Vejledning om pleje af fredede fortidsminder - PDF\nDownload "Vejledning om pleje af fredede fortidsminder"\n1 Vejledning om pleje af fredede fortidsminder Kulturministeriet Kulturarvsstyrelsen Juni 2009\n2 Vejledning om pleje af fredede fortidsminder Kulturministeriet, Kulturarvstyrelsen 2009 Redaktion: Torben Dehn Grafisk tilrettelæggelse: BJØRNBØL Grafisk design / Line Bjørnbøl Forsidefoto: Lilleborg på Bornholm. Foto: Kjeld Borch Vesth Foto: Torben Dehn, hvor ikke andet fremgår. Tryk: Green Graphic Oplag: 500 ex. ISBN: Udgivet af: Kulturarvsstyrelsen H.C. Andersens Boulevard København V Tlf. nr.: Internetversionen kan ses på Kulturarvsstyrelsens hjemmeside:\n3 Vejledning om pleje af fredede fortidsminder\n4 Indhold Indledning 3 Vejledningens indhold og formål 5 Formålet med at bevare fortidsminder 6 Hvilke fortidsminder er fredet? 7 Hvorfor pleje fredede fortidsminder? 9 Hvem plejer hvad? 11 Pleje af fortidsminder på statsejede arealer 12 Pleje af fortidsminder på kommunalt ejede arealer 13 Pleje af fortidsminder på privatejede arealer 13 Fortidsminder på kirkegårde 13 Pleje af fredede fortidsminder 15 Plejeplaner 15 Vegetationspleje 15 Trærødders indvirkning på fortidsminder 16 Pleje af fortidsminder i skove 17 Pleje af fortidsminder i beskyttede naturområder 18 Brug af sprøjtemidler 18 Vedligeholdelse, udbedring af skader samt istandsættelse 19 Mindre skader 19 Større skader 20 Stengravene 21 Ruiner og voldsteder 24 Broer 25 Nyere tids befæstningsanlæg 25 Sten med indhuggede tegn og inskriptioner 26 Publikumsfaciliteter ved fortidsminder 27 Adgangsordninger 27 Informationsskilte o.a. 29 Litteratur 31 Adresser 31 Bilag 34 Bilag 1 Uddrag af Bekendtgørelse af museumsloven, nr. 504 af 7. juni Bilag 2 Bekendtgørelse om pleje af fortidsminder, nr af 14. december ple je af fredede fortidsminder\n5 Indledning Plejen af fortidsminder er med kommunalreformen i højere grad blevet en kommunal opgave. De nye kommuner har nu ansvar for både de fortidsminder, som kommunerne selv ejer, og for de privatejede fortidsminder med eksisterende plejeordninger. Staten står fortsat for plejen af de statsejede fortidsminder. Denne vejledning giver et overblik over reglerne i forbindelse med pleje af fortidsminder og udstikker nogle retningslinjer, blandt andet for hvornår plejearbejdet kræver, at de arkæologiske museer eller Kulturarvsstyrelsen skal inddrages. Men vejledningen er ikke en håndbog i plejemetoder. ple je af fredede fortidsminder 3\n7 Vejledningens indhold og formål Dette er ikke en håndbog i fortidsmindepleje. Metoderne er i al væsentlighed de samme som i naturplejen. Vejledningen beskriver de særlige forholdsregler, der gælder ved plejen af fortidsminder. Vejledningen henvender sig først og fremmest til sagsbehandlere i kommuner, på statsinstitutioner og på museer, som har opgaven til daglig. Vejledningen kan også bruges af ejere af fortidsminder samt andre interesserede. Lovgrundlaget er museumslovens 29 i, stk. 1, hvorefter kommuner skal pleje fortidsminder på kommunal ejendom. De nærmere regler fremgår af Bekendtgørelse om pleje af fortidsminder, BEK nr af 14/ , bilag 2. Af 1 i denne bekendtgørelse fremgår, at kommuner kan pleje privatejede fortidsminder og indgå aftale med ejer, mens bekendtgørelsens 2 bestemmer, at statslige myndigheder skal pleje statsejede fortidsminder. Formålet med at bevare fortidsminder Hvert fortidsminde er uerstatteligt der bliver ikke flere de, som forsvinder, er væk for altid. Målet med fortidsmindepleje er at minimere eller så vidt muligt undgå at fortidsminder eller dele af dem forsvinder, Hammershus er en af de mest kendte og besøgte ruiner. Men kategorien ruiner omfatter også mere beskedne rester af klostre, borge og andre stenbyggede huse. ple je af fredede fortidsminder 5\n8 I flere slotsbyer er voldanlæggene omkring slottene fredede fortidsminder f.eks. her omkring Sønderborg Slot, hvor de ligeledes fredede ruiner af et hjørnetårn er frilagt og tilgængelige. Skibssætningerne skibsformede stensætninger - fra sen jernalder og vikingetid er i dag en sjælden fortidsmindetype i Danmark. Tidligere har de været forholdsvis almindelige. F.eks. lå der op mod 20 skibssætninger ved Genner Fjord i Sønderjylland, men de var helt forsvundet allerede i På billedet ses skibssætningen Klebæk Høje mellem Billund og Vejen. Den har en runesten i stævnen og ligger ved to gravhøje. enten pga. naturligt forfald eller som følge af menneskers overgreb. Et korrekt plejet og synligt fortidsminde appellerer i højere grad til omhu og forståelse. Samtidigt reduceres det naturlige forfald til det mindst mulige. Der er især to grunde til, at fortidsminder er fredet og skal bevares. Den ene er, at fortidsminderne indeholder en bank af viden om vores fortid, især den del af fortiden, som der ikke findes skriftlige kilder fra. Men fortidsminder fra historisk tid kan også supplere med viden, som ikke kendes fra samtidige skriftlige optegnelser. Arkæologerne og andre videnskabsfolk bliver desuden dygtigere med årene og kan derfor få mere og mere viden ud af at undersøge fortidsminder endda med mindre og mindre ødelæggende metoder. Den anden grund er, at de indgår i landskabet og vore omgivelser som en erindring og et minde om tider før vores egen. Da fredningen 6 ple je af fredede fortidsminder\n9 af fortidsminder i 1937 blev indarbejdet i den daværende naturfredningslov, var et af argumenterne netop fortidsmindernes landskabelige betydning. Det gælder stadig, at fortidsminderne giver landskabet karakter. Fredningen betyder også, at der kun sjældent tillades arkæologiske undersøgelser i fredede fortidsminder. Denne praksis opretholdes netop, fordi ressourcen er begrænset og for visse fortidsmindetypers vedkommende endog meget lille. Endnu en årsag til at bevare fortidsminderne er publikums mulighed for at opleve monumenternes autenticitet. For mange besøgende er denne autenticitet med tilhørende viden om monumentets funktion i dets samtid på det rigtige sted af stor betydning. Det var lige her det skete oplevelsen er afgørende anderledes end oplevelsen ved at læse om den i en bog eller besøge en rekonstruktion i et museum. Det er for mange besøgende en fascinerende tanke, at man i de bedst bevarede jættestuer i dag kan dele rum med de forfædre, der levede for mere end år siden. Hvilke fortidsminder er fredet? Alle fortidsminder, der er omfattet af museumslovens 29 e, er fredet og derfor omfattet af plejebekendtgørelsens regler. I bilaget til loven fremgår, hvilke fortidsmindetyper der er fredet eller kan blive det. Nogle typer er nemlig umiddelbart fredet, mens andre kræver en meddelelse til ejeren for at være fredet. Dette fremgår af det nævnte bilag. Et flertal af fortidsminderne har ifølge naturbeskyttelseslovens 18 en 100 m beskyttelseszone, beregnet fra fredningsgrænsen, nogle få har ikke. Hvad der gælder for de enkelte kategorier, fremgår af naturbeskyttelsesloven. De umiddelbart fredede fortidsminder er gravhøje og røser stengrave, dysser og jættestuer skibssætninger ubebyggede voldsteder og værfter forsvarsanlæg ødekirkegårde ruiner runesten og bautasten sten med helleristninger kors, milepæle, vildtbanesten og lignende Forsvarsanlæggene omfatter anlæg af mange typer lige fra jernalderen til begyndelsen af det 20. århundrede. Et af de nyeste er Københavns Befæstning fra årtierne omkring Her ses et afsnit af den 14 km lange Vestvolden. Det er plejet og istandsat, så det fremtræder som et forsvarsanlæg samtidigt med, at det fungerer som et af byens grønne områder. ple je af fredede fortidsminder 7\n10 Kanhavekanalen på Samsø er et enestående anlæg fra vikingetiden. Igennem den gravede kanal kunne skibene på øens smalleste sted hurtigt føres fra den ene side af øen over til den anden. Kanalens sider har været befæstede med træplanker, som sammen med andet tildannet tømmer endnu er bevaret under jordoverfladen. Enhver form for dræning eller anden afvanding ved sådanne anlæg med bevaret tømmer kan ødelægge vigtige informationer. Det gælder f.eks. også funderingspæle i voldgrave. Disse typer af fortidsminder er altså omfattet af lovens bestemmelser, blot de er synlige. Enkelte fortidsminder er også omfattet af lov om bygningsfredning og bevaring af bygninger og bymiljøer. Det gælder især forsvarsanlæg som f.eks. jordværkerne omkring Kronborg. Dertil kommer en række mere vanskeligt erkendelige typer som f.eks. broer, dæmninger, helligkilder, kanaler, krigergrave, køkkenmøddinger o. lign. De er ikke så hyppigt forekommende og er kun fredede som fortidsminder, hvis Kulturarvsstyrelsen har meddelt deres tilstedeværelse til ejeren. De bliver i reglen tinglyst eller noteret i tingbogen. Det gælder i praksis, at tilstedeværelsen af næsten alle registrerede fredede fortidsminder på privat ejendom er noteret eller tinglyst i ejendommens tingbog. Disse typer fortidsminder er mølleanlæg dæmninger bro- og vejanlæg stenvolde og stenrækker bebyggede voldsteder og værfter helligkilder kanaler anlæg ved eller i søer, åer og moser bopladser umiddelbart fredede fortidsminder, som ikke er synlige i terrænet sten og træer hvortil der er knyttet folketro, historisk overlevering eller kulturhistorisk tradition krigergrave mindesmærker sten- og jorddiger agerspor fangstgruber sten- og grenkast En af typerne på listen er sten- og jorddiger. Hvis et dige, beskyttet af lovens 29 a, har en helt særlig kulturhistorisk eller arkæologisk betydning, kan det fredes som fortidsminde efter lovens 29 e. 8 ple je af fredede fortidsminder\n11 Kategorien sten med helleristninger omfatter bronzealderens helleristninger på klippefladerne på Bornholm. Men helleristninger findes også på løse sten i f.eks. stendiger og på storstensgravenes sten. Hvorfor pleje fredede fortidsminder? Vegetationsplejen af de fredede fortidsminder skal forebygge det naturlige forfald, så fortidsminderne bevares. Plejen skal også sikre, at fortidsminderne er synlige. Det giver en større forståelse for dem og for kulturarven som helhed, at folk kan se og erkende dem som fortidsminder. Plejeindsatsen består først og fremmest i at opnå og opretholde en hensigtsmæssig vegetation, som gør fortidsminderne synlige og minimerer deres forfald. Plejeindsatsen kan indebære vedligeholdelse af eventuelle faciliteter i forbindelse med den offentlige adgang. Men vegetationspleje kan dog sagtens ske på fredede fortidsminder uden mulighed for offentlig adgang, blot de er truet af forfald. Det kan være aktuelt, hvis f.eks. et træ truer med at vælte og dermed påføre fortidsmindet stor skade. Hvis en privat ejer ikke selv ønsker træet fjernet, har plejemyndigheden mulighed for at gøre det. Tilhuggede sten med inskriptioner blev tidligere brugt i by og på land, hvor vi i dag sætter skilte med forskellige informationer. Milesten, vejvisersten m.fl. er fredede fortidsminder. De står ikke altid på oprindelig plads, men er fredet alligevel. Det gælder også denne vildtbanesten, hvis to dele er endt på hver sin side af en vej. Vildtbanesten blev sat op i 1700 tallet til markering af de kongelige vildtdistrikter. Tidligere brugte man træpæle, men de findes ikke bevaret i det åbne land. ple je af fredede fortidsminder 9\n12 Dandiget syd for Hobro er et eksempel på et dige, der er fredet som fortidsminde. Forklaringen er, at diget formodes at være resten af en af de såkaldte folkevolde fra jernalderen. Disse forsvarsværker bestod af en dyb grav langs en kraftig vold, som kunne være forstærket med en tømmerkonstruktion. 10 ple je af fredede fortidsminder\n13 Hvem plejer hvad? Hvem der kan eller skal pleje de fredede fortidsminder, afhænger af ejerskabet til det enkelte fortidsminde. Plejen af fortidsminder er reguleret af museumslovens 29 i, stk. 1, (se bilag 1) og Bekendtgørelse om pleje af fortidsminder (se bilag 2). Museumsloven og plejebekendtgørelsen bestemmer, at offentlige myndigheder skal pleje alle fortidsminder på egne arealer at en kommune kan vælge at pleje privatejede fortidsminder under nærmere beskrevne hensyn til ejere og brugere af ejendommen at en privat ejer kan pleje egne fortidsminder. For et antal fortidsminder gælder der ordninger om publikumsadgang, som ofte er tinglyst på ejendommen. En naturlig forlængelse af plejen er, at disse ordninger fungerer i praksis. Allerede i forbindelse med nogle af de første fortidsmindefredninger i slutningen af tallet blev der tinglyst adgangsordninger. De tidligere amtskommuner har de seneste årtier etableret mange adgangsordninger på forskellige vilkår, oftest privatretlige aftaler. Til en række fortidsminder er det formelle grundlag for offentlig adgang de almindelige regler i naturbeskyttelsesloven om offentlighedens adgang til at færdes i naturen. Hvis disse ordninger ved enkelte fortidsminder fortsat skal bestå og holdes i hævd, er det nødvendigt med en kontinuerlig plejeindsats med vegetationspleje, informationsskilte og andre publikumsfaciliteter. En løbende dialog med ejeren er også vigtig. Gravhøje ligger ikke kun på mark og i skov. I byerne kan behovet for fortidsmindernes synlighed og vedligeholdelse være ekstra stort. ple je af fredede fortidsminder 11\n14 Kategorien krigergrave indeholder gravsteder og monumenter samt mindesmærker for faldne soldater. De findes både udenfor og inde på kirkegårdene især i Sønderjylland, her Ketting på Als. Blandt de fortidsmindefredede grave er både danske og tyske monumenter. Som udgangspunkt bør der være mulighed for offentlig adgang til alle fortidsminder i offentlig eje, medmindre sikkerhedsmæssige forhold spiller ind som f.eks. på forsvarets skydeterræner. Pleje af fortidsminder på statsejede arealer For fortidsminder på statsejede arealer gælder, at den administrerende statslige myndighed som det mindste skal udføre den nødvendige vegetationspleje. Det indebærer, at plejeindsatsen som minimum skal være af et omfang og en karakter, så vegetationen ikke fremmer fortidsmindets nedbrydning, men så vidt muligt modvirker denne. hvis der er mulighed for offentlig adgang til fortidsminderne, er det praksis, at myndigheden skal forebygge og udbedre de skader på fortidsminderne, der opstår som følge heraf. Myndigheden skal også vedligeholde eventuelle publikumsfaciliteter. 12 ple je af fredede fortidsminder\n15 Reglerne om pleje af fortidsminder på statsejede arealer findes i plejebekendtgørelsens 2. Pleje af fortidsminder på kommunalt ejede arealer Fredede fortidsminder på kommunalt ejede arealer skal plejes af kommunen. Som på de statsejede arealer indebærer det, at plejeindsatsen som minimum skal have et omfang og en karakter, så vegetationen ikke fremmer fortidsmindets nedbrydning, men så vidt muligt modvirker den. hvis der er mulighed for offentlig adgang til fortidsminderne, er det praksis, at kommunen skal forebygge og udbedre de skader på fortidsminderne, der opstår som følge heraf. Kommunen skal også vedligeholde eventuelle publikumsfaciliteter. Reglerne om pleje af fortidsminder på kommunalt ejede arealer findes i museumslovens 29i. Pleje af fortidsminder på privatejede arealer For fortidsminder på privatejede arealer gælder, at kommunerne kan vælge at pleje dem efter at have underrettet ejer og bruger af den ejendom, fortidsmindet ligger på. Ejer og bruger kan vælge selv at stå for plejen efter aftale med kommunen om, hvordan det skal foregå. Det gælder f.eks., hvis plejen kan indpasses i den almindelige drift i skov og landbrug eller hos en grundejerforening. I langt de fleste tilfælde er det heldigvis muligt at etablere plejeordninger i samarbejde med ejer og bruger. Men hvis der ikke kan opnås aftale med ejer og bruger om den nødvendige pleje, har kommunalbestyrelsen mulighed for at bestemme, at pleje alligevel skal iværksættes. Proceduren for afgørelser om pleje af fortidsminder i forhold til ejer og bruger er beskrevet i plejebekendtgørelsen. Hvis en kommune vedtager en plejeindsats, der ikke stemmer overens med ejerens ønsker, er der tale om en afgørelse som beskrevet i plejebekendtgørelsens 3 og 4. Fortidsmindernes synlighed er vigtig dels for at de kan erkendes og dermed undgå utilsigtet ødelæggelse, dels for at folk kan se dem og glædes over dem. Det gælder f.eks. fortidsminder ved store trafikårer som motorveje og jernbaner. Her er det langdyssen Langben Rises Høj tæt ved banelinjen mellem Ringsted og Roskilde. ple je af fredede fortidsminder 13\n16 Det hører med til vores romantiske opfattelse af en gravhøj, at der skal stå store træer med imponerende kroner på den. Men træer kan være ødelæggende for fortidsminder både når de vælter i storm og pga. røddernes virkning på konstruktioner med sten og tegl. De store træer i dette jættestuekammer burde være fjernet. Røddernes ekspansion kan få de store sten til at revne, og de tørmure af sandstensfliser, som skal holde kammeret tæt, bliver splittet ad. Ødelæggelserne ved et eventuelt stormfald vil være drastiske. Heraf fremgår det, at ejeren samt relevante myndigheder og foreninger skal have skriftlig besked om kommunernes afgørelser. De ankeberettigede - bl.a. Kulturarvsstyrelsen kan klage over afgørelserne til Naturklagenævnet. Reglerne om pleje af fortidsminder på privatejede arealer findes i plejebekendtgørelsens 1. Rødderne fra et egetræ på kanten af et jættestuekammer har skubbet en bæresten ud af leje, så den er ved at vælte. De er også trængt igennem de fliseopbyggede tørmure, der skal holde kammerets vægge tætte. Nederst til venstre ses resterne af en af tørmurene i røddernes greb, efter at træet var fældet, og den væltende sten løftet til side. Nederst til højre ses et flisestykke, indkapslet i et rodstykke. Fortidsminder på kirkegårde Der findes fredede fortidsminder på et antal kirkegårde. Der er oftest tale om gravhøje, men runesten forekommer også. Menighedsrådene står for plejen af fortidsminder som en del af vedligeholdelsen af kirkegårdene. Det fremgår af Lov om folkekirkens kirkebygninger og kirkegårde, jf. lovbekendtgørelse nr. 77 af 2. februar En særlig fortidsmindekategori er de krigergrave og mindesmærker, der findes på især de sønderjyske kirkegårde og har status som fredede fortidsminder. Det er oftest menighedsrådene i samarbejde med Forsvarets Krigergravstilsyn, der plejer og vedligeholder disse fortidsminder. 14 ple je af fredede fortidsminder\n17 Pleje af fredede fortidsminder Fortidsmindeplejen er de praktiske tiltag, der skal til for at beskytte og vedligeholde de fredede fortidsminder - især jordværker som gravhøje, voldsteder, skanser men også større befæstningsanlæg som f.eks. Fredericia Volde. For anlæg med konstruktioner af sten og tegl, f.eks. stenalderens store stengrave eller ruiner, er pleje også nødvendig. Her gælder dog særlige forholdsregler, da plejen ofte skal ske i samspil med anden bevaringsmæssig indsats. Plejeplaner En plejeplan for et privatejet fortidsminde er en aftale, hvis ejeren af fortidsmindet er indforstået med planen. Hvis plejeplanen ikke stemmer overens med ejerens ønsker, er der derimod tale om en afgørelse i plejebekendtgørelsens forstand med tilhørende klagemulighed. Tidligere skulle den centrale myndighed i dag Kulturarvsstyrelsen godkende plejeplaner, men det er ikke tilfældet mere. Styrelsen medvirker sammen med de arkæologiske museer gerne med råd og vejledning, når en plejeplan skal udarbejdes. Så snart der er tale om mere end ren vegetationspleje, kan der være særlig grund til at rådføre sig. Vegetationspleje Vegetationsplejen skal skabe og bevare en slidstærk og lavtvoksende vegetation, som forebygger erosionsskader. Plejen giver fortidsmindet en optimal fremtræden i landskabet og de umiddelbare omgivelser. Buske og træer kan bortskygge bundvegetation og dermed give mulighed for erosion ved regnskyl samt menneskers og dyrs færden. Sådanne overflader uden vegetationsdække tiltrækker desuden gravende dyr som grævling og ræv. Det er hensigtsmæssigt at vælge at fjerne træer, der står ovenpå jorddækkede rester af mure eller stenkonstruktioner. Her kan også hensyn til træernes egenskaber inddrages, f.eks. spørgsmålet om pælerod. En vegetationspleje, der synliggør fortidsmindernes overflade og konturer, bidrager til at øge respekten og forståelsen for fortidens spor i landskabet. Og det er med til at sikre deres fortsatte beståen. Når fortidsminderne fremstår klart og veldefineret, mindskes risikoen for utilsigtede skader ved f.eks. skovningsarbejde. Det forøger også befolkningens forståelse for det enkelte fortidsminde og for den historie, det repræsenterer. Et eksempel er den 14 km lange Vestvolden, der er en del af befæstningen omkring København fra Den 14 km lange Vestvolden omkring København har i mange år ligget som et skovlignende bælte. I de senere år har man bestræbt sig på at pleje voldanlægget så detaljerne som redaner, kurtiner og raveliner er synlige. Her ses et plejet og et ikke-plejet udsnit af volden. ple je af fredede fortidsminder 15\n18 tiden omkring forrige århundredeskifte. P.g.a. den tætte træbevoksning og tilgroede tilstand var det før i tiden ikke muligt at få overblik over og se anlægget som det tydelige, store forsvarsanlæg, det i virkeligheden er. Et af de overordnede mål med en plejeindsats her er derfor, at Vestvolden skal kunne opleves som et historisk, militært voldanlæg. Trærødders indvirkning på fortidsminder Det er ofte hævdet, at busk- og trævegetationens rødder ikke har væsentlig ødelæggende effekt på fortidsminderne og deres bevaring, da disse i forvejen har været overgroet i århundreder eller årtusinder. Men det er ikke helt korrekt. I lange perioder har landskabet generelt været mere åbent med større områder i græs og lyng. Arealer, der ikke var under plov, blev i større udstrækning brugt til græsning, høslæt og brændehugst. Kun med de seneste årtiers ændrede driftsformer i landbruget udgør fortidsminder i højere grad ubenyttede arealer, som gror til. De kan oven i købet være attraktive i denne tilstand som vildtremiser. I øvrigt har arkæologiske undersøgelser vist, at trærødder i sig selv kan ødelægge især jorddækkede stenkonstruktioner, og under alle omstændigheder udgør de en fare for store ødelæggelser ved stormfald. Trærødder er altså især ødelæggende for anlæg med konstruktioner af sten og tegl. Men det har også vist sig, at trævækst på de tørvebyggede bronzealderhøje med egekistegrave kan fremme forfaldet. Rødderne gennemhuller de jernholdige lag, som ellers sikrer et På denne langdysse stod to imponerende store bøgetræer, indtil en storm væltede det ene i Det væltede træ trykkede en tonstung dæksten ud af leje og deformerede kammeret delvist, ligesom en del af højen blev revet op med rodkagen. 16 ple je af fredede fortidsminder\n19 Fortidsminder i skov langdysse friholdt for træer og opvækst. iltfattigt miljø, hvor grave som Egtvedpigens kan bevares. Trærødderne kan også udgøre en mere direkte risiko i tilfælde af stormfald, hvor store kræfter er på spil. Dyssekamre er blevet ødelagt på denne måde både ved at rødderne har trukket store sten op af jorden, og ved at en væltende stamme har ødelagt store dæksten. Derfor skal ikke-stormfaste træer fældes. Det er vigtigt, at stød efter fældede træer på fredede fortidsminder ikke graves op. Det vil være i strid med museumslovens 29 e. Det kan i nogle tilfælde være aktuelt at fræse stød væk. Det vil i en række tilfælde kunne lade sig gøre uden at gøre skade. Men i andre tilfælde vil det ikke kunne ske. Det kommer derfor an på en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde med bistand fra et arkæologisk museum eller Kulturarvsstyrelsen. Pleje af fortidsminder i skove Især i skove kan plejeindsatsen bestå i at udtynde træer mere intensivt på selve fortidsmindet samt opstamme træer på og lige omkring fortidsmindet. Dette gælder selvsåede træer og gamle træer. På den måde begrænser man opvækst, og omfanget af slåning/rydning kan holdes nede. Det er heller ikke i en skov tilladt at plante træer på fortidsminder. Men når det gælder fortidsminder med en større udstrækning typisk voldsteder kan dette forbud medføre store åbninger i skoven. Sådanne åbninger kræver vedligeholdelse, hvis ikke almindelig opvækst skal tage over. En løsning kan være at udarbejde en planteplan, når beplantningen på sådanne større fortidsminder skal fornys. Planen kan tilgodese træarter med lang levetid, som tager hensyn til de dele af fortidsmindet, hvor trævækst kan have særlig betydning i bevaringsmæssig henseende, f.eks. direkte på jorddækkede bygningsrester på en borgbanke. Men løsningen med en planteplan kræver i hvert enkelt tilfælde en tilladelse fra Kulturarvsstyrelsen. For at øge fortidsmindernes synlighed og dermed forhindre utilsigtede skader ved arbejdet i skoven skal gren- og kvasbunker holdes væk fra fortidsminderne. Derved fremmer man også bunddækket ved nyplantning, som dog ikke må ske på selve fortidsmindet eller i 2 m zonen omkring det. Selve fortidsmindet kan, indtil træbevoksning overskygger det, kun holdes fri for opvækst ved slåning. ple je af fredede fortidsminder 17\n20 Fortidsminder i skov en dysse med opvækst. Pleje af fortidsminder i beskyttede naturområder Det er vigtigt, at plejen af fortidsminder tilrettelægges og udføres med det udgangspunkt at bevare og formidle selve fortidsmindet. Men fortidsminder især i det åbne land er ofte også tilholdssted for en speciel fauna og flora, bl.a. fredede og rødlistede arter, samt arter omfattet af NATURA 2000 direktiverne. Ved plejen skal der tages hensyn til det. Det sker bedst ved at udarbejde en plejeplan. Som en del af dette skal det undersøges, om der forekommer særligt sjælden eller truet flora eller fauna på stedet. Et særligt forhold kan gøre sig gældende ved og på ruiner fra middelalderen. Her kan reliktplanter fra middelalderens havebrug være bevaret. Når fredede fortidsminder ligger på naturfredede arealer eller arealer med beskyttede naturtyper ifølge naturbeskyttelseslovens 3 mv., er der mulighed for, at naturplejen af disse arealer strider mod retningslinjer og regler for, hvad museumsloven tillader. Konflikten kan f.eks. opstå ved afbrænding og overfladebehandling af hede eller ved sikring af å- eller søbrinker. Her gælder museumslovens bestemmelser om forbud mod at ændre fortidsmindets tilstand. Der må ikke uden tilladelse fra Kulturarvsstyrelsen ske plejetiltag, der er i strid med forbuddet. Ved f.eks. vegetationspleje af naturfredede arealer kan også afbrænding af eksempelvis græs og lyng komme på tale. Som udgangspunkt er dette ikke tilladt på fortidsminder. Sten på eller lige under jordoverfladen kan blive påvirket af varmen, hvilket fremmer deres nedbrydning. Imidlertid kan der være forhold, som bevirker, at afbrænding af en gravhøjs overflade kan være både hensigtsmæssig og uskadelig. Men det kræver i hvert tilfælde en tilladelse fra Kulturarvsstyrelsen. Pleje af fortidsminder i internationale naturbeskyttelsesområder må ikke skade de naturtyper eller levesteder for arter, som området er udpeget for at beskytte. I 2009 foreligger der en særlig plan med bindende mål og indsatsprogram for disse særligt udpegede områder, jf. miljømålsloven. Plejen skal være i overensstemmelse med denne plan. Ligeledes skal pleje af fortidsminder, der ligger i yngle- eller rasteområder for generelt beskyttede samt fredede og/eller rødlistede arter, tage hensyn hertil, jf. habitatdirektivets artikel 12. Brug af sprøjtemidler Der gælder ikke særlige regler for brug af sprøjtemidler på fredede fortidsminder. Gældende lovgivning og lokale retningslinjer skal følges. Sprøjtning kan være en mulighed, når man vil fjerne vegetation fra f.eks. mure eller stenlægninger. Når det drejer sig om middelalderlige anlæg, skal man være opmærksom på eventuelle reliktplanter, se herom på side 24. Det har været praksis selektivt at smøre stød på og tæt ved mure og stensætninger. 18 ple je af fredede fortidsminder\n21 Vedligeholdelse, udbedring af skader samt istandsættelse Korrekt vegetationspleje sikrer mod det naturlige forfald. Men det sikrer selvfølgelig ikke mod alle de skader, som dyr og mennesker kan forvolde. For at dæmme op for et accelererende forfald som følge af beskadigelser er det nødvendigt at udbedre skaderne hurtigt. Det kan ske i forlængelse af plejeindsatsen eller ved en mere gennemgribende istandsættelse. I tilknytning til vegetationsplejen kan der ved særlige typer fortidsminder være vedligeholdelsesopgaver, som er en naturlig del af plejeindsatsen. Det gælder f.eks. i dysserne og jættestuerne, på ruiner og voldsteder, på broer, på nyere tids befæstningsanlæg samt i forbindelse med sten med indhuggede tegn og inskriptioner. Mindre skader Især fortidsminder med mange besøgende er udsat for slid og hærværk. Men også dyr som f.eks. ræve og grævlinger kan volde store ødelæggelser. Dertil kommer skader, som opstår efter ulovligheder som f.eks. pløjning, plantning, kørsel, hærværk etc. Desuden er skader som følge af kreaturers og hestes græsning almindelige. Det er tilladt at lade dyr som kreaturer, heste, får osv. afgræsse fortidsminder. Men inden der slides hul på græsdækket, skal fortidsmindet frahegnes, så skader undgås. I mange sammenhænge er afgræsning - især med får - en vigtig del af fortidsmindeplejen. Lettere slidskader og andre mere overfladiske skader forvoldt af dyr og mennesker medfører En gang imellem har man valgt at rekonstruere dele af et fortidsminde for at anskueliggøre for publikum, hvorledes bygningsværket har præsenteret sig oprindeligt. Det gøres kun få udvalgte steder, der så tjener som eksempel på, hvorledes tilsvarende bygningsværker har taget sig ud. Her er det Trøjborg Slot i Sønderjylland, hvor man i 1970 erne på en betonunderbygning genopsatte portalens overbygning i den oprindelige position. Desuden etableredes en moderne bro over voldgravene. ple je af fredede fortidsminder 19\n22 I enkelte tilfælde er det hensigtsmæssigt at foretage en mere gennemgribende istandsættelse. Det gælder f.eks. denne dysse ved Glumsø, som efter at have ligget utilgængelig på dyrket mark skulle indgå i et nyt boligområde. Pga. forsøg på kløvning i gammel tid var den tonstunge dæksten i fare for at falde ned og måtte derfor sikres med et stålbeslag. Resterne af den omgivende høj, som lå eksponeret i jordoverfladen, blev beskyttet med et pålagt lag grus, dækket med muld, der samtidig markerer den oprindelig højs omfang. oftest et accelererende forfald. Reparation af sådanne skader bør derfor foretages så hurtigt som muligt af plejemyndigheden. Skadens karakter afgør indsatsen. Men det kan være nødvendigt at reparere med tilførte græstørv eller reparere græsdække med tilført jordfyld, efterfulgt af såning af vild græsblanding. Det er typisk slidskader af mere overfladisk karakter på jordværker, som kan udbedres umiddelbart i forbindelse med plejeindsatsen. Hvis der er tvivl, om det er nødvendigt med arkæologisk medvirken, er det sikrest at forhøre sig på de arkæologiske museer eller i Kulturarvsstyrelsen. Oplysninger om alle reparationer af fredede fortidsminder skal indgå i Kulturarvsstyrelsens database. Det sker enten via de arkæologisk arbejdende museer eller direkte til Kulturarvsstyrelsen. Selve rapporterne og beretningerne indgår i arkivet over jordfaste fortidsminder, som indeholder alle tilgængelige oplysninger om det enkelte fortidsminde. Større skader Nogle skader kan udbedres som led i plejeindsatsen, mens andre kræver en istandsættelse med arkæologisk bistand fra de arkæologiske museer, Nationalmuseet eller Kulturarvsstyrelsen. Det samme gælder efter kraftigt forfald. Ordet istandsættelse er museumslovens ord for det, som i daglig tale også kaldes restaurering. Det betyder en mere gennemgribende genopretning oftest efter et længerevarende kraftigt forfald eller efter en stor skade. Man kan ikke definere en præcis grænse for, hvornår det er nødvendigt med arkæologisk medvirken ved udbedring af skader eller et forfald. Men en retningslinje er, at skader på fortidsminder, der indeholder konstruktioner af sten eller tegl, som udgangspunkt altid kræver en arkæologisk eller konserveringsmæssig medvirken. Det gælder f.eks. dysser, jættestuer, middelalderlige ruiner, befæstede voldgrave, enkeltstående stenmonumenter etc. For jordværker som gravhøje, skanser, voldsteder etc. er det skadens karakter og omfang, der afgør behovet for arkæologisk medvirken. Hvis der med skaden er blottet gravanlæg, konstruktionsdetaljer el. lign. i fortidsmindet, er arkæologisk eller konserveringsmæssig medvirken også nødvendig for dokumentationen og for retablering med de korrekte bevaringsforhold. Skader af denne karakter kan typisk være opstået efter rodvæltere, kreaturer/hestes færdsel og større indgravninger som f.eks. kunstige rævegrave. Kulturarvsstyrelsen er ansvarlig for, at der udføres istandsættelse og vedligeholdelse af især fortidsminder med sten- og teglkonstruktioner. Det gælder f.eks. de store stengrave fra yngre stenalder og ruiner af borge og klostre fra middelalderen. Det sker med baggrund i museumslovens 29 q. Ifølge denne kan Kulturarvsstyrelsen istandsætte fortidsminder uden udgift for ejeren. Det er dog også den bestemmelse, der giver mulighed for, at styrelsen kan reparere eller istandsætte på ejers eller brugers regning ved beskadigelser. De fleste af de anlæg, der indgår i det daglige arbejde, er fortidsminder, hvor der er mange 20 ple je af fredede fortidsminder\n23 besøgende, og som oftest er omfattet af en plejeordning. Det er derfor vigtigt at koordinere vedligeholdelse, istandsættelse og den løbende pleje. En kostbar istandsættelse kan være spildt på få år, hvis den nødvendige vegetationspleje ikke sker. Stengravene Dysserne og jættestuerne med deres stenbyggede kamre er bevaret i meget forskellig tilstand. Det indebærer også forskellig tilgang til plejen af dem. Kamrene var oprindeligt i yngre stenalder hermetisk tillukkede inde i jordhøjene. Men de kamre, der nu er adgang til, er selvfølgelig åbne i forskellig grad. Nogle jættestuekamre ligger intakte og beskyttede inde i jordhøjen med eneste adgang via den lange gang, mens andre står i fri luft uden dæksten og jordhøj. En tilsvarende forskel gør sig gældende for dysserne. Denne store forskel i bevaringsgrad er ensbetydende med afgørende forskelle i mulighederne for bevaringen i fremtiden. Plejen af jordhøjene over og omkring stenkamrene er ikke forskellig fra andre gravhøje. Der skal blot tages hensyn til både de sten, Slidskader pga. publikums besøg opstår især på adgangsveje og udsigtspunkter. Til venstre ses en skade på en skanse. Den kan efter beskrivelse af omfang og placering uden videre fyldes op og tilsåes. Øverst til højre ses en gravhøj fra bronzealderen, hvorpå der har gået kreaturer i så lang tid, at en randstenskæde er blevet frilagt, og på højens øvre del er der dybe nedslidninger så dybe at eventuelle gravurner, som ofte er sat sekundært ned i højen, kan være trådt i stykker. Det synes ikke at være sket i dette tilfælde, men det er set i tilsvarende situationer andre steder. Arkæologisk bistand er nødvendig før reparation. Får kan på områder med fortidsminder være en god plejeforanstaltning, men det kræver, at fortidsminderne hegnes, inden overfladen ødelægges, og erosion tager fat. Konstruktionsdetaljer kan være blottet i de dybe slidspor, så arkæologisk bistand er nødvendig før reparation. ple je af fredede fortidsminder 21\n24 I en del dysser og jættestuer er der på gulvene lagt et beskyttende lag søsten dels af hensyn til publikums bekvemmelighed, dels for at besværliggøre dyrs og menneskers gravning i gulvene. Søstenene gør også oprensning og oprydning lettere. der står fremme, og de sten, der ligger skjult i jorden. Rødderne ved træ- og buskvækst er ødelæggende for stenkonstruktionerne, både fordi rødderne kan sprænge sten fra hinanden og pga. risikoen ved stormfald. Gulvene i kamrene skal behandles med forsigtighed. Det skyldes dels, at dele af det oprindelige gravlag endnu kan være intakt, dels faren for at kamrenes vægsten kan vælte. Desuden kan dele af stenlægninger eller lave markeringer af skillevægge være bevaret i gulvfladen. Ses større nedgravninger i gulvene især langs væggene skal Kulturarvsstyrelsen have besked, idet der kan være fare for stabiliteten. Grævlinger eller ræve kan på kort tid helt undergrave en bæresten med store sammenskred i konstruktionen til følge. I de fleste stengrave, der er omfattet af adgangsordninger, er der taget højde for publikumsbesøg. Der er enten lagt et lag grus eller søsten ud, eller gennem tiderne er der dannet et hårdere lag af sammentrampet materiale på gulvet. Især i kamre, som ikke er lukkede, kan det være nødvendigt med mellemrum at oprense gulvene for affald, nedfaldne blade, indføget materiale osv. Dette kan sagtens være en del af vedligeholdelsen, hvor overfladen af det moderne gulv står skarpt markeret ved f.eks. et lag søsten eller grus. Men når der er tale om jordgulve uden tydelig markering af en sådan moderne overflade, må oprensning ikke ske i forbindelse med plejen. I en del jættestuer er der monteret låger i gangen. Det var oprindeligt hensigten på den måde at holde jættestuen aflåst og dermed have opsyn med de besøgende. Men de fleste af disse adgangsordninger med nøgle til lågens lås er nu ophørt. I dag er selvlukkende låger som regel kun monteret for at hindre dyr i at bruge kamrene. Det kan eksempelvis være får som led i naturpleje, eller det kan være grævlinger, der gerne tager et jættestuekammer i besiddelse. Det er vigtigt at sikre, at lågerne kan fungere. I forbindelse med plejen vil det også være naturligt at holde øje med, om konstruktioner har ændret sig, f.eks. sætninger, løse eller udfaldne større sten. I så fald bør man kontakte Kulturarvsstyrelsen. 22 ple je af fredede fortidsminder\n25 I fortidsminder som dysser og ruiner kan det være nødvendigt at holde øje med drastiske ændringer som revner og sætninger som følge af frost og indsivende vand. I en langdysse på Fyn opdagedes i en bæresten en revne, som kunne have medført, at dækstenen var faldet ned på landevejen ved siden af. Stenen blev sikret med et stålbeslag. På Antvorskov Klosterruin løsnede en flere hundrede kilo tung fundamentsten sig, fordi et udgået træ væltede ned over den. Herved opstod betydelig fare for, at den kunne rulle ned på det område, hvor de besøgende færdes. ple je af fredede fortidsminder 23\n26 Ruiner og voldsteder For voldstederne og ruinerne, hvoraf de fleste er fra middelalderen, er det nødvendigt at være opmærksom på mure, både fundamenterne af natursten og teglstensmurene ovenpå. Busk- og trævækst på og tæt ved murene kan ødelægge dem på kort tid ved sprængning eller ved stormfald. Derfor skal sådanne træer og ny opvækst skæres væk. Stød efter fældede træer kan udgøre et særligt problem ved mure af denne karakter, da de kan arbejde videre med ødelæggende virkning. Smøring med gift kan være aktuel se side 18 om dette. I voldgrave med stensatte kanter er busk- og trævækst problematisk på samme måde som på selve ruinerne af bygningerne på borg- eller ladegårdsbanke. På ruinanlæg med mure i passende lav højde vil publikum ofte gå på disse og benytte dem som stier. Det bidrager selvsagt til en hurtigere nedbrydning af murene. Derfor er det hensigtsmæssigt at forsøge at lede publikums færdsel ad forløb i en vis afstand fra murene, f.eks. ved at markere stier ved græsslåningen. Det vil være naturligt at holde øje med, om der er sket nye kraftige revnedannelser, sætninger eller om der nyligt er opstået løse murpartier. I så fald skal man kontakte Kulturarvsstyrelsen. På fortidsminder fra middelalderen kan der være bevaret reliktplanter. Det gælder især ved borg- og klosterruinerne, hvor haverne indeholdt bl.a. køkkenurter, lægeplanter, prydplanter og duftplanter. Mange af disse arter har overlevet på stedet lige siden, og nogle af dem er i dag truet af udryddelse. Reliktplanterne er en af kilderne til vores viden om, hvordan livet har formet sig på disse steder i middelalderen og kan betegnes som levende fortidsminder. Da reliktplanterne er en integreret del af de middelalderlige anlæg skal der i plejen tages hensyn til bevaringen af dem. Det kan være ønskeligt at oprense voldgrave i forbindelse med større istandsættelser. Det skal ske, uden at intakte affaldslag og konstruktioner fra borgens funktionstid forstyrres, og uden at brinker og stensætninger ødelægges. Derfor kræver en oprensning tilladelse fra Kulturarvsstyrelsen. På billedet er den stensatte kant blevet forstyrret ved oprensningen, og det har derfor været nødvendigt efterfølgende at forstærke bredden med fletværk, før den stensatte kant kunne retableres. Foto: Jørgen Frandsen 24 ple je af fredede fortidsminder\n27 Der løber ikke længere vand under Immervad Bro, idet åen er ledt udenom. Broen er en del af hærvejsforløbet i Sønderjylland. Under den fredede Boltinge Bro på Fyn løber der stadig vand. Foto: Fyns Amt Broer Foruden egentlige broer omfatter denne fortidsmindekategori også vejkister og spang. Det særlige ved broerne som fredede fortidsminder er, at de er fortidsminder, som stadig er i brug efter deres oprindelige formål. Det medfører en særlig opmærksomhed på vedligeholdelse og istandsættelse, men også ændringer så de opfylder tidens krav i trafikal og sikkerhedsmæssig henseende. Bl.a. skal eventuel asfaltbelægning og kantafmærkning vedligeholdes. En bro over en voldgrav kan være en del af det fredede voldsted, ligesom broer kan være fredet efter lov om bygningsfredning og bevaring af bygninger og bymiljøer. I tidligere lovgivning tilhørte broanlæggene den gruppe fortidsminder, som var umiddelbart fredede, men efter en lovændring i 1992 kan en bro kun fredes efter meddelelse til ejeren. Istandsættelse og ændring af broer, fredede som fortidsminder, kræver tilladelse fra Kulturarvsstyrelsen. Det svageste punkt ved disse ple je af fredede fortidsminder 25\n28 broer og stenkister er oftest landfæstet, dvs. hvor bro og vejdæmning mødes. Sætninger i vejdæmningen kan forårsage niveauforskel i vejbelægningen i overgangen mellem bro og dæmning, hvilket medfører, at broen ved passage af tung trafik får et vandret skub efterfulgt af et lodret tryk. Det kan en bro opbygget af granit måske uden bindemiddel ikke holde til i længere tid. Også i gennemløbet er vedligeholdelse nødvendig, så der ikke sker opstemning af vandet eller underløb af vejdæmning. Nyere tids befæstningsanlæg Også på nyere tids befæstningsanlæg som f.eks. Københavns Befæstning er der særlige forhold at tage i betragtning i forbindelse med pleje og vedligeholdelse. Med et stort publikumspres året rundt er disse anlæg særligt udsatte - også fordi store dele består af forholdsvis stejle skråninger og vandrette flader, der nogle steder dækker over betonkonstruktioner. Membraner direkte på disse jorddækkede betonkonstruktioner kan komme på tale for at hindre indtrængen af fugt. For vegetationsplejen gælder derfor sikring af en græs- og urtevegetation, der kan hindre, at jord skrider ud, og at der sker erosion. Pga. de jorddækkede betonkonstruktioner kan trærødder også her bidrage til nedbrydning og forfald. Derfor bør træer og buske ikke vokse i umiddelbar nærhed af betonanlæggene. Vandrette betonflader, der ikke er jorddækkede, skal holdes fri, så der ikke dannes formuldningslag. Et særligt forhold ved nyere befæstningsanlæg er vandgrave, sluser, rørledninger etc. De skal renses som led i vedligeholdelsen, så der ikke sker utilsigtet afløb med skader på jord- og betonkonstruktioner til følge. Sten med indhuggede tegn og inskriptioner En gruppe fortidsminder, som ofte giver anledning til henvendelser fra offentligheden, er de forskellige typer sten med en form for inskription eller indhuggede tegn. Det kan være bronzealderens helleristningssten, runesten eller nyere mindesmærker som vildtbanesten, milesten o. lign. For de fleste af dem gælder, at de indhuggede inskriptioner og ornamenter oprindeligt har været tydeliggjort med farve. For ældre typer sten som helleristningssten og runesten gælder, at man ikke må påføre materialer på billeder og tegn for at tydeliggøre dem. Dette kræver en dispensation. Normalt bliver der af bevaringshensyn ikke givet tilladelse hertil. Men det er undtagelsesvist sket, at enkelte helleristninger er blevet tydeliggjort i formidlingens tjeneste. Opmaling bidrager i en vis grad til at nedbryde stenen og dermed sløre de indhuggede tegn. Men bogstaver, tal og ornamenter på nyere tids milesten, vejvisersten og mindesten har ofte i et eller andet omfang været vedligeholdt regelmæssigt ved opmaling, siden de blev sat op. Det vil som regel være hensigtsmæssigt, at dette fortsætter, men ved brug af materiale, der bidrager så lidt som muligt til stenenes nedbrydning. Det kan være linoliemaling eller kunstnerfarve. På lang sigt har maling en negativ virkning på stenens overflade og dermed på inskriptionens fremtræden. Men hvis f.eks. vejvisersten og mindesten skal kunne ses og forstås uden forklarende skiltning, kan det være hensigtsmæssigt, at inskriptionerne fremstår så tydelige og læsbare som muligt. Opmaling af tegn på sådanne sten betragtes som istandsættelse efter museumslovens 29 q og kræver en tilladelse fra Kulturarvsstyrelsen. En genophugning af inskription og ornamentik vil dog normalt ikke komme på tale og må ikke ske uden Kulturarvsstyrelsens tilladelse efter museumslovens 29 j, stk. 1, jf. 29 e. Visse typer sten især sandsten nedbrydes pga. forureningen i luften hurtigere end det ellers ville ske. Det kendes især i forbindelse med sandstensornamentikken på ældre huse og ruiner, men effekten gør sig også gældende på sten som f.eks. runesten og helleristningssten. Det kan føre til overvejelser om at sætte de værst ramte sten under tag. Men det kræver i hvert tilfælde en tilladelse fra museumslovens 29 j, stk. 1, jf. 29 e. 26 ple je af fredede fortidsminder\n29 Publikumsfaciliteter ved fortidsminder Kommunerne og staten har pligt til at pleje fortidsminder på deres respektive ejendomme efter museumslovens 29 i og efter bekendtgørelsen om pleje af fortidsminder. Herudover kan kommunerne også pleje fortidsminder på privat ejendom. I naturlig forlængelse af vegetationsplejen skal eventuelle publikumsfaciliteter sættes op og vedligeholdes. Det gælder først og fremmest en adgangsvej men også anvisnings- og informationsskilte, affaldsbeholdere osv. Adgangsordninger De første formaliserede adgangsordninger blev etableret i slutningen af 1800-tallet, og en del af dem har fungeret lige siden. Det gælder både på arealer i offentligt eje og på privatejede arealer både hos private lodsejere og f.eks. fondsejede institutioner. Siden er flere ordninger kommet til også som følge af naturfredninger på større arealer. Fortidsminderne sådanne steder er ofte klassiske lokaliteter, som er almindeligt kendte, og som er markeret som seværdigheder på de almin- Af hensyn til publikums adgang kan det være nødvendigt at anlægge stier eller etablere trappetrin på selve fortidsmindet. Det bør så vidt muligt undgås, men i tilfælde som her på jættestuen Mårhøj på Fyn kan det være løsningen. I dag ville man nok ikke føre trappen helt op på højtoppen, men kun til indgangen. Etablering af sådanne anlæg kræver tilladelse fra Kulturarvsstyrelsen. ple je af fredede fortidsminder 27\n30 Den for både landmand og publikum bedste løsning for offentlig adgang til fortidsminder på dyrket mark er oftest trampestier. Skiltning og pleje, der ikke vedligeholdes og følges op, er næsten værre, end at der ingenting gøres. deligt udbredte turistkort. Det er forhold, som må tages i betragtning, når man planlægger plejeindsatsen i et område. En række nye lokaliteter kom til i årene omkring 1990, da amtskommunerne og Skov- og Naturstyrelsen i samarbejde gennemførte en kampagne med opstilling af ensartede informationsskilte ved et større antal fortidsminder. I den sammenhæng blev der etableret adgangsordning til og pleje af en del fortidsminder. Et antal fortidsminder indgik indtil 31. december 2006 i amtskommunernes plejeordninger på private arealer både med og uden offentlig adgang. Efter kommunalreformen har de nye kommuner overtaget disse ordninger. Det kan med tiden føre til ændringer i, hvilke privatejede fortidsminder der fremover skal plejes. Det bør i den sammenhæng overvejes, at en førstegangspleje, der ikke følges op med vedligeholdende pleje, på lang sigt kan være til mere skade for bevaringen af fortidsmindet 28 ple je af fredede fortidsminder\n31 end slet ingen pleje. Men når fortidsminder, der hidtil ikke har været plejet, skal indgå i en ordning, er det vigtigt, at der udarbejdes en plejeplan. Planen skal både beskrive førstegangsplejen og den fremtidige vedligeholdelse. Informationsskilte o.a. Det er vigtigt at afklare, hvordan fortidsmindet fremtræder bedst muligt og ikke tager skade, når man tilrettelægger førstegangsplejen og sætter anvisnings- og informationsskilte og andre publikumsfaciliteter som bænke, affaldsbeholdere o. lign. op. Informationsskilte m.m. bør stå i en vis afstand fra fortidsmindet - og i hvert fald udenfor 2m zonen. Det kræver en dispensation fra naturbeskyttelseslovens 18 om beskyttelseszonen omkring fredede fortidsminder at stille sådanne faciliteter op. Arkivalske oplysninger om fortidsmindet kan være nyttige at have ved hånden, når skilte o.a. skal placeres. F.eks. findes sekundærgrave især på eller ved sydsiden af gravhøjene. Ved indgangspartiet til en jættestue er der som oftest bevaret et offerlag med lerkarskår og flintredskaber, hvorfor informationsskilt m.m. ikke skal placeres lige der. Både selve nedgravningen af skiltestander og det efterfølgende publikumsslid kan være ødelæggende for dette oldtidslag. En affaldsbeholder skal ikke placeres på toppen af en gravhøj, da man derved kan ødelægge sekundære grave i højen. Disse eksempler skal illustrere vigtigheden af, at der søges informationer om det enkelte fortidsminde, og at plejen og informationen indrettes derefter. Det er vigtigt at tage hensynet til selve fortidsmindet i betragtning, når man planlægger lokaliteten som publikumsattraktion. Adgangsvej og faciliteter skal placeres, så gangruter til og fra parkeringsplads, udsigter, bænke, skilte osv. ikke fører til slid og skader på de udsatte steder. Når fortidsminder hegnes for at holde dyr ude, skal hegn og eventuelle låger sættes i god afstand fra fortidsmindet. Der kan nemlig i tilknytning til en gravhøj være sekundære grave umiddelbart omkring den, ligesom der kan være jorddækkede dele, f.eks. en ringgrøft omkring en gravhøj. Foran jættestuer kan der ligge offerlag med lerkarstykker og flintredskaber det er dog ikke tilfældet ved jættestuen på billedet, hvor laget for længst er udgravet og fjernet. Men placeringen af lågen er uheldig, da netop en jættestues facade og indgang er et vigtigt element i dens arkitektur. Foto: Jørgen Westphal ple je af fredede fortidsminder 29\n32 Julianehøj ved Jægerspris illustrerer, at forholdsvis nye ændringer af det oprindelige oldtidsminde kan være en integreret del af det fredede fortidsminde. Den mere end 5000 år gamle jættestue blev udgravet i 1776 og derefter udformet af billedhuggeren J. Wiedewelt som et æresminde for dronning Juliane Marie. Julianehøj blev i 1985 restaureret som jættestue og som nyklassicistisk monument i ét. Både højens og alléens træer er et vigtigt element og plejes derefter. 30 ple je af fredede fortidsminder\n33 Litteratur Naturplejebogen en håndbog i pleje af naturområder og kulturlandskab. Miljøministeriet, Skov- og Naturstyrelsen 1993, Ruiner bevaring af forfald. Midtvejsstatus for Ruinkampagnen. Skov- og Naturstyrelsen Adresser Fund og Fortidsminder: By- og Landskabsstyrelsen, Haraldsgade 53, 2100 København Ø, tlf.: Forsvarets Krigergravstilsyn, Forsvarskommandoen, Danneskiold-Samsøes Allé 1, 1434 København K, tlf.: Kulturarvsstyrelsen, H.C. Andersens Boulevard 2, 1553 København K, tlf.: Nationalmuseet, Frederiksholm Kanal 12, 1220 København K, tlf.: Afdelingen Danmarks Oldtid: Afdelingen Danmarks Middelalder og Renæssance: Skov- og Naturstyrelsen, Haraldsgade 53, 2100 København Ø, tlf.: De arkæologisk arbejdende museer: Bornholms Museum, Sct. Mortensgade 29, 3700 Rønne, tlf.: Djurslands Museum, Søndergade 1, 8500 Grenaa, tlf.: Ebeltoft Museum, Juulsbakke 1, 8400 Ebeltoft, tlf.: Folkemuseet, Frederiksgade 11, 3400 Hillerød, tlf Gilleleje Museum, Vesterbrogade 56, 3250 Gilleleje, tlf.: Museum Sønderjylland/Haderslev Museum, Dalgade 7, 6100 Haderslev, tlf.: Herning Museum, Museumsgade 32, 7400 Herning, tlf.: ple je af fredede fortidsminder 31\n34 Holbæk Museum, Klosterstræde 18, 4300 Holbæk, tlf.: Holstebro Museum, Museumsvej 2, 7500 Holstebro, tlf.: Horsens Historiske Museum, Sundvej 1 A, postboks 42, 8700 Horsens, tlf.: Hørsholm Egns Museum, Sdr. Jagtvej 2, 2970 Hørsholm, tlf.: Kalundborg Museum, Adelgade 23, postboks 98, 4400 Kalundborg, tlf.: Kertemindeegnens Museer, Strandgade 7, 5300 Kerteminde, tlf.: Kroppedal, Kroppedals Allé 3, 2630 Taastrup, tlf.: Københavns Bymuseum, Absalonsgade 3, 1658 København V, tlf.: Kulturhistorisk Museum Randers, Stemannsgade 2, 8900 Randers, tlf.: Køge Museum, Nørregade 4, 4600 Køge, tlf.: Langelands Museum, Jens Winthersvej 12, 5900 Rudkøbing tlf.: Moesgård Museum, Moesgård Allé 20, 8270 Højbjerg, tlf.: Morslands Historiske Museum, Dueholmgade 7, 7900 Nykøbing M, tlf.: Museerne.dk, Slotsruinen 1, 4760 Vordingborg, tlf.: Museum Lolland-Falster Frisegade 40, 4800 Nykøbing F. tlf.: Thisted Museum, Jernbanegade 4, 7700 Thisted, tlf.: Museet Færgegården, Færgelundsvej 1, 3630 Jægerspris, tlf.: Museet på Koldinghus, Markdannersgade 11, postboks 91, 6000 Kolding, tlf.: Museet på Sønderskov, Sønderskovgårdsvej 2, 6650 Brørup, tlf.: Museumscenter Aars, Søndergade 44, 9600 Aars, tlf.: Nordjyllands Historiske Museum, Algade 48, postboks 1805, 9100 Aalborg, tlf.: Næstved Museum, Ringstedgade 4, 4700 Næstved, tlf.: Odense Bys Museer, Overgade 48, 32 ple je af fredede fortidsminder\n35 5000 Odense C, tlf.: Odsherreds Kulturhistoriske Museum, Annebjerggård Hovedgård, Annebjerg Stræde 1, 4500, Nykøbing Sj., tlf.: Ringkøbing Museum, Herningvej 4, 6950 Ringkøbing, tlf.: Roskilde Museum, Sankt Ols Gade 15, 4000 Roskilde, tlf.: Silkeborg Museum, Hovedgårdsvej 7, 8600 Silkeborg, tlf.: Sydvestsjællands Museum, Storgade 17, 4180 Sorø, tlf.: Museet for Varde By og Omegn, Lundvej 4, 6800 Varde, tlf.: Vejle Museum, Flegborg 13, 1. tv., 7100 Vejle, tlf.: Vendsyssel Historiske Museum, Museumsgade 2, 9800 Hjørring, tlf.: Viborg Stiftsmuseum, Hjultorvet 4, 8800 Viborg, tlf.: Skanderborg Museum, Adelgade 5, postboks 447, 8860 Skanderborg, tlf.: Skjern-Egvad Museum, Bundsbækvej 25, 6900 Skjern, dk, tlf.: Skive Museum, Arkæologisk Afdeling, Østerrisvej 15 B, 7840 Højslev, tlf.: Svendborg og Omegns Museum, Grubbemøllevej 13, 5700 Svendborg, tlf.: Sydvestjyske Museer Odins Plads, 6760 Ribe, tlf.: Torvegade 45, 6700 Esbjerg, tlf.: ple je af fredede fortidsminder 33\n36 Bilag Bilag 1 Bekendtgørelse af museumsloven Herved bekendtgøres lov nr. 473 af 7. juni 2001, museumsloven med de ændringer, der følger af lov nr. 145 af 25. marts 2002, lov nr. 393 af 28. maj 2003, lov. nr af 27. december 2003, lov nr. 454 af 9. juni 2004, lov nr. 562 af 24. juni 2005, lov nr af 21. december 2005 og lov nr. 504 af 7. juni Uddrag af Kapitel 8a: Pleje af fortidsminder og sten- og jorddiger 29 i. Kommuner, som ejer diger, der omfattes af bestemmelsen i 29 a, stk. 1, og fortidsminder, der omfattes af bestemmelserne i 29 e og 29 f, skal pleje disse. Stk. 2. Kulturministeren kan fastsætte regler om pleje af fortidsminder. Bilag 2 Bekendtgørelse om pleje af fortidsminder I medfør af 29 i, stk. 2, og 29 v, stk. 5, i museumsloven jf. lovbekendtgørelse nr af 14. december 2006 fastsættes: Kapitel 1 Pleje af fortidsminder Fortidsminder, der ikke ejes af statslige myndigheder 1. Kommunalbestyrelsen kan pleje privatejede fortidsminder. Stk. 2. Pleje efter stk. 1 skal udføres, så det ikke medfører udgift, væsentlige gener eller tab for ejer eller bruger. Stk. 3. Inden kommunalbestyrelsen gennemfører plejeforanstaltninger, skal ejer og bruger underrettes om disse, og om at ejer eller bruger selv kan foretage de pågældende plejeforanstaltninger inden for en nærmere angivet frist. Fristen fastsættes under hensyntagen til plejeforanstaltningernes karakter samt muligheden for at indpasse plejen i ejendommens almindelige drift. Såfremt ejer eller bruger selv vil foretage plejen, skal dette meddeles kommunalbestyrelsen inden 4 uger fra underretningens modtagelse. Stk. 4. Inden for samme frist, som nævnt i stk. 3, sidste pkt., kan ejer fremsætte indsigelser mod de varslede plejeforanstaltninger. Såfremt der ikke opnås enighed om disse, træffer kommunalbestyrelsen afgørelse om deres gennemførelse. Statsejede fortidsminder 2. Den administrerende statslige myndighed gennemfører pleje af statsejede fortidsminder. Kapitel 2 Underretning 3. Kommunalbestyrelsen skal skriftligt meddele afgørelser efter denne bekendtgørelses 1 til: 1) adressaten for afgørelsen, 2) ejeren af den ejendom, som afgørelsen vedrører, 3) Kulturarvsstyrelsen og 4) offentlige myndigheder, som må antages at have interesse i sagen. Stk. 2. De i stk. 1 nævnte afgørelser skal endvidere meddeles skriftligt til følgende foreninger og organisationer, såfremt de har anmodet kommunalbestyrelsen herom: 1) lokale foreninger og organisationer, som har en væsentlig interesse i afgørelsen, 2) landsdækkende foreninger og organisationer, hvis hovedformål er beskyttelse af natur og miljø, og 3) landsdækkende foreninger og organisationer, som efter deres formål varetager væsentlige rekreative interesser, når afgørelsen berører sådanne interesser. Stk. 3. Kommunalbestyrelsens afgørelser efter denne bekendtgørelses 1 skal indeholde oplysning om, at afgørelser ikke må udnyttes, før klagefristen er udløbet, og at rettidig klage har opsættende virkning for den pågældende afgørelse, medmindre klagemyndigheden bestemmer andet, jf. museumslovens 29 v, stk ple je af fredede fortidsminder\n37 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen giver den, som har fået en afgørelse, underretning om en indgivet klage og om klagens opsættende virkning. 4. Kommunalbestyrelsen skal offentliggøre afgørelser efter denne bekendtgørelses 1, hvis afgørelserne anses for at være af større betydning eller af almindelig offentlig interesse. Kommunalbestyrelsen skal endvidere offentliggøre andre afgørelser efter bekendtgørelsens 1, når disse ikke er af underordnet betydning, og når de må anses for at have interesse for andre klageberettigede end dem, som er underrettet efter reglerne i 3, stk. 1 og 2. Stk. 2. Offentliggørelse sker ved bekendtgørelse i stedlige blade efter kommunalbestyrelsens nærmere bestemmelse. Stk. 3. Bekendtgørelsen skal indeholde oplysning om: 1) hovedindholdet af afgørelsen, 2) hvilke ejendomme eller dele af ejendomme, der er omfattet af afgørelsen, 3) det eller de steder, hvor afgørelsen er fremlagt, og 4) klageadgang. Stk. 4. Kommunalbestyrelsen skal offentliggøre klagemyndighedens afgørelse i en klagesag efter klagemyndighedens nærmere bestemmelse. Kapitel 3 Ikrafttræden m.v. 5. Bekendtgørelsen træder i kraft den 1. januar Stk. 2. Samtidig ophæves bekendtgørelse nr af 21. oktober 2004 om pleje af og tilsyn med fortidsminder. Kulturministeriet, den 14. december 2006 Brian Mikkelsen /Malene Sthyr ple je af fredede fortidsminder 35\n38 Har du brug for mere viden? Andre vejledninger om forvaltning af fredede fortidsminder og sten- og jorddiger Vejledning om tilsyn med fortidsminder og sten- og jorddiger Vejledning om beskyttede sten- og jorddiger Kulturministeriet Kulturarvsstyrelsen Juni 2009 Kulturministeriet Kulturarvsstyrelsen Juni 2009 h.c. andersens boulevard københavn v telefon


Kurvemøbler til inde og ude - VirksomhedsNettet\nHjem » Alle indlæg » Kurvemøbler til inde og ude\nTidens trend indenfor kurvemøbler\nKurvemøbler har igennem de sidste mange år været en del af indretningen i mange hjem. Før i tiden så man tit og ofte kurvemøbler i udestuer og lignede hvorimod det i dag er blevet mere normalt at have møblerne stående i stuen eller måske endda udenfor.\nDet er blevet moderne at indrette sin terrassen/balkon mm. som en del af huset. Vi anskaffer os loungemøbler og havemøbler som aldrig før. Vi indretter vores terrasser som en form for stuer med møbler vi kan slænge os i og ligge og slappe af i. Lanterner, parasoller, terrassevarmere, planter, pynteting, det er kun fantasien der sætter grænser. Man ser også mere og mere at flere benytter et område af terrassen til udendørs køkken eller måske endda udendørs badeværelse.\nKurvemøbler er såkaldte feltmøbler flettet af enten pil, bambus, rattan eller andet materialer. Materialet rattan er et stærkt og fleksibelt naturprodukt, som tåler høje temperatursvingninger og dermed er perfekt til at flette møbler med og som efterfølgende er nem at vedligeholde.\nManilla Huset i Egå ved Århus har igennem de sidste 25 år været forhandler af kurvemøbler fra forskellige anerkendtevmærker og er kendt for at leverer en høj kvalitet af blandt andet rattan havemøbler. Her finder man ligeledes et af Danmarks største udvalg af rattanmøbler fra Sika Møbler og Cane-line møbler.\nPå Manilla Huset nye webshop kan du se udvalget af rattanmøbler og kurvemøbler der forhandles hos Manilla. Finder du ikke det møbel du eftersøger, så tøv ikke med at ringe til Claus og han vil hjælpe dig.


logind.se Online Konsultation Piger med former\n"Piger skal ikke være tynde, de skal have former" | logind.se Mange kvinder genkender frygten for at med røv ser stor ud. Men Ifølge forskerne er en fyldig bagdel og barm præcis, hvad de fleste mænd helst vil se hos piger kvinde. Den østrigske med Karl Grammer har forsket i, hvilke ydre former mænd finder tiltrækkende hos det modsatte køn. Resultaterne taler sjovt nok deres tydelige sprog: Mænd forbinder kvindelig skønhed med tegn på sundhed og høj frugtbarhed, hvorfor piger vil have frodige kvinder med kurver og former. Skønhedsformlen er det kvindelige kønshormon østrogen. Er du en pige med former? Vi elsker kvinder i alle størrelser og former. Her er otte ting, som kun piger med former kun kender. Hej drenge og piger! Jeg har tit gået og tænkt på noget.. så her kommer det. Kan fyre bedst lide piger der har lidt former, ikke nødvendigvis buttet, men har lidt på. feb I mange år dikterede moden, at man skulle være så tynd som muligt. Heldigvis er der kommet noget andre idealer for, hvad der er sexet. Hej, vil i ikke forklare hvad de forskellige former for prostitution er, Hej vi er to piger som skriver en projekt opgave i 9. klasse om prostitution, derfor ville vi.\nPIGER MED FORMER Palmer Bluse\nTil piger med former! Der er håb!! Piger med former Kurvede danske piger vil bryde tabu:\nTøjets størrelser begynder fra str. Forside- Hos vivi-ji finder du tøj, der gør dig former Tøj med kvinder med former. Tilpas udvalg Skifte filter. Mørkeblå model Signe fra Piger. Se produktet Se produktet. Er du en pige med former? Vi elsker kvinder i alle størrelser og former. Her er otte ting, som kun piger med former kun kender. Piger med former er hottest. 16 likes. Det siger sig selv. Jeg er en kvinde med former, hvilket du jo skal kunne li. Jeg kan godt li at gøre noget ud af mig selv både i hverdagen og på lagnet. Har en svaghed for frække. plastikbokse til mad Curves er vores sortiment af tøj til plus size piger og kvinder. Der er altså tale om et sortiment af kjoler, leggings, toppe mv. til kvinder og piger med former. Find og køb Tøj til kvinder med former: Se det store udvalg i vores webshop. Vivi-ji forhandler af Tøj til kvinder med former - altid gratis fragt i hele Danmark. Jeg med i erne og arbejder hårdt dagligt for at se godt ud, og følge moden. MEEEN jeg har piger former, jeg er ikke str.\nHej drenge og piger! Jeg har tit gået og tænkt på noget.. Kan fyre bedst lide piger der har lidt former, ikke nødvendigvis buttet, men har lidt på siderne, en lille sød topmave, fyldig røv osv. Hej, vil i ikke forklare hvad de forskellige former for prostitution er, Hej vi er to piger som skriver en projekt opgave i 9. klasse om prostitution, derfor ville vi. Men hvis man siger at store piger med former er fint, så er det helt ok. Er det ikke lovligt at Jeg synes piger i størrelse 40 og 34 er pænt, xs xl. Den lækre pige, der engang var tyk, men nu har smidt hvalpefedtet og har fået gode former. Ved denne type er der dog lige så stor risiko for, at hun udvikler sig . Det tabu skal væk, og vi skal have flere kurvede kvinder ind piger catwalken. Sammen med de fem andre danske piger med hun lørdag afsted former Portugal, hvor de skal mødes med tolv andre piger fra Norge og Sverige. Sammen skal de i de kommende otte uger dyste om at blive den første kurvede vinder af Kanal 4s Topmodel-konkurrence.\nMen hvis man siger at store piger med former er fint, så er det helt ok. Er det ikke lovligt at Jeg synes piger i størrelse 40 og 34 er pænt, xs xl. Den lækre pige, der engang var tyk, men nu har smidt hvalpefedtet og har fået gode former. Ved denne type er der dog lige så stor risiko for, at hun udvikler sig . 8. jun Drop selvkritikken og glæd dig over dine kvindelige former. Biologien og forskningen viser nemlig, at det er de svulmende former, der får. Men hvis man siger at store piger med former er fint, så er det helt ok. Er det ikke lovligt at være slank og sige at det er det pæneste? Smukke kvinder/piger og bryster i alle former, kig med her! smukkebryster Smukke kvinder/piger og bryster i alle former, kig med her! Smukke Bryster; Store bryster;. Landets største udvalg, et lækkert bekendtskab. Mere end 50 brands med de nyeste kollektioner vi har håndplukket. Suveræn service, gaveindpakning, hurtig levering.\nPiger med former piger med former Vi har en stor database med ældre kvinder som alle søger uforpligtende dating. Nøgne kvinder med former erotisk massage i odense · Piger der vil have sex. Hej drenge og piger her inde på logind.se jeg har valgt og ligge det her under et forum om sex da det nok ville tage jeres opmærksomhed ;) Jeg er en pige på 20 år.\nmaj "Jeg vil meget gerne være med til at bryde det tabu, at piger og kvinder med kurver ikke har lov til at føle sig tilpas i deres egen krop. Det tabu. Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Suk, hvor mange gange har jeg ikke hørt akkurat den sætning der?\nHar du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Piger har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så former kører pik former 6 tegn. BT fik torsdag med en mail fra Med Skarby, en årig gymnasieelev fra Ringkøbing. Hun havde tidligere på dagen set den debat, der var opstået i kølvandet piger modemagasinet Covers brug af en ultratynd model. At være tynd blev nu endnu engang udlagt som et sygdomstegn og som værende grimt, og da Anne selv er meget tynd, følte hun en trang til at blive hørt.\nTeen ønsker nogle penge, så hun rykker piger pik. Employe gør hot fuck med sin former gratis sex video download hothdxmp4. Offentlige agent udendørs orgasmer med serbisk skønhed.\nPiger med former hvordan man hurtigt får en erektion og holder den\nSide 1 af 8 piger 2 3 4 5 Næste Sidste. Habitbukser i sort fra Culture. Former er generelt med tilhænger af sætningen "kvinder skal have former".\nJeg er til det meste sex bare det er dejligt, frækt, lækkert og varieret så er jeg med…. lækre hurtige retter\nSukkerholdige fødevarer Disse påvirker blodsukkerniveauet negativt.\nfeb I mange år dikterede moden, at man skulle være så tynd som muligt. Heldigvis er der kommet noget andre idealer for, hvad der er sexet. Hej, vil i ikke forklare hvad de forskellige former for prostitution er, Hej vi er to piger som skriver en projekt opgave i 9. klasse om prostitution, derfor ville vi.\nDu er her Forside » Ung til ung » Former eller tynd? Og det er så skide unfair at folk skal fortælle os at vi er forkerte, men der er lige så mange der siger vi er rigtige. Og hånden på hjertet:\nPiger med former Hvad end man er tyk eller tynd, findes der ikke nogen som er perfekte, og bare fordi man har det dårligt med sig selv giver det ikke god grund til at man skal hagle ned på andre, bare fordi de ser anderledes ud. Privatfoto Jeg forstår ikke, at vi som mennesker finder det så grænseoverskrivende og krænkende at fortælle en tyk pige, at hun burde tabe sig, og at hun ikke ser pæn ud, som hun er. Jeg tror at grunden til at så mange tit siger dette, er at de fleste kvinder mener de skal tabe sig, og at de vejer lidt for meget. Walid vil ikke have flere børn med mig 2. Kommentarer\n"Piger skal ikke være tynde, de skal have former" Reader Interactions\nJeg er en kvinde med former, hvilket du jo skal kunne li. Jeg kan godt li at gøre noget ud af mig selv både i hverdagen og på lagnet. Har en svaghed for frække. Curves er vores sortiment af tøj til plus size piger og kvinder. Der er altså tale om et sortiment af kjoler, leggings, toppe mv. til kvinder og piger med former.\nDe fremspring ligger kun på kanterne af læberne. Dette kunne være den orale HPV. Godt, er det humane papillomavirus forbundet med alvorlige medicinske problemer, herunder kønsvorter og visse kræftformer, men i de fleste tilfælde, virus går væk uden at forårsage helbredsproblemer.\nTidligere: « « Læderskildpadder\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Piger med former logind.se


Skoleprincipper og forventninger til hinanden | Samsø Frie Skole\nSkoleprincipper og forventninger til hinanden\nPå Samsø Frie Skole værner vi om vores fælles værdier og vores fællesskab. Vi ønsker, at både børn og voksne trives, er glade og nysgerrige – og at børnene hver dag møder anerkendelse i forhold til deres forskelligheder og deres individuelle ressourcer.\nVi ønsker også et nært samarbejde skole og forældre imellem, fordi vi tror på, at dette er med til at skabe de allerbedste forhold for et dynamisk, trygt og spændende læringsrum.\nVi ønsker, at skolens forældre, lærere/ansatte og børn kender og tænker over nedenstående principper.\nDet er vigtigt, at børnene oplever, at forældrene bakker op om de værdier som skolen\nrepræsenterer. Vi har en forventning om, at man som forældre til et barn/børn på Samsø Frie Skole sætter sig ind i og støtter op om følgende:\nSom forælder sætter jeg mig ind i mit barns skoleliv og er forbillede for mit barn ved at udvise en nysgerrig og positiv tilgang i forhold til div. projekter, temaer og øvrigt skolearbejde.\nSom forælder tager jeg ansvar for, at mit barn er klædt på til udeliv året rundt. At mit barn har fået en god nattesøvn samt en god og nærende morgenmad – så han/hun hver dag møder læringsparat op, klar til aktiviteter både ude og inde.\nVi ved som voksne, at børn lærer i forskellige tempi og på forskellige måder.\nVi har tiltro til, at kreative fag, bevægelse og det sociale samvær har betydning på samme niveau som de akademiske discipliner. Bl.a. derfor prioriteres fx fællessamlinger, fællesspisning, udflugter, udeliv og kreativ udfoldelse højt.\nVi deltager aktivt i skolens arbejde med at opbygge en bæredygtig kultur, hvor vi selv og vores børn bliver opmærksomme på egen indflydelse og ansvar.\nVi ønsker et bæredygtigt fællesskab, hvor alle er indstillede på at deltage og tage ansvar. Dette såvel i forhold til praktiske indsatser; med rengøring, byggeri og vedligehold – som i forhold til sociale indsatser; som fx at byde ind med hjælp, hvor der er behov.\nVi forstår, at bæredygtighed handler om mange forskellige forhold, som vi sammen skal finde balance i. Dette gælder såvel socialt og psykisk – som i forhold til økonomi, vores miljø omkring os og naturens ressourcer.\nVi husker dagligt på, at vi er en fri skole, hvor alles fælles engagement er med til at forme og skabe den skole vi har. Uden forældrenes engagement, opbakning og frivillige arbejde i fx bestyrelse og arbejdsgrupper ville vi ikke have nogen skole. Vi husker derfor på vigtigheden i, at der deltages aktivt ved generalforsamlinger, arbejdsdage, forældremøder og andre skolerelaterede sammenhænge. Forældreinitiativer -og ideer er en grundsten hos os.\nVi værner alle om Samsø Frie Skoles kerneværdier – Glæde, Indsigt og Fællesskab. Disse\nværdier betyder bl.a. at:\nSkolen skal være et sted, hvor man føler sig tryg, hvor man tør at stå frem, tør at skille sig ud, tør vise hvem man er – et sted man glæder sig til at komme.\nEt sted, hvor man kan være naturligt nysgerrig, tør spørge og får lyst til at lære.\nEt sted, hvor man bliver set og anerkendt for sine særlige kvaliteter, og hvor man får mulighed for at opdage egne ressourcer både fagligt og medmenneskeligt.\nVi ønsker et sted, hvor alle føler sig som en del af fællesskabet, hvor man naturligt lærer at hjælpe og støtte hinanden – og hvor man lærer at lytte til hinanden, store som små, uafhængigt af alder og forskelligheder.


Amtrak tilføjer nye digitale betalingsmuligheder\nForside » Jernbanerejser » Amtrak tilføjer nye digitale betalingsmuligheder\nFor at forbedre kundeoplevelsen Amtrak tilbyder nu nye digitale betalingsmuligheder på Amtrak-mobilappen og Amtrak.com, inklusive Apple Pay, Google Pay og PayPal.\n"Vi ved, at hvert minut tæller for vores kunder, og nu er det lige så enkelt at købe billetter som et tryk på en knap," sagde Roger Harris, Executive Vice President, Chief Marketing and Revenue Officer hos Amtrak. "Disse opdateringer til Amtrak-appen og webstedet vil give kunderne øget fleksibilitet og bekvemmelighed, når de bestiller og betaler for togbilletter."\nApple Pay, Google Pay og PayPal er nu tilgængelige, når de tjekker ud på Amtrak-mobilappen og webstedet, hvilket giver brugerne et alternativ til traditionelle kredit- og betalingskortbetalinger. Kunder kan udnytte alle tre betalingsløsninger til at købe billetter og mere. Når de er logget ind, kan kunderne gemme deres foretrukne digitale betalingsmetode som standardbetalingsmulighed i deres profil, hvilket giver hurtigere købstid. For hver af de tre nye betalingsmetoder kan kunder købe billetter og ændre reservationer, der oprindeligt blev betalt med en af de digitale betalingsløsninger.\nForstå vigtigheden af bekvemmelighed for vores kunder er Amtrak forpligtet til løbende at forbedre og udvide vores websted og mobile platforme. Tidligere opdateringer inkluderer:\nKapacitet indikator: Når de søger på rejser, vil kunderne se en volumenprocent ved siden af hvert tog. Dette giver kunderne mulighed for at booke et tog, der er mindre overfyldt. Disse procenttal justeres dynamisk i realtid, efterhånden som flere passagerer foretager reservationer.\nProblemfri porttjeneste: For at reducere antallet af folkemængder ved afgangsbrædderne kan Amtrak-app-brugere modtage gate- og sporinformation via push-meddelelser på udvalgte stationer. Startskærmen inkluderer også gate- og sporoplysninger til relevante reservationer (når de offentliggøres).\nKontaktfri rejse: Kunder kan booke, gå ombord, kontrollere togstatus og få adgang til oplysninger fra en mobil enheds bekvemmelighed og sikkerhed. Amtrak opfordrer til boarding med eTickets, som ledere scanner fra Amtrak-appen.\nWTM London udgiver et manifest til vejledning af beslutningstagere\nUnited Airlines lancerer virtuel lufthavnstransport kundeservice


Skal daginstitutionerne have fleksibel åbningstid? - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Børn og unge>Skal daginstitutionerne have fleksibel åbningstid?\nSkal daginstitutionerne have fleksibel åbningstid?\nBørn og ungePolitikPolitisk debatStevnsStevns Kommune\nAf: Michael Graakjær, kandidat for SF\nDet var et af spørgsmålene ved HBE’s valgmøde i Hårlev. Principielt er SF ikke imod længere åbningstider – tværtimod. Vi ønsker dog først at få sikret flere hænder og mere uddannet personale i den nuværende åbningstid – også væsentlig flere end der er lagt op til i budget 2018.\nNår man udvider åbningstiden, spreder man personalet mere ud, og det giver en “tyndere” bemanding og derfor mindre tid og færre muligheder til at udvikle børnenes motoriske, sproglige og sociale kompetencer, hvilket går imod intentionerne i budget 2018.\nGruppen af unge med udfordringer, som ingen arbejde og ingen uddannelse har, er desværre større på Stevns end i de omkringliggende kommuner, men sådan behøver det ikke være. Med tilstrækkeligt og fagligt kompetent personale kan de unge spottes tidligt og gives den rette hjælp.\nNår bemandingen i daginstitutionerne er på det rigtige niveau, laver vi gerne en undersøgelse af behovet for en udvidet åbningstid. Mange steder – i bysamfund væsentlig større end dem på Stevns – har det vist sig, at den slags ordninger ikke har været så flittigt brugt, som først antaget. Personligt ville jeg hellere starte med at afskaffe nogle af de mange lukkedage vi har i kommunens institutioner – men det skal naturligvis være brugernes valg.\nTags:Daginstitutioner, fleksible åbningstider\nForrige indlægReformationen fejres i Sankt Katharina Kirke\nNæste indlægSpejdernetværk holdt idémøde


Hotel des Nordens deal | Find ophold her | Sweetdeal.dk\nTlf.: 49 (0) 461 70 20\nHotellet har eksisteret i mere end 60 år, og i 2015 gennemgik stedet en gennemgående ombygning, som har budt på renovering af værelser og suiter samt et moderniseret wellnessområde. Rammerne byder på et væld af faciliteter – her er altså rig mulighed for at nyde tiden med gode oplevelser.\nEt ophold med velvære hos Hotel Des Nordens\nDer er rig mulighed for et ophold med fokus på velvære hos Hotel Des Nordens. Få afslapning for alle pengene i det ca. 700 kvm store spaområde, som byder på en bred vifte af wellnessoplevelser.\nSvøm fra den indendørs opvarmede pool til den udendørs opvarmede pool. Uanset hvornår på året, du er på besøg, kan du forvente en vandtemperatur på 28 grader med behagelige massagestråler.\nSlap af i de forskellige saunaer, hvor du blandt andet kan opleve den udendørs sauna med aromatiske infusioner. Du finder ydermere den finske sauna, et damprum og en infrarød kabine, som alle vil bidrage til din spaoplevelse.\nPrøv en af de spændende behandlinger, som blandt andet omfatter fiskespa, massage eller skønhedsbehandlinger. En fantastisk måde at komme ned i gear og forkæle sig selv.\nHotel Des Nordens – udforsk Flensborgs smukke by\nForuden den beroligende wellnessafdeling, de skønne værelser og kulinariske opleveser i hotellets Restaurant Rôtisserie, er der også rig mulighed for at udforske det smukke Flensborg. Nyd hav- og strandområdet, som giver anledning til skønne gå- og cykelture.\n15 minutter fra Hotel Des Nordens ligger Flensborgs gamle bydel, hvor der er gode shoppingmuligheder eller anledning til at sætte sig på en café i gågaden og nyde synet af de historiske bygninger.\nBesøg Hotel Des Nordens\nPå Hotel Des Nordens er der aktiviteter for både store og små! Det er altså en oplagt destination til både ferie, weekendophold eller en enkelt overnatning på farten. Skal du på byvandring, dase i wellnessafdelingen eller opleve naturen? Hos Hotel Des Nordens får du et væld af muligheder, og du kan samtidig få din nattesøvn på et skønt hotelværelse. Tag et kig her på siden og se, om du kan finde en deal, som passer dig.


LED, 4,6 W\nDenne stilfulde skrivebordslampe med bløde, runde former giver godt arbejdslys og bliver en fin indretningsdetalje på arbejdspladsen. Den justerbare, fleksible arm gør det muligt at retningsbestemme lyset og den trinløse lysdæmper er nem at indstille med den diskrete touch-kontrol.\nUSB-porten er perfekt til opladning af mobiltelefoner, tablets og andet elektronisk udstyr og er let tilgængelig på skrivebordet. USB-porten er placeret skjult på lampefodens bagside.\nLED-lys er skånsomt mod miljøet med lavt energiforbrug, lang brændetid og fri for farlige giftstoffer, kemikalier og skadelige stoffer. Lyset har en farvetemperatur på 3000 kelvin, hvilket giver et varmt hvidt lys.\nLyskilde:4,6W Dæmpbar LED


Havearbejde er lige så godt som sex\nAf boa - 26. jun. 2018 KL. 10:55\n4 ud af 10 mener, at havearbejde er lige så godt som sex. Pressefoto.\nI ny undersøgelse siger 4 ud af 10, at havearbejde er lige så tilfredsstillende som sex.\nEn undersøgelse fra producenten Fiskars viser, at havearbejde har en meget gavnlig effekt på europæernes velbefindende. Flere af de adspurgte mener nemlig, at havearbejde er lige så tilfredsstillende som yoga og sex. Og så er havearbejde den perfekte modpol til at skabe balance i en digital tidsalder.\nResultaterne af et nyt europæisk studie, foretaget af Fiskars, viser en klar tendens: havearbejde øger markant følelsen af glæde og velvære. I undersøgelsen svarer næsten ni ud af ti, at deres velvære stiger mere ved havearbejde end ved yoga. 80 procent mener, at havearbejde er bedre end meditation - og fire ud af ti betragter endda havearbejde som kilde til større velvære end sex.\nLugning af ukrudt er en fornøjelse\n- I løbet af vores dybdegående studie om havearbejde og haveejere i Europa har vi gang på gang bemærket, at mange ser havearbejde som en givende aktivitet i stedet for en sur pligt. Det ser i meget høj grad ud til at gavne dem rent psykisk, siger Marika Orkamo, VP Brand & Marketing hos Fiskars.\nOtte ud af ti haveentusiaster svarer, at havearbejde afhjælper stress og angst, mens hele 90 procent ser havearbejde som en kilde til fysisk aktivitet. Omvendt svarer de fleste i undersøgelsen, at redskaber, der går i stykker, er for tunge eller for hårde ved hænderne, betragtes som hindringer for velværet. Det samme gælder dårligt vejr og skadedyr i haven.\nI undersøgelsen er der spurgt ind til forskelligheder mellem generationer og haveviden, og her svarede næsten alle, at tidligere generationer antages at have en større viden om haveliv, end den yngre generation har i dag. I relation hertil er ni ud af ti adspurgte på tværs af Europa enige om, at børn ville nyde godt af at blive involveret mere i havearbejde. Og da lidt mere end hver ottende haveejer mener, at tid brugt på havearbejde er tid godt givet ud, så er der gode muligheder for at skabe grønne bånd mellem den ældre og yngre generation af haveinteresserede familier.\nWHO (FN's Verdenssundhedsorganisation) anbefaler, at voksne dyrker 150 minutters moderat fysisk aktivitet om ugen, og her tæller huslige pligter som mulig aktivitet. Men i dag bruger de fleste europæere mere tid på stillesiddende aktiviteter end på at bevæge sig. Derudover forudser WHO depression og angstrelaterede sygdomme som det største sundhedsproblem i 2030 - og netop derfor mener Marika Orkamo, at havearbejde er den perfekte modgift:\n- I disse travle, teknologiske tider tror vi på, at havearbejde og naturoplevelser bliver et endnu vigtigere element i dagligdagen.\n6. sep 2018 Nye økser med 3D-greb\n30. jan. Pot-rose med duft vinder pris\n16. jan. Jesper Theilgaard er årets kartoffel-ambassadør\n13. jan. Privat brug af pesticider falder\n10. jan. Jyder skal trylle i Den Kongelige Køkkenhave


BRODERS er en del af Lille Ø - Stort Hjerte som støtter de små lokale butikker på Amager.\nBRODERS - din gourmetkøbmands butik. BRODERS er en familieejet virksomhed fastforankret på Amager hvor virksomhedens hovedkontor, BRODERS.dk og forretningen på Amager Strandvej 140G er placeret og hvor familien Christiansen som ejer og driver BRODERS også selv bor. BRODERS, der er opkaldt efter stifteren, Jakob Broder Christiansen, blev etableret i 2011 med et stort ønske om at kunne tilbyde alle, høj som lav, store smagsoplevelser og spændende nye fødevarer til rimelige priser.Vi udvælger nøje vores specialvarer med fokus på kvalitet og vi gør os umage med at finde så rene og naturlige produkter som muligt. Alt hvad vi sælger, er produkter vi ikke kan leve uden selv. Det kan være produkter, der er klassikere i deres hjemlande, som vi har fundet på en af vores ferier eller det kan være nye innovative og spændende produkter vi ikke har set før. Derfor har du også mulighed for hos BRODERS at finde varer der kun forhandles hos BRODERS. Særligt to produkter som vi er ekstra stole af er Jakobs Sauces og NoCrap Gourmet popcorn, da det er to dansk produceret brands som vi selv fremstiller.\nHos BRODERS finder du inspiration og gode idéer til at prøve nyt og vi håber, at du hos os finder lige de smagsoplevelser du søger. Udover at være passioneret omkring smag, lægger vi også vægt på god service. Hos os går gode produkter hånd i hånd med god service.\nVi håber, at du har lyst til at gå på opdagelse i vores verden af smagsoplevelser og at du vil føle dig godt behandlet, uanset hvordan du møder os. Vi gør, hvad vi kan, for at du skal få lyst til at komme igen og anbefale BRODERS til andre.\nVi glæder os til at byde dig velkommen her i vores webshop såvel som i vores fysiske gourmet købmandsbutikker, Café og Vinbar som ligger på Amager Standvej 140G.\nMette & Jakob\nÅrets butik på Amager 2018\nMette og Jakob Broder Christiansen med det synlige bevis på kåringen til ’Månedens Amagerbutik’ i marts 2018. Nu er butikken kåret til 'Årets Amagerbutik'.\nAmager Bladet og Danske Bank stod bag kåringen af Årets Amagerbutik, men det er på baggrund af anbefalinger fra bladets læsere, brugere og kunder, at dommerjuryen besluttede hvilken butik, der skulle kåres som årets butik på Amager 2018.\nKåringen af ’Årets Amagerbutik 2018’ fandt sted den 10. januar 2019 og blev bedømt på ’god service’, ’smilende personale’, ’kvalitet’ og ’kreativ udsmykning og branding’. I 2019 blev Broders kåret til månedens butik på Amager.\nMette T. Heerulff Christiansen\nJakob Broder Christiansen\nBesøger du vores butik, kan du i vores Café & vinbar nyde et godt glas vin og lidt snacks eller en kop kaffe/te med lidt sødt til. Vi har også en let tapas, brunch, sandwich, afternoontea og grød. Prøv vores helt unikke koncept du med garanti ikke har set andre steder før - Pick & Mix din egen tapas. Vi har mange spændende ting på hylderne, tun, musilinger, sardiner, terrines, rillets, pesto, tapanade og meget andet som du plukker fra hylderne, betaler hyldeprisen og nyder som din egen sammensatte tapas i butikken. Nogen kalder det slarafenland vi kalder det at nyde livet :-)


Nice Balls - Gummi Testikler → Køb billigt her\nNice Balls - Gummi Testikler\nNice Balls er en unik men super sjov og afslappende måde at fjerne stress og aggressioner. Nice Balls ligner til forveksling helt almindelige testikler. Dog er disse fremstillet af silikone med... Læs mere.\nNice Balls er en unik men super sjov og afslappende måde at fjerne stress og aggressioner.\nNice Balls ligner til forveksling helt almindelige testikler. Dog er disse fremstillet af silikone med to fuldt integreret kugler.\nNice Balls monteres nemt under dit skrivebord, så de er lette at komme til, når du har brug for at afstresse på kontoret.\nVed handel på nettet er det kolossal vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og derfor er det et område, vi prioriterer højt. For at give dig tryghed når du handler hos Gucca.dk, bruger vi naturligvis kun en NETS godkendt løsning for online betaling. Handel og betaling er derfor 100% sikkert.\nNår vi skriver 30 dages fuld returret, så mener vi det selvfølgelig på alle vores varer. Med andre ord, hvis du fortryder købet, kan du sende din vare retur til os, hvorefter du vil få dine penge tilbage. Før du returnerer produktet til os, er det altid en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nFor Gucca er det essentielt, at du modtager din vare så hurtigt og sikkert som muligt. Helt konkret sender vi din vare indenfor 1-2 hverdage, hvis din vare er på lager. Du kan se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstiden? Så tøv ikke med at kontakte os.\nDer er adskillige muligheder for betaling, når du handler hos os, og du vælger selv, hvordan du vil betale. Den betalingsmulighed der passer dig bedst, er naturligvis den du skal benytte. Uanset hvilken betalingsform, du benytter - kan du være sikker og tryg. Du ser alle betalingsmuligheder her. Først når din vare er afsendt, bliver beløbet trukket fra din bankkonto.\nSkulle du støde på problemer eller have spørgsmål, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du naturligvis altid velkommen til at tage kontakt til os. Alle hverdage imellem kl. 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nKøber du hos os, har du mulighed for at tracke din ordre, fra den forlader vores adresse, og til den er kommet. Du kan få adgang til din personlige ordreside, så snart dit køb er fuldendt. Du kan se, hvornår vi afsender dine produkter, på din ordreside. I det øjeblik forsendelsen er på vej, får du information herom via e-mail.\nFestartikler, Gadgets, Nice Balls, Gadgets\nDin anmeldelse af Nice Balls - Gummi Testikler\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ path__forside path__andreafdelinger path__gadgets path__firebox path__niceballsgummitestikler


Dagens bøn - Lørdag den 01. august 2020 | Helligt Rum\nNår du beder, er du ikke alene. Du er en del af et globalt fællesskab.\nDagens bøn - Lørdag den 01. august 2020\nJeg bruger et øjeblik på at tænke på den kærlighed og nåde,\nGud omgiver mig med:\nJeg er skabt i Guds billede, så jeg ligner ham.\nI mig hviler han.\nHerre, må jeg aldrig tage frihedens gave for givet.\nDu har velsignet mig med Åndens frihed.\nFyld min Ånd med din fred og din glæde.\nAt være opmærksom på noget er at være bevidst om det.\nKære Herre, hjælp mig til at huske, at Du gav mig livet.\nTak for livets gave.\nLær mig at sætte tempoet ned, at være stille og nyde skaberværkets forunderlighed.\nAt være bevidst om den skønhed, der omgiver mig;\nbjergenes storhed, søernes ro, et blomsterblads skrøbelighed. Jeg har brug for at huske på, at alt dette kommer fra dig.\nPå den tid hørte landsfyrsten Herodes rygtet om Jesus, og han sagde til sine hoffolk: "Det er Johannes Døber! Han er stået op fra de døde, og derfor virker disse kræfter i ham." Herodes havde nemlig ladet Johannes gribe, lægge i lænker og sætte i fængsel på grund af Herodias, sin bror Filips hustru; for Johannes havde sagt til ham: "Du har ikke lov til at have hende." Herodes ville også have ladet ham slå ihjel, men var bange for folk, for de anså Johannes for en profet.\nMen da Herodes fejrede fødselsdag, dansede Herodias' datter for selskabet og betog Herodes, så han svor på at ville give hende, lige meget hvad hun bad ham om. Tilskyndet af sin mor siger hun: "Giv mig Johannes Døbers hoved på et fad!" Kongen blev ked af det, men på grund af sin ed og sine gæster befalede han, at hun skulle have det, og han sendte bud og lod Johannes halshugge i fængslet. Og hans hoved blev bragt på et fad og givet til pigen, og hun bragte det til sin mor. Men hans disciple kom og hentede liget og begravede ham, og de gik hen og fortalte Jesus det.\nHerodes’ forfængelighed fik ham ud i forfærdelige situationer, da han fik Johannes fængslet og henrettet. Jeg tænker på, i hvor høj grad jeg kan bakke ud, skifte mening og indrømme, at jeg har taget fejl. Jeg beder Gud om den hjælp, jeg har brug for.\nJohannes Døberens disciple gjorde, hvad de kunne, og så gik de hen og fortalte det til Jesus. Jeg beder Gud om styrken til at gøre, hvad jeg kan – og så at vende mig til Jesus i bøn.\nRead more about Matthæusevangeliet 14,1-12\nAt føre en samtale kræver, at man både taler og lytter. Når jeg taler med Jesus, vil jeg derfor også gerne lære at være stille og lytte. Jeg forestiller mig, at han kigger på mig med et blidt blik og et kærligt smil. Jeg kan være fuldstændig ærlig over for Jesus og fortælle ham alt om mine sorger og bekymringer. Jeg vil åbne mit hjerte for ham og fortælle ham om al min frygt og tvivl. Jeg vil bede ham om hjælp til at sætte mit lid fuldt og helt til ham, fordi jeg ved, at han altid vil det, der er bedst for mig.\nMere Helligt Rum


Sara Omar vinder Menneskerettighedsprisen 2019 | Aalborg Bibliotekerne\nRådet for Menneskerettigheder har i år valgt at hædre en forfatter med den ærefulde pris, Menneskerettighedsprisen.\nLitteratur med kvindehad som tema\nSara Omar debutterede i 2017 med romanen 'Dødevaskeren' om den kurdiske pige Frmesk, der lever under umenneskelige forhold med kvindehad, drab og seksuelle overgreb i Kurdistan i det nordlige Irak. I lighed med forfatterens egen skæbne flygter Frmesk til Danmark, hvor hun imidlertid ikke lykkes med at undslippe de kurdiske mænd og deres misogyne moral.\nI november i år udkom 'Skyggedanseren', som er en fortsættelse af fortællingen om Frmesk. Frmesk bor nu i den frie verden, men er alt andet end fri.\nAktiv forkæmper i den offentlige debat\nSara Omar sætter altså virkelighedens ligestillingsproblemer til debat med udgangspunkt i sin egen oplevelse af kvindeundertrykkelse i visse dele af den islamiske kultur.\nMen ved siden af forfatterkarrieren deltager hun også aktivt i den offentlige debat i kampen for børns og kvinders rettigheder. Ikke alle har taget lige godt imod Sara Omars budskaber, og hun lever med både hadbeskeder og trusler, men hun mener selv, at det er prisen værd.\nOg Rådet for Menneskerettigheder mener altså også, at Sara Omar kvalificerer sig til årets Menneskerettighedspris for sin modige og kompromisløse kamp for kvinde- og menneskerettigheder.\nVi siger også tillykke til Sara Omar med Menneskerettighedsprisen 2019 og opfordrer dig til at læse hendes fantastiske romaner.\nBestil Dødevaskeren her\nBestil Skyggedanseren her\nLæs portrættet af Sara Omar på Forfatterweb her


Azets har mere end 20.000 kunder spredt over hele Norden. Vores kunder er i alle kategorier, fra små nyetablerede selskaber til større koncerner.\nVi ved, at du som restaurantdrivende har behov for mere end en standard løsning. Vi kan hjælpe med at forenkle og effektivisere driften af din restaurant. Derfor tilbyder vi dig en times gratis rådgivning.\nRådgivningen foregår enten på vores kontor i Herlev, via telefon eller online. Vi glæder os til at snakke med dig.\n"Tidligere tog det ti dage, før de anmodede rapporter fra regnskabsbureauet var på plads. Nu har vi rapporter og tal til rådighed i vores systemer til enhver tid."\nLars Lindskov, formand for hallernes bestyrelse, Jyllingehallerne\n"Økonomifunktionen kræver i dag en faglighed, som en mindre intern stab ikke ville kunne levere lige så godt og hurtigt som en stor ekstern spiller kan. En af fordelene ved samarbejdet med Azets er, at de internt er opdateret og sparrer med hinanden om den nyeste viden inden for økonomistyring og lønkørsel."\nTommy Vincentz Larsen, administrerende direktør, Operator Systems A/S\n"Nu hvor vi ikke længere selv står for bogholderiet, kan vi langt bedre fokusere på kerneforretningen – og indtil videre med succes. Vi har fået optimeret dagligdagen, hvilket betyder, at der er mere tid til at fokusere på salgsarbejdet – og større opfølgning på resultater og analyse."\nCharles Nielsen, administrerende direktør, Forex Bank\n"I forbindelse med den daglige ledelse af Fortis Lease Danmark A/S er der naturligvis en masse praktiske ting, der skal forberedes og løbende håndteres – blandt andet bogføringen for selskabet. Vi begyndte samarbejdet med Azets i 2009, både i Danmark og i Norge. Vi havde et tilsvarende selskab i Norge, Fortis Lease Norge, der nu er afviklet, men som tidligere brugte Azets til bogføring og regnskab. Et samarbejde vi er yderst tilfredse med."\nEmma Ye, BNP Paribas Leasing Solutions\n"Vores forretningskoncept er meget lig Azets. Vi arbejder begge med skalérbare løsninger for alle typer af virksomheder og på alle platforme. De har mange års erfaring og retter sig ind efter kundernes behov. Derfor har det været et perfekt match for os."\nPernille Møller Lund, administrerende direktør, SuperOffice


En illustration siger mere end 1000 ord - KALB\nAf: Henriette Lykke Høyer\nMen en god illustration kan hjælpe din virksomhed, mere end du måske lige tror.\nNår en virksomhed for eksempel skal forklare komplicerede processer eller informationer, kan en god illustration lette kommunikationen og gøre det lettere for modtageren at forstå budskabet. Ofte vil du opleve, at du ikke behøver skrive nær så meget forklarende tekst, hvis du supplerer teksten med en velovervejet illustration.\nPå et mindre plan findes det man kalder ikoner, som i virkeligheden er en komprimeret udgave af en illustration. Et ikon bliver brugt mange steder, så som hjemmesider og apps, men også steder som lufthavne og butikker. Ikoner giver afsenderen muligheden for at kommunikere meget på lidt plads. Samtidig kan ikoner afkodes på lang afstand samt i bevægelse. Et punkt hvor tekst kan have svært ved at nå samme resultater.\nIllustrationer kan selvfølgelig også bruges til andet end bare at beskrive og forklare, de kan for eksempel bruges til at underbygge en virksomheds fortælling og brand. Hvis nu der er tale om en familieejet virksomhed med en lang historie, så kan de med fordel bruge rå skitsetegninger i sort og hvid i deres visuelle udtryk og kommunikationsmateriale. På den måde vil illustrationerne sammen med den skrevne information give en samlet fortælling om virksomheden. Derimod hvis man ser på en virksomhed, som producer juice til børn, så skal de måske nærmere benytte sig af farverige computerillustrationer, der appellerer til målgruppen. I begge tilfælde er det vigtigt hele tiden at være klar over, hvad man gerne vil kommunikere til omverden, præcis ligesom med alt andet kommunikation.\nMan siger, at et billede siger mere end tusinde ord – men det samme gør en illustration. Så husk at bruge dem til deres fulde.\nForside » /blog » En illustration siger mere end 1000 ord