort artikel, eller et perspektiv, I ikke har diskuteret i vejledningsperioden. Hvis der indgår eksperimentelt arbejde i opgaven skal eksperimenterne som udgangspunkt udføres i opgaveugen. Det eksperimentelle arbejde bør kunne klares indenfor to dage, men hvis opgaven indeholder mere længerevarende eksperimenter, eller hvis eksperimenterne udføres et andet sted end på skolen, kan det eksperimentelle arbejde laves inden opgaveugen. Eksempel på en opgaveformulering i naturvidenskabelige fag Følgende opgaveformulering er på fysik B-niveau indenfor området atomfysik. Beskriv, med udgangspunkt i Niels Bohrs model for atomets opbygning, hvordan grundstoffernes emissions- og absorbtionsspektre fremkommer. Gør rede for Solens elektromagnetiske spektrum, idet både det kontinuerte spektrum og de overlejrede absorbtionslinjer, som også ses i Solens spektrum, inkluderes. Anvend skolens spektrometer til at måle emissionslinjer for et antal af skolens spektrallamper (heriblandt Helium- og Natriumlamperne). Identificer så vidt muligt de tilsvarende absorbtionslinjer i et solspektrum optaget ved et professionelt astronomisk observatorium. Dette solspektrum bliver udleveret af din vejleder. Optag også et kontinuert solspektrum med spektrometeret, og benyt Wiens forskydningslov til at bestemme en approksimativ overfladetemperatur for Solen. Diskuter betydningen af spektroskopi i udforskningen af universet og giv konkrete eksempler på 12\n13 anvendelser af spektroskopi i astronomien. Inddrag herunder det vedlagte bilag med titlen Astronomers find organic molecules around gas planet. Uddybning af opgaveformuleringen Der findes næppe en typisk opgaveformulering, som er dækkende for de naturvidenskabelige fag. Den præcise ordlyd af opgaven vil afhænge af emneområdet, eventuelt eksperimentelt arbejde, og af samtalerne med din vejleder. Den ovenstående opgaveformulering lægger dog op til en typisk, naturvidenskabelig opgave, idet den er bygget op af tre dele; en teoretisk del (Beskriv..), en eksperimentel del (Anvend..), og en perspektiverende del (Diskuter..). Det er vigtigt, at du gør dig klart, præcist hvad opgaveformuleringen indeholder. Der lægges i bedømmelsen vægt på, at du besvarer alle dele af opgaven fyldestgørende. Du skal derfor allerede fra starten af opgaveugen sørge for at disponere din tid, så du kan nå at besvare alle dele af opgaven. Der skal være god tid til at behandle de perspektiverende spørgsmål, som ofte ligger sidst i opgaven, men som typisk er på de højeste taksonomiske niveauer, hvor selvstændigheden er størst. I eksemplet ovenfor lægges der ud med en teoretisk beskrivelse af emnet (Beskriv..). Her er vigtigt at du bruger korrekt fagsprog, at du viser relevante figurer, og at disse bliver inddraget og diskuteret i selve teksten. Alle figurer, der medtages i opgaven, skal forklares og bruges, og de skal være tydelige, så de let kan læses. Endeligt skal de ledsages af klare kildehenvisninger, med mindre det er figurer, du selv har fremstillet. I denne indledende del af opgaven vil du typisk skrive om stof, der er beskrevet i lærebøgerne. Det er vigtigt at du præsenterer emnet med dine egne ord, således at det fremgår tydeligt, at du har forstået teorien. Du bør også gøre det klart for dig selv, hvilke dele af teorien, du bruger i den videre opgave, således at du skaber en rød tråd gennem opgaven. I opgaveformuleringen ovenfor følger herefter den eksperimentelle del (Anvend..). Her er det vigtigt, at du beskriver eksperimentet, og formålet med eksperimentet, og at du beskriver, hvordan eksperimentet hænger sammen med teorien. Sammenhængen mellem teori og eksperimenter er overordentlig vigtig i de naturvidenskabelige fag, og denne sammenhæng bør fremgå af opgaven. Hvis eksperimenterne omfatter store data-mængder, kan disse med fordel vedlægges i et bilag, mens resultaterne præsenteres på overskuelig vis i selve opgaven, fx ved hjælp af grafer. Vær meget omhyggelig med, at man skal kunne læse figurtekster mm., således at det fremgår tydeligt, hvad graferne viser. Endeligt skal du uddrage konklusioner på baggrund af dine eksperimenter, i forhold til teorien og i forhold til den konkrete opgaveformulering. Der vil i bedømmelsen af opgaven blive taget højde for, om opgaven indeholder eksperimentelt arbejde eller ej det er klart, at der er mindre tid til rådighed til selve skriveprocessen, hvis du tilbringer to dage i laboratoriet i opgaveugen, end hvis du har hele ugen til at skrive i. Endeligt er der i opgaveformuleringen den perspektiverende del (Diskuter..), hvor også det ukendte bilag dukker op. I dette tilfælde er det en kort artikel med titlen Astronomers find organic molecules around gas planet. I dette afsnit har du mulighed for selv at strukturere stoffet, for at bringe materiale du selv har fundet i spil, og for at perspektivere stoffet. Det er vigtigt, at du afsætter tid til at skrive og gennemarbejde sådanne afsnit, da de ofte vægtes højt i bedømmelsen. 13\n14 Endeligt er det overordentligt vigtigt, at der er en rød tråd gennem opgaven, således at teori og eventuelt eksperimentelt arbejde hænger nøje sammen, og at stoffet er godt formidlet, fx ved at grafer og figurer er relevante for opgaven, og at de er tydelige og overskuelige. 14\n15 Dokumentation noter og litteraturliste Noter En SSO udgave kan man sammenligne med en light udgave af et stykke videnskabeligt arbejde. Det spiller derfor en stor rolle i bedømmelsen af din besvarelse at du gennem hele opgaven har været omhyggelig med at dokumentere hvor du har dine oplysninger fra, så det er muligt for en læser at vurdere om du skriver på et godt fagligt grundlag. Undervejs i hele din tekst skal du enten lave en direkte henvisning eller bruge fodnoter til at henvise til det materiale som udgør grundlaget for det du skriver. I fx et redegørende afsnit om udviklingen af det danske demokrati kan du måske nøjes med én note hvori du skriver at hele afsnittet bygger på fx to grundbøger. I andre afsnit trækker du måske mere direkte på mere forskelligt materiale, og så er det tilsvarende nødvendigt med flere noter. Det er i mange fag oplagt at dokumentere ved brug af relevante citater. Citater skal gengives ordret på originalsprog og sidetal skal angives i henvisningen. Det skal naturligvis fremgå hvorfra citatet stammer, og her kan du enten skrive den fulde henvisning lige efter citatet (se nedenfor) eller du kan henvise i en fodnote. Uanset hvordan du vælger at dokumentere dit citat, skal det af brødteksten fremgå hvem der udtaler sig i citatet. Du kan med fordel vælge at skrive citater i kursiv. Fx: Som tidligere biskop, Jan Lindhardt udtaler: Kirken er hårdt ramt af dette inderlighedssyndrom. Derfor siger danskerne at de synes det er bedre at sidde på kroen og tænke på kirken end at sidde i kirken og tænke på kroen. Det kommer nemlig an på, hvad man sidder og tænker indeni. Men det passer selvfølgelig ikke. Man kan heller ikke være fodboldfan og kun dyrke den indre fodbold. Engang imellem må man vise sig på stadion eller foran skærmen. Jan Lindhardt: Danskeren er på vej til at blive hedning, Politiken Hvis du i stedet for at citere vælger at omformulere nogle specifikke synspunkter til dit eget sprog, skal du alligevel tilkendegive både i teksten, og i en præcis henvisning i en note, hvor du har din viden fra. Du kan fx referere Jan Lindhardt således: I et interview i Politiken i 1998 udtaler Jan Lindhardt at det er et problem at danskerne mener religiøsitet kun bør være noget indre. Ved henvisning til tabeller, grafer, billeder eller andet medie, skal du angive kilden direkte efter det citerede Litteraturlisten Sidst i opgavebesvarelsen placeres litteraturlisten som viser hvilket materiale du har anvendt. Bøger og artikler opstilles i alfabetisk rækkefølge efter forfatterens efternavn. Rækkefølgen ved bøger er: Forfatterens efternavn, fornavn, titel, forlag, udgivelsesår og udgave. Hvis der er tale om artikler fra aviser eller tidsskrifter, skal avisens / tidsskriftets navn m.v. også fremgå (se nedenfor). Anvendte hjemmesider / artikler fra nettet kan samles i litteraturlistens nederste del 15\n16 og skal stå i alfabetisk rækkefølge efter titel: der skal gives en titel (som regel titlen på siden), forfatter(e)/udgiver, den præcise netadresse angives med dato. Aftal med din lærer om materiale fra nettet skal vedlægges som bilag. Eksempler på henvisninger i en litteraturliste til forskellige typer materiale: Når du henviser til en bog: Forfatterens efternavn, fornavn: Bogens titel: evt. undertitel, Udgave. Forlag, Udgivelsesår. Hvithamar, Annika: Danske Verdensreligioner Kristendom. 1. udgave, Gyldendal Når du henviser til et afsnit i en bog: Forfatterens efternavn, fornavn: Titlen på afsnittet. I: Bogens titel: evt. undertitel. Udgave. Forlag, Udgivelsesår, sidetal. Stounbjerg, Per: Peter Høeg. I: Danske digtere i det 20. århundrede. 4.udgave. Gads Forlag, Bd. 3, s Når du henviser til en artikel i en avis eller et tidsskrift: Forfatterens efternavn, fornavn: Artiklens titel (overskrift). I: Avisens/Tidsskriftets navn, år, dato, evt. navn på avis-sektion, sideangivelse. Kirk, Henning: Telefix - Børn er blevet mobilomaner. I: Politiken, , sektion 4, s Når du henviser til internettet: Sidens titel: Forfatter eller udgiver. Hjemmesideadressen. Dato for besøg Folketinget demokrati. Sideansvarlig: Finn Tørngren Sørensen. Besøgt d Titlen finder du øverst på siden. Hvis det ikke umiddelbart fremgår hvem forfatteren til sidens tekst er, kan man ofte finde navnet under fx Om denne side Bedømmelsen af opgaven I bedømmelsen af opgaven, lægges der vægt på: At du besvarer alle led i opgaveformuleringen. At der er brugt relevant litteratur. Det er normalt ikke nok, at finde litteratur på nettet. At der er dybde i emnebehandlingen. At der er brugt faglige begreber. At figurer og tabeller er letlæselige og overskuelige. At du dokumenterer dine påstande i tilstrækkelig grad. At du har præcise henvisninger, alle kilder er oplyst, og at noter og litteraturliste er korrekte. 16\n17 At opgaven er overskueligt disponeret og med en rød tråd og en naturlig forbindelse imellem indledning og slutning. At dit sprog er klart og præcist.  Jan Lindhardt: Danskeren er på vej til at blive hedning, Politiken ) 17\nVUC Aarhus Vejledning til at skrive SSO Indhold Større skriftlig opgave (SSO) s.2 Forberedelse til SSO s.2 SSO i historie s.4 SSO i dansk. s.7 SSO i matematik. s.9 SSO i naturvidenskabelige fag. s.11 Dokumentation


Tirsdagstip: Få styr på hvirvlerne | Tirsdagstip | Pudderdåserne Tirsdagstip: Få styr på hvirvlerne – Pudderdåserne\nMulti-Gyn og Femarelle - hjælp til tørre slimhinder\nSponsoreret indlæg For cirka 5 år siden fandt lægerne endelig en forklaring på den Sahara-lig\n23. maj 2017 Helene Randløv\nHer kan man se, hvordan min hvirvel løfter sig, en dag hvor håret fik lov til at lufttørre.\nNår jeg har en seriøs dårlig hårdag, er det oftest på grund af mine hvirvler. Dem er jeg nemlig beriget med vanvittigt mange af, især i den ene side… og jeg var endda så heldig at få en i pandehåret, da mit hår voksede ud igen efter fødsel og endt amning med yngsten. Sikke en fest… de har drillet mig hele mit liv, og det var først, da jeg endelig fik en frisør til at forstå, at jeg simpelthen ikke besad evnerne for styling, at jeg fik hjælp til at knække koden til at få styr på hvirvlerne.\nNår man har hvirvler nytter det ikke noget at lade tørringen være op til tilfældighederne. Det er alfa og omega, at du få håret til at sidde der, hvor du gerne vil have det til at sidde, og det gør du med en føntørrer og eventuelt også en rundbørste… sådan en bruger min frisør, men jeg synes, det er lettere uden. Tricket er at tørre håret, så det er cirka halvfjerds til firs procent tørt, og derefter kan du gå i gang med den egentlige styling.\nDet handler om at tvinge håret i en anden retning, end det ville sidde under normale omstændigheder. Og det er her rundbørsten eller klør fem kommer i spil, for mens du tørrer håret færdig, skal du sørge for at rede det først i den ene og så i den anden retning. Er det pandehåret, der driller, skal du altså først rede det mod højre og derefter mod venstre. Fortsæt med at rede håret i den ene og den anden retning, indtil det sidder som du gerne vil, uanset om det sidder det ene eller det andet sted.\nOm det virker på alle hvirvler, kan jeg ikke udtale mig om, men det virker i hvert fald på alle mine. Det kan gøre en forskel at bruge noget skum eller et andet produkt, du fordeler i håret, mens det stadig er vådt, især hvis håret er meget stridt eller umedgørligt omkring hvirvlen.\nDet virker nemlig rigtig godt – efter jeg er begyndt at tørre mit pandehår på den måde, har jeg fået super kontrol over mit pandehår 😎\nPrøv evt at se alle de videoer der vises på Youtube omkring emnet (f.eks.: “How to blowdry fringe”) …\nDet virker også virkelig godt på fladt hår på baghovedet :-D\nOkay 😃 På samme måde – fra side til side??\nJa, lige præcis… jeg gør det både i pandehåret, i nakken og på “kronen”, hvor mit hår er HELT fladt.\nHej pudderdåser :-) Har set at Swiss Clinic har lavet en hårserum (??) som skulle mindske hårtab og øge væksten. Har i hørt om den, og kan i evt give en kommentar på om den mon kam virke, eller om det er total spild af penge? På forhånd tak :-)\nDet skal nok virke, den indeholder ret meget alkohol, en hel del parfume og et celleaktiverende/stimulerende kompleks.\nTak for svar! Hmm nå ikke så imponerende med alt den alcohol og parfume\nDer er også meget alkohol i de fleste andre varianter, men de virker nu ret godt… Nu ved jeg ikke, hvor meget man skal bruge, fordi mig bekendt er “et par dråber” sjældent nok, i hvert fald vile det ikke række til det område det plejer at handle om. Og så er det måske lidt dyrt for 50 ml.\nTil sammenligning koster Kerastase mindre end det halve (når det er fuld pris 180 ml for 875 kroner). Der bruger man 6 ml. om dagen. Og jeg går ud fra at man skal bruge cirka det samme af denne her… Så kan du selv gange op ^^\nSponsoreret indlæg For cirka 5 år siden fandt lægerne endelig en forklaring på den Sahara-lignende tilstand, der havde ramt min krop. Gennem flere år var jeg …


You are here: Home / E-Kurser / Velkommen til Strategiværkstedet\nNB : du skal logge in for at få adgang til de øvrige sider – det gør du her\nPå denne side finder du en oversigt over modulerne i forløbet. Det er også fra denne side du navigerer rundt i modulerne. På siderne i de moduler vil du øverst finde det grå bånd, som viser dig, hvor i modulet du er. Det skulle gerne gøre det lidt nemmere at navigere rundt i materialet.\nI den første video herunder gennemgår jeg hele forløbet og måden vi skal arbejde på:\nModulerne består af en række præsentationer i video format.\nDer vil være forskellige niveauer af viden på et hold. Jeg har derfor forsøgt at finde en balance der gør, at jeg ikke forklarer alt ned til mindste detalje, men samtidig sikre at alle er med. Hvis du undervejs sidder og tænker “det her ved jeg godt” så spol frem. Hvis du ønsker at få noget uddybet eller blot har et spørgsmål, kan du skrive en kommentar i bunden af den side, du er på. Det har den store fordel at andre på holdet også få glæde af både spørgsmål og svar. Du kan også skrive dine spørgsmål og kommentarer ned, så vi husker det til vores coaching samtale.\nSidst, men ikke mindst er du altid velkommen til at sende mig en email hvis der er noget du har brug for under hele dette forløb.\nModulere bliver tilgængelige efterhånden som vi arbejder os frem . Hvis ikke der er en FORTSÆT knap under en modul beskrivelse betyder det at det modul ikke er ‘åbenet’ endnu.\nDe indledende øvelser til forløbet.\nHvorfor skal vi tænke strategi i små og mellemstore virksomhedder?\nLinks og inspiration:\nHer finder du et link til præsentationer der handler om Serviceværdikæden (The Service Profit Chain). Serviceværdikæden er en tankegang, som på mange måder er rygraden i hele min måde at tænke strategi på. For nogle deltagere ved jeg, at det er kendt stof. Hvis det er tilfældet for dig, kan du springe denne sektion over.\nModul 1 – Intern analyse\nReality check – Hvad har mønstret været på en række nøgletal over de sidste 3 år?\nCheckliste – kerneaktiviteter som vi ved er vigtige.\nHvad er vigtige kundesegmenter og storkunder?\nGæstetilfredshed og loyalitet.\nModul 2 – Ekstern analyse\nBranchen vi arbejder I – hvad er vigtige elementer?\nModul 2a – Konklusion på første analyser\nValg af hovedstrategier\nOvervejelser i forhold til mødets værdikæde.\nModul 2b – Inspiration til lederworkshop\nForankring i ledergruppen.\nService Blueprint – en måde at forstå gæsterejsen på.\nMaterialer til workshop.\nModul 3 – Valg af forretningsmodel\nValg af værdistrategi.\nModul 4 – Valg af salgstaktikker\nHvilke taktikker til hvilke strategier?\nModul 4a Internetmarketing\nDit brand er et medie\nModul 5 – Implementering\nMålsætninger og Nøgletal


Selvbyg pc – Færdigsyede gardiner bilka\nAnnoncer med Selvbyg Pc på DBA. Stort udvalg af Selvbyg Pc til billige priser. På DBA finder du altid et godt tilbud på både nye og brugte varer til salg. Kvalitetes gamer pc , Selvbyg , Gamer pc , Ghz, GB ram, 6GB harddisk, Perfekt Super godt og velholdt gamer computer. Kan spille alle nye spil 1 fejlfrit.\nDen har indbygget netværkskort og kan gå på WIFI.\nBYGPC – Intel NUC Micro PC. Konfigurérbar PC vi selv bygger på bestilling – VI ANBEFALER! Vi kan normalt bygge PCere med 1-dages leverings tid! På lager – klar til afsendelse. Med en Føniks konfigurerbar PC bestemmer du selv præcis, hvordan din computer skal sættes . Her finder du vores opgraderingspakker bestående af bundkort, processor (med køling) og hukommelse.\nPerfekt til dig, der ønsker en hurtig opgradering af din pc , og som har et godt grafikkort, kabinet og strømforsyning. Pc i dele er til dig, der ønsker at bygge selv, men er usikker på, hvilke komponenter der passer sammen.\nVi leder dig trin for trin gennem processen. Tag først begge sidepaneler af kabinettet. Du skal have adgang til begge sider, så du kan montere hardware, styre kabler og sørge for, at det er nemt at komme . Da jeg skal have ny computer havde jeg tænkt mig at bevæge mig ud i noget selvbyg.\nPC som kan levere på højt niveau, men hvor jeg samtidigt får noget for pengene. Jeg er interesseret i en. Bygge selv eller købe gamer- pc ? Sammensæt din egen PC Sammensæt din helt egen PC let og nemt med produktkonfiguratoren. Den gang da jeg var barn, så byggede vi vores egen EVIL MONSTER ( PC ). Problemet: Den fryser i alle spil, nogen gange efter 1-2min andre . Den skal bruges til videoredigering (Premiere Pro) og Billederedigering (PhotoShop) og jeg vil gerne have en fysisk harddisk afsat til hver. Systemdisken vil jeg fortrække at . Prisvurdering af selvbyg PC.\nGamerMus,CORSAIR,MPRO RGB (PRIS KUN.V. PCKØB) PRIS KUN VED SAMTIDIG KØB AF PC , Lynhurtig FPS mus M. Computeren kører et rødt tema indeni, da der er røde . Eftersom man er kommet til penge har jeg belsuttet mig for, at min forældet computer skal byttes ud. Danmarks bedste tilbu find den rigtige selvbyg pc pris, samt masser af andre gode tilbud lige her!\nDa min viden ikke er så stor ville jeg spørge erfarne til råds. Opsætning: Bundkort: Asrock 9proR2. Prøvd å søke litt, men fant ikke noe som hjalp, har prøvd å dra ut kablene fra alt untatt cpu og hovedkort.


1 EUROPA- KOMMISSIONEN Bruxelles, den COM(2016) 372 final 2016/0173 (NLE) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om bemyndigelse af visse medlemsstater til, i Den Europæiske Unions interesse, at acceptere Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser DA DA\n2 1. BAGGRUND FOR FORSLAGET Forslagets begrundelse og formål BEGRUNDELSE Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser (i det følgende: "konventionen af 1980"), der indtil dato er ratificeret af 93 lande, herunder alle EU-medlemsstaterne, har til formål at genoprette status quo ved at sikre, at ulovligt bortførte eller tilbageholdte børn hurtigt tilbagegives gennem en ordning for samarbejde mellem centrale myndigheder, der er udpeget af de kontraherende parter. Eftersom forebyggelse af bortførelse af børn er en vigtig del af EU's politik til fremme af børns rettigheder, er Den Europæiske Union aktiv på internationalt plan for at forbedre anvendelsen af konventionen af 1980, og den opfordrer tredjelande til at tiltræde den. Republikken Korea deponerede sit instrument til tiltrædelse af konventionen af 1980 den 13. december Konventionen trådte i kraft i Republikken Korea den 1. marts Artikel 38, stk. 4, i konventionen af 1980 fastsætter, at konventionen finder anvendelse mellem det land, der tiltræder konventionen, og de kontraherende lande, der erklærer, at de accepterer tiltrædelsen. Eftersom internationale barnebortførelser falder ind under Den Europæiske Unions eksterne enekompetence, er det på EU-plan Rådet, der skal træffe afgørelse om, hvorvidt Republikken Koreas tiltrædelse skal godkendes. Medlemsstaterne bør således fremsætte en erklæring om, at de accepterer Republikken Koreas tiltrædelse i Den Europæiske Unions interesse. EU's enekompetence med hensyn til accept af et tredjelands tiltrædelse af konventionen af 1980 blev bekræftet af Den Europæiske Unions Domstol, som blev hørt på Kommissionens foranledning. Den 14. oktober 2014 bekræftede Den Europæiske Unions Domstol i udtalelse 1/13, at "accepten af en tredjestats tiltrædelse af konventionen om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser, indgået i Haag den 25. oktober 1980, henhører under Den Europæiske Unions enekompetence". Domstolen insisterede navnlig på behovet for, at der er enighed om spørgsmålet på EU-plan, og at de enkelte medlemsstater ikke handler individuelt. Formålet med denne afgørelse er at sikre, at konventionen af 1980 træder i kraft mellem Republikken Korea og alle EUmedlemsstater. Sammenhæng med de gældende regler på samme område Hvad angår forældres bortførelse af børn, er Haagerkonventionen af 1980 det internationale modstykke til Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 (kendt som Bruxelles IIa-forordningen), der udgør hjørnestenen i EU's retlige samarbejde i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar 1. Et af hovedmålene med forordningen er at forhindre bortførelser af børn mellem medlemsstaterne ved fastlæggelse af procedurer, der sikrer, at børnene hurtigt gives tilbage til 1 EUT L 338 af , s. 31. DA 2 DA\n3 den medlemsstat, hvor de har deres sædvanlige opholdssted. Bruxelles IIa-forordningen inkorporerer i sin artikel 11 til dette formål den procedure, der er fastlagt i Haagerkonventionen af 1980, og supplerer den ved at tydeliggøre visse af dens aspekter, navnlig med hensyn til høring af barnet, fristen for at træffe en afgørelse, efter at der er indgivet en anmodning om tilbagegivelse og grunde til ikke at tilbagegive barnet. Den fastsætter også bestemmelser om modstridende afgørelser om tilbagegivelse, der er truffet i forskellige medlemsstater. På internationalt plan støtter Den Europæiske Union tredjelandes tiltrædelse af konventionen af 1980 med henblik på at sikre sine medlemsstater en fælles retlig ramme over for internationale bortførelser af børn. Den 21. december 2011 vedtog Kommissionen 8 forslag til rådsafgørelser med henblik på at godkende 8 tredjelandes tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 (Marokko, Singapore, Den Russiske Føderation, Albanien, Andorra, Seychellerne, Gabon og Armenien) 2. Mellem juni og december 2015 vedtog Rådet for Den Europæiske Union 7 afgørelser på grundlag af de ovennævnte forslag 3. Nærværende forslag omhandler et tredjeland (Republikken Korea), som tiltrådte konventionen af 1980 efter vedtagelsen af 2011-forslagene. Sammenhæng med Unionens politik på andre områder Ud over det overordnede mål, som er at etablere et grænseoverskridende civilretligt samarbejde i henhold til artikel 81 i TEUF, er nærværende forslag knyttet sammen med målet om at beskytte børns rettigheder, der er omhandlet i artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union. Det system, der er indført med Haagerkonventionen af 1980, har til formål at beskytte børn mod de skadelige virkninger af at blive bortført af forældre - f.eks. ved at sikre effektiv udøvelse af samværsretten. Forslaget er også i overensstemmelse med fremme af anvendelsen af mægling i forbindelse med bilæggelse af grænseoverskridende familieretlige tvister. Direktivet om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område 4 finder bl.a. anvendelse på familieret inden for det fælles europæiske retsområde. Haagerkonventionen af 1980 tilskynder også til mindelige bilæggelser af familietvister. En af vejledningerne i god praksis under Haagerkonventionen af 1980, der er offentliggjort af Haagerkonferencen om International Privatret, omhandler anvendelse af mægling med henblik på bilæggelse af internationale familietvister omfattende børn, som falder inden for konventionens rækkevidde. Denne vejledning er på Europa- Kommissionens foranledning oversat til alle EU-sprog, bortset fra engelsk og fransk, og også til arabisk for at støtte dialogen med lande, der endnu ikke har ratificeret konventionen, og for KOM (2011) 904, 908, 909, 911, 912, 915, 916, 917 vedtaget den RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/1023 af 15. juni 2015, RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/1024 af 15. juni 2015, RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/2354 af 10. december 2015, RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/2355 af 10. december 2015, RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/2356 af 10. december 2015, RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/2357 af 10. december 2015 og RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2015/2358 af 10. december Afgørelsen vedrørende Gabon er midlertidigt stillet i bero, indtil Gabon har udpeget den centrale myndighed i henhold til konventionens artikel 6. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/52/EF af om visse aspekter af mægling på det civil- og handelsretlige område (EUT L 136 af , s. 3). DA 3 DA\n4 at bidrage til at finde konkrete måder, hvorpå der kan sættes ind over for problemerne i forbindelse med internationale barnebortførelser sammen med ikkeratificerende lande RETSGRUNDLAG, NÆRHEDSPRINCIPPET OG PROPORTIONALITETSPRINCIPPET Retsgrundlag Eftersom afgørelsen vedrører en international aftale, er det gældende retsgrundlag artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde sammenholdt med artikel 81, stk. 3. Rådet træffer afgørelse med enstemmighed efter høring af Europa-Parlamentet. Det Forenede Kongerige og Irland er bundet af forordning (EF) nr. 2201/2003 og deltager derfor i vedtagelsen og anvendelsen af denne afgørelse. I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Nærhedsprincippet Initiativet falder ind under EU's enekompetence i henhold til artikel 3, stk. 2, i TEUF som bekræftet ved udtalelse 1/13 afgivet af Den Europæiske Unions Domstol. Nærhedsprincippet finder derfor ikke anvendelse. Proportionalitetsprincippet Nærværende forslag er udarbejdet i overensstemmelse med allerede vedtagne rådsafgørelser om det samme emne og er ikke mere vidtgående end nødvendigt for at sikre en sammenhængende EU-indsats over for internationale barnebortførelser ved at sikre, at alle EU-medlemsstaterne godkender Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 inden for en given frist. 3. RESULTATER AF EFTERFØLGENDE EVALUERINGER, HØRINGER AF INTERESSEREDE PARTER OG KONSEKVENSANALYSER Høringer af interesserede parter For at EU kan træffe en kvalificeret afgørelse om, hvorvidt man skal acceptere et givet tredjelands tiltrædelse af konventionen af 1980, er det nødvendigt at gennemføre et passende forberedende arbejde. På et ekspertmøde den 20. januar 2015 blev Kommissionen og EU-medlemsstaterne enige om et sæt benchmark til evaluering af situationen i tredjelandet. Et spørgeskema indeholder en vejledende liste over benchmark, der skal bidrage til evalueringen af det tredjeland, der tiltrådte konventionen. Den høring af medlemsstaterne, der blev gennemført, og drøftelserne på et ekspertmøde den 15. januar 2016 viste, at medlemsstaterne på nuværende tidspunkt ikke har indvendinger mod at acceptere Republikken Koreas tiltrædelse af konventionen af DA 4 DA\n5 Indhentning og brug af ekspertbistand De relevante oplysninger om Republikken Koreas fremskridt med gennemførelsen af konventionen er indsamlet fra flere forskellige kilder. Der blev for det første indsamlet oplysninger af EU-delegationen i Republikken Korea, navnlig med hensyn til vedtagelse af gennemførelseslovgivning, eksistensen af en central domsmyndighed til behandling af bortførelsessager og udlændinges muligheder for adgang til retshjælp. Resultaterne af denne undersøgelse var tilfredsstillende, og selv om der er visse bekymringer, fordi retsvæsenets aktører stadig har et ringe kendskab til konventionen, og fordi der mangler specifikke håndhævelsesforanstaltninger, er de ikke af en sådan art, at de er til hinder for godkendelsen af Republikken Koreas tiltrædelse. Også medlemsstaterne har indsamlet oplysninger om situationen i Republikken Korea, og resultaterne heraf blev drøftet på et ekspertmøde den 15. januar Yderligere oplysninger hidrører fra Det Permanente Bureau under Haagerkonferencen om International Privatret. Republikken Korea har både udfyldt både Standardspørgeskemaet for nyligt tiltrådte stater og en landeprofil 6. Republikken Korea har desuden udnævnt to dommere til det internationale Haagnetværk af dommere. Dommere fra Republikken Korea, som har været udstationeret ved Det Permanente Bureau (hver gang udstationeringer af et års varighed), har medvirket til gennemførelsen af konventionen af 1980 i deres hjemland. Konsekvensanalyse Nærværende forslag har ingen betydelige økonomiske, sociale eller miljømæssige virkninger, som kræver en konsekvensanalyse i henhold til Europa-Kommissionens retningslinjer for bedre regulering. Som det er tilfældet med de 7 rådsafgørelser, der allerede er vedtaget i 2015 om accept af visse tredjelandes tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980, er der på grund af denne retsakts art ikke behov for en konsekvensanalyse af dette forslag. Der er således ikke andre muligheder end en rådsafgørelse, hvor der er tale om at acceptere et tredjelands tiltrædelse af konventionen af Kommissionen og medlemsstaterne har imidlertid i overensstemmelse med ovenstående retningslinjer foretaget en specifik vurdering af situationen i Republikken Korea for at afgøre, om landet er i stand til at gennemføre konventionen af 1980 på en tilfredsstillende måde. 5. ANDRE ELEMENTER Planer for gennemførelsen og foranstaltninger til overvågning, evaluering og rapportering Forslaget vedrører kun bemyndigelse af medlemsstaterne til at acceptere Republikken Koreas tiltrædelse af konventionen af 1980, og overvågningen med dens gennemførelse er derfor begrænset til medlemsstaternes efterlevelse af erklæringens ordlyd og fristen for at deponere den og meddele deponeringen til Kommissionen som fastsat i Rådets afgørelse. 6 Er begge tilgængelige på hjemmesiden for Haagerkonferencen om International Privatret. DA 5 DA\n6 2016/0173 (NLE) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om bemyndigelse af visse medlemsstater til, i Den Europæiske Unions interesse, at acceptere Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 81, stk. 3, sammenholdt med artikel 218, under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet 7, og ud fra følgende betragtninger: (1) Den Europæiske Union har sat sig som et af sine mål at fremme beskyttelse af børns rettigheder, jf. artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union. Foranstaltninger til beskyttelse af børn mod ulovlig bortførelse eller tilbageholdelse som en væsentlig del af denne politik. (2) Unionen har vedtaget Rådets forordning (EF) nr. 2201/ ("Bruxelles IIaforordningen"), der sigter mod at beskytte børn fra de skadelige virkninger af ulovlig bortførelse eller tilbageholdelse og mod at indføre procedurer, der skal sikre, at disse børn hurtigt vender tilbage til deres sædvanlige opholdssted, og at samværsretten og forældremyndigheden beskyttes. (3) Forordning (EF) nr. 2201/2003 supplerer og styrker Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser ("Haagerkonventionen af 1980"), hvorved der på internationalt niveau indføres et system af forpligtelser og en samarbejdsordning mellem de kontraherende lande og mellem centrale myndigheder og sigtes mod at sikre hurtig tilbagegivelse af ulovligt bortførte eller tilbageholdte børn. (4) Alle Unionens medlemsstater er parter i Haagerkonventionen af (5) Unionen opfordrer tredjelande til at tiltræde Haagerkonventionen af 1980 og støtter den korrekte gennemførelse af Haagerkonventionen af 1980 ved blandt andet sammen med medlemsstaterne at deltage i de særlige kommissioner, som der regelmæssigt nedsættes under Haagerkonferencen om International Privatret. (6) En fælles retlig ramme gældende for Unionens medlemsstater og tredjelande kan vurderes at være den bedste løsning på følsomme sager om international bortførelse af børn. 7 8 EUT C,, s.. Rådets forordning (EF) nr. 2201/2003 af 27. november 2003 om kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser i ægteskabssager og i sager vedrørende forældreansvar og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1347/2000 (EUT L 338 af , s. 1). DA 6 DA\n7 (7) Haagerkonventionen af 1980 fastsætter, at den finder anvendelse mellem et land, der tiltræder konventionen, og de kontraherende lande, der har erklæret, at de accepterer tiltrædelsen. (8) Haagerkonventionen af 1980 tillader ikke, at regionale organisationer for økonomisk integration som f.eks. Unionen bliver part i den. Unionen kan derfor ikke tiltræde konventionen og heller ikke deponere en erklæring om accept af et land, der tiltræder konventionen. (9) I henhold til Den Europæiske Unions Domstols udtalelse 1/13 falder erklæringer om accept i henhold til Haagerkonventionen af 1980 ind under Unionens eksterne enekompetence. (10) Republikken Korea deponerede den 13. december 2012 sit instrument til tiltrædelse af Haagerkonventionen af Konventionen trådte i kraft for Republikken Korea den 1. marts (11) Flere medlemsstater har allerede accepteret Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af Det er på baggrund af en vurdering af situationen i Republikken Korea blevet konkluderet, at de medlemsstater, der endnu ikke har accepteret Republikken Koreas tiltrædelse, i Unionens interesse vil kunne acceptere Republikken Koreas tiltrædelse i henhold til Haagerkonventionen af (12) De medlemsstater, der endnu ikke har accepteret Republikken Koreas tiltrædelse, bør derfor bemyndiges til at gøre det i Unionens interesse og deponere deres erklæring om accept af Republikken Koreas tiltrædelse i overensstemmelse med betingelserne i denne afgørelse. Den Tjekkiske Republik, Irland og Republikken Litauen, som allerede har accepteret Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980, bør ikke deponere nye erklæringer om accept, da de eksisterende erklæringer bevarer deres gyldighed i henhold til international ret. (13) Det Forenede Kongerige og Irland er bundet af forordning (EF) nr. 2201/2003 og deltager derfor i vedtagelsen og anvendelsen af denne afgørelse. (14) I medfør af artikel 1 og 2 i protokol nr. 22 om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne afgørelse, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark VEDTAGET DENNE AFGØRELSE: Artikel 1 1. De medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, bemyndiges til i, Unionens interesse, at acceptere Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser ("Haagerkonventionen af 1980"). 2. De medlemsstater, der er omhandlet i stk. 1, deponerer senest den...* en erklæring om accept, i Unionens interesse, af Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 med følgende ordlyd: "[Full name of MEMBER STATE] erklærer at acceptere Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 25. oktober 1980 om de civilretlige virkninger af internationale barnebortførelser i overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2016/ **" DA 7 DA\n8 3. Hver medlemsstat underretter Rådet og Kommissionen om sin deponering af erklæringen og meddeler Kommissionen erklæringens ordlyd senest to måneder efter deponeringen. Artikel 2 De medlemsstater, der har deponeret deres erklæring om accept af Republikken Koreas tiltrædelse af Haagerkonventionen af 1980 inden datoen for vedtagelse af denne afgørelse, fremsætter ikke en ny erklæring. Artikel 3 Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Artikel 4 Denne afgørelse er rettet til alle medlemsstater med undtagelse af Den Tjekkiske Republik, Irland og Republikken Litauen. Udfærdiget i Bruxelles, den. På Rådets vegne Formand DA 8 DA


Daycare i Nungua • Mwaka Huu\nHome Mwaka Huu arkivet Mwaka Huu 2018 Daycare i Nungua\nTilskuddet gik til videre bygning af en lille daycare, (1,5-4 år) i Nungua Cultural Center. Perpetual er primus motor, hun er også leder af dansegruppen Folkloric Selamta, Perpetual har været på lejren flere gange.\nStøtten blev brugt til tag, gulv og vinduer til byggeriet af Daycare.\nDesværre har vi ikke haft midler til at gøre stedet færdigt til at blive godkendt og derved opstart af daycare.\nMinistry of Education har været og inspicere stedet, de har sagt god for at stedet kunne blive til en godkendt Daycare, når stedet blev færdig bygget, toiletter bygget og de udendørs faciliteter var på plads.\nPerpetual skal lede stedet, der kan nok være op til 15 børn, så der kommer til at være flere voksne med som pædagoger.\nDaycare er ment for specielt trængende børn fra området.\nDer skal være fokus på sang dans og rytmer og god og sund mad.\nVi håber på at få frivillige og praktikelever til stedet.\nKærlig hilsen og tak for denne mulighed er der for os.\nForeningen Kulturbroen Folkloric &\nDette er der hvor vi ku nå, med pengene fra jer!


Kraftig brand i ældrebolig: Tre tilset for røgforgiftning - politiken.dk\nKraftig brand i ældrebolig: Tre tilset for røgforgiftning\nPoliti og brandvæsen rykkede natten til lørdag ud til en brand i en ældrebolig på Amager i København.\nDanmark 16. mar. 2019 kl. 06.19\nNatten til lørdag opstod der en kraftig brand i en ældrebolig i København.\nBeboere i lejligheden på Sundbygårdsvej på Amager blev evakueret, og tre personer blev efterfølgende tilset for røgforgiftning.\n»Arnestedet er en sofa, men det er endnu for tidligt at sige, hvorfor der gik ild i den. Det må de brandtekniske undersøgelser vise, når de foreligger«, siger vagtchefen.\nRøgen nåede at sprede sig til et gangareal, inden det lykkedes brandvæsenet at få den tæmmet.\nLæs også: Brandfolk kæmpede i timer mod fabriksbygning i flammer\nPolitiet fik anmeldelsen klokken 02.13, og inden for 20 minutter var branden i lejligheden på 1. sal slukket. Arbejdet på adressen er formentlig afsluttet omkring klokken 04.15, forventer vagtchefen.\nNår brandvæsenet er færdig på stedet, går politiet typisk i gang med en brandundersøgelse.\n»Der forsøger vi at klarlægge, hvorfor branden er opstået. Det indebærer tekniske undersøgelser i lejligheden og afhøring af de personer, der måtte have været til stede«, siger Jesper Frandsen.\nIngen personer kom alvorligt til skade under branden.