Alle restauranter i Oceanside Restauranter i nærheden af Red Lobster\nAlle aktiviteter i Oceanside Aktiviteter i nærheden af Red Lobster\nUSA Californien Oceanside Restauranter i Oceanside Red Lobster\nNr. 90 af 332 Restauranter i Oceanside $$ - $$$\nAmerikansk, Fisk og skaldyr 2685 Vista Way, Oceanside, CA 92054-6342+1 760-433-5623+ Tilføj website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 52 anmeldelserFremragende39 %Rigtig god36 %Gennemsnitlig19 %Dårlig5 %Frygtelig1 %Åben nu11:00 - 22:00sø - to11:00 - 22:00fr - lø11:00 - 23:00Alle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Fisk og skaldyr PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 2685 Vista Way, Oceanside, CA 92054-6342Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant takeaway?Ja Nej Ved ikke Tager denne restaurant imod reservationer?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til forretningsmiddage?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant fjernsyn?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant romantisk?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelseAnmeldelser (52)Medlemsvurdering Fremragende9Rigtig god7Gennemsnitlig2Dårlig0Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (19)Engelsk (49)Portugisisk (2)Flere sprog Sprog Dansk (19)Engelsk (49)Portugisisk (2)Spansk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 19 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejntfladySan Marcos, Californien32276Anmeldt 8 februar 2017 Lækker FrokostMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejOntario78Hamilton, ONtario2931Anmeldt 9 januar 2017 God service, god madHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNickiG555San Diego, California14784Anmeldt 20 oktober 2016 God hummerHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejRocky ROceanside, Californien16497Anmeldt 12 september 2016 fra mobile enheder Godt sted til frokostMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejEstaceeOceanside, Californien8224Anmeldt 23 august 2016 Blandede følelserMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejf_jollesChino Hills, Californien11122Anmeldt 14 august 2016 Fantastisk skaldyrsretter, god serviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlexandru CBukarest, Rumænien879Anmeldt 30 juli 2016 fra mobile enheder God mad, men ikke billigtHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLen LGrand Junction, Colorado16848Anmeldt 29 marts 2016 God fisk og skaldyr på et populært stedMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejTemplar_Knight_4everRedmond, Washington4426Anmeldt 27 marts 2016 Fantastisk fisk og skaldyr til fornuftig prisMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejYolieWilOceanside, Californien112Anmeldt 5 februar 2016 Fødselsdag FrokostHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nForrigeNæste12Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenThe Broken Yolk Cafe49 anmeldelser 0,21 km væk Ocean Thai Cuisine41 anmeldelser 0,13 km væk Sushi N Joy11 anmeldelser 0,29 km væk Seværdigheder i nærhedenCarlsbad Village Farmers' Market35 anmeldelser 2,63 km væk Buena Vista Audubon Society & Nature Center34 anmeldelser 2,53 km væk Hosp Grove Trails25 anmeldelser 1,84 km væk Holiday Park11 anmeldelser 2,14 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Red Lobster.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\n2685 Vista Way, Oceanside, CA 92054-6342 Placering:


BOGANMELDELSE: Fægtemesteren af Arturo Pérez-Reverte | Bogrummet\naf Lars Brix Nielsen d. 27. oktober 2003\nDa den aldrende fægtemester Jaime Astarloa accepterer at lære en kvindelig elev en særlig form for angreb, bliver han uafvidende blandet ind i en storpolitisk intrige af større omfang, end han kunne have forudset.\nOm end denne bog er skrevet tidligere end de andre af forfatterens bøger, der er oversat til dansk, er den først udgivet her i landet, da andre af Pérez-Revertes pletskud havde slået hans navn fast som fornem leverandør af intellektuelle krimier i ånden fra Umberto Eco.\nI denne roman ofres der meget tid på præcise beskrivelser af fægtningens finesser. Redegørelsen for tankegangen hos en ældre fægtelærer, der både skal være en gentleman og alligevel bliver stærkt betaget af sin unge, smukke kvindelige elev er god, men alligevel er der noget trægt over handlingen, der kun strider adstadigt fremad og i passager er kedsommelig for den, der ikke er ude efter viden om angrebspositioner.\nIkke desto mindre er det altid en fornøjelse at læse Pérez-Reverte, som allerede i denne roman er en sand mester i de beskrivende passager, og bedre guide til Madrid, som det må have taget sig ud i 1868 skal man vist lede længe efter.\nBogen er dog primært en smagsprøve på den formåen, forfatteren lægger for dagen i deciderede litterære godbidder som ‘Det flamske maleri’, ‘Dumasklubben’ og ‘Trommeskindet’.


Martin Bjørn 17 år: Vær ydmyg, men skarp! Lær at lytte til andre, og slip for dumme og dyre fejl - IVN\nDen unge iværksætter, Martin Bjørn, finder stor hjælp ved at være i dialog med mere erfarne iværksættere. Det får ham til at vokse personligt og arbejdsmæssigt, og han råder også andre til at spørge ind og få gode råd.\nMartin fra Brøndby var blot 15 år gammel, da han fik afslag på sin ansøgning om et CVR-nummer. Ansøgningen handlede dengang om hans webshop, Le Seul, hvor han blandt andet solgte sæber og badesalt. I dag er han 17 år, og han har stadig intet CVR-nummer. Samtidig er hans iver efter at blive en bedre iværksætter større end nogensinde.\nSom ung iværksætter træder man i en verden, hvor der er meget at lære. Det gælder også for lidt ældre iværksættere, som også er helt nyklækkede. Det er vigtigt vi ikke bliver for stolte til at lytte til gode råd, for vi kan altid lære noget, og der er megen viden og erfaring at dele af. Der er mange at se op til og mange at konkurrere imod. Det er et miljø, hvor det betaler sig at være ydmyg, men skarp.\n“Vær ydmyg, fordi man er ny, fordi man er ung, og man skal passe på med at være for frembrusende. Især, når det handler om noget, man ikke har styr på. Men til alt det man kan finde ud af, der skal man være skarp,” siger Martin.\nTil hverdag driver Martin Bjørn sin egen blog, martinbjorn.com, hvor han deler ud af de mange råd, han har suget til sig i det danske iværksættermiljø. Han interviewer iværksættere og samler viden sammen til sin 18-års fødselsdag. På denne dag må han officielt blive CVR registreret.\nDet er utroligt vigtigt og rigtig værdifuldt at have en coach eller en tæt sparringspartner\nSamtale og rådgivning er en stor del af Martins hverdag, og han er drevet af at suge viden til sig. Ifølge Martin er en rådgiver noget af det bedste man kan anskaffe sig, hvis man gerne vil vokse som forretning og som person.\n“Det er utroligt vigtigt og rigtig værdifuldt at have en coach eller en tæt sparringspartner, som du kan vende både personlige og arbejdsrelaterede ting med. Det har været utroligt givende for mig, med de udfordringer, jeg står overfor,” siger Martin\nKonkret tænker han på IVN’s grundlægger, Martin Christensen, der over en længere periode har støttet ham og inspireret ham på hans personlige rejse. Martin oplever, at der er en enorm støtte at finde blandt sine medentreprenører, hvis man udstråler det rette mindset.\n“Hvis du viser, du har en passion, og du viser, du gerne vil frem, så er der en masse mennesker, der gerne vil hjælpe dig,” siger han.\nHvad ville du skrive på et skilt, hele verden kunne se?\n“Der er alt for mange der tænker: jeg vil gerne starte en viskomhed, men det kan jeg ikke på grund af det ene eller det andet. Alt for mange drømme bliver slukket i skolen. Det synes jeg er synd. For mig er alt mulig, og sådan synes jeg der er flere, der burde have det.”\nNavn: Martin Bjørn\nVirksomhed: Martin Bjørn I martinbjorn.com\nEr du selvstændig? Måske du kan bruges vores mange skabeloner, bla. til ansættelseskontrakter.\nMadMikkel – Gastronomi, formidling og dét at rykke grænser\nEn 11.000 km lang solo-cykeltur fra Aarhus til Antarktis i 2015 blev starten på Mikkel Wejdemanns iværksættereventyr. I dag afhold...


Da det kun blev til Camilla for vores vedkommende har vi valgt at tegne et fadderskab.\nVi er faddere til en lille pige født i 1997 som bor i Vietnam.\nFadderskabet er tegnet via Plan da vi følte det er det sted der talte mest til os. Herigennem har du kontakt til og med barnet og kan såfremt økonomien er til det også besøge barnet med Plan som ”bisidder”. Det betyder meget for os at pengene ikke går decideret til hendes skolegang men til projekter der muliggør bygning af skoler, veje, vandtilførsel mm. da det er til større hjælp på længere sigt.\nSamtidig var det vigtigt for os at få et ”ansigt” på det beløb vi sender af sted også for Camilla’s skyld så hun lærer at andre ikke har de samme gode forhold som vi har i Danmark.\nVi har kontakt med hende via breve og pakker som vi sender via Plan. Det er faderen der svarer da hun er for lille og hans svarbrev bliver derefter oversat fra vietnamesisk til engelsk af Plan’s hjælpere i området.\nDet er interessant men også hårrejsende at høre om deres leveforhold og hvorledes der virkelig sættes pris på de ting vi sender som er små men som betyder meget for hende (da vi f.eks sendte en æske farveblyanter af sted blev der takket for hver enkelt blyant i stedet for pakken).\nVi betaler ca 200,00 om måneden og en del af beløbet kan fradrages såfremt man ønsker det. Det er et beløb vi dårligt bemærker ryger op af pungen i Danmark, men som betyder uendelig meget for en familie i Vietnam og en chance og mulighed for et bedre liv.\nSkulle du være interesseret i et fadderskab kan det varmt anbefales og du kan klikke på nedenstående ikon – du vi helt sikker ikke fortryde at du er med til at gøre en forskel:


Smagsprøver med koret\nd. 20/2. 2020\nkorvenner.dk - Støtteforening for Hornslet Kirkes Voksenkor\nVedtægter for Støtteforeningen for Hornslet Kirkes Voksenkor\nForeningens navn er STØTTEFORENINGEN FOR HORNSLET KIRKES VOKSENKOR Foreningen er stiftet den 4. juli 2012. Foreningen er hjemmehørende i Syddjurs kommune.\nForeningens formål er at yde økonomisk og fysisk støtte til HORNSLET KIRKES VOKSENKOR.\nAlle kan blive medlem af foreningen, når man betaler det af bestyrelsen vedtagne kontingent og i øvrigt vedkender sig foreningen vedtægter. Medlemskontingent vedtages af generalforsamlingen/bestyrelsen.\nDen øverste myndighed i alle foreningens anliggender har generalforsamlingen. Hvert medlem er stemmeberettiget på generalforsamlingen. Medlemmerne kan udøve deres stemmeret ved personlig tilstedeværelse på generalforsamlingen eller ved fuldmagt.\nForeningens bestyrelse og medlemmer hæfter ikke personligt for de af foreningen indgåede forpligtelser.\nForeningen hæfter alene med dens til enhver tid værende formue.\nForeningens bestyrelse har ikke nogen økonomiske forpligtelser overfor foreningen overhovedet.\nForeningens medlemmer har ikke krav på nogen del af foreningens formue eller aktiver.\nForeningens ordinære generalforsamling holdes en gang årligt inden udgangen af marts måned.\nGeneralforsamlingen indvarsles med mindst 14 dages varsel så vidt muligt på mail og på HORNSLET KIRKES VOKSENKORS hjemmeside.\nDen ordinære generalforsamlings dagsorden er\nValg (bestyrelsesmedlemmer skal være myndige)\nForslag til dagsordenens pkt. 5 skal indgives skriftligt til bestyrelsen senest 8 dage før generalforsamlingen. Fremsatte forslag afgøres ved almindelig stemmeflertal. Der kan foretages skriftlig afstemning når dette ønskes.\nEkstraordinær generalforsamling kan holdes efter beslutning i bestyrelsen og skal afholdes når det forlanges af mindst 2/3 af foreningens medlemmer.\nEt sådant forlangende skal indgives skriftligt til støtteforeningens formand og være ledsaget af en dagsorden. Ekstraordinær generalforsamling indvarsles som ordinær generalforsamling.\nForslag til dagsordenens pkt. 5 skal være bestyrelsen i hænde senest 8 dage før generalforsamlingen. Fremsatte forslag afgøres ved almindelig stemmeflertal.\nBestyrelsen er sammensat af 5 medlemmer, der vælges for en 2-årig periode, dog således, at der ved stiftende generalforsamling 2012 vælges 3 medlemmer for en 2-årig periode og 2 medlemmer for en 1-årig periode. Genvalg er tilladt. Der vælges endvidere 2 suppleanter for en 1-årig periode.\nBestyrelsen holder møde når formanden finder det fornødent, eller når mindst 3 af bestyrelsens medlemmer finder det fornødent.\nBestyrelsen er beslutningsdygtig, når 3 af dens medlemmer inkl. formand er til stede.\nForeningens regnskabsår følger kalenderåret. Generalforsamlingen vælger 1 revisor for et år ad gangen + 1 suppleant. På generalforsamlingen fremlægges et revideret regnskab.\nForeningens formue anbringes i et anerkendt pengeinstitut.\nI tilfælde af beslutning om foreningens nedlæggelse overdrages formue og aktiver til HORNSLET KIRKES JULEHJÆLP.\nVedtægtsændringer kan kun ske på en generalforsamling, jf. § 6.\nSåledes vedtaget på foreningens stiftende generalforsamling den 4. juli 2012.\nVedtægterne er underskrevet af den stiftende generalforsamlings dirigent og referent.\nVedtægterne er ændret på generalforsamlingen afholdt torsdag d. 9. februar 2017. Ændringen forenklede § 10.


Laugets historie – Spillemandslauget Djursland-Mols\nDen 11. maj 1985 blev Spillemandslauget Djursland-Mols stiftet på Søndre Skole i Grenaa.\nJohn Eliasens kontakt med omegnens spillemænd resulterede i, at det lykkedes ham at samle 28 spillemænd under én hat.\nDerfor blev hatten foreningens logo. Noderne i logoet fortæller fra hvilke byer, spillemændene kom.\nTorsdag aften én gang hver måned blev til en ”laugsaften”, hvor alle kunne komme og sammen spille spillemands-/folkedansemusik. Disse aftner har fundet sted lige siden.\nSamtidig tog John Eliasen initiativ til ”Laugsbladet”, hvor medlemmerne kan læse om foreningens liv og få datoer for arrangementer, kurser m. v.\nSenere fik spillemændene deres egen nodebog, Laugsmappen, for på den måde at opbygge et fælles spillemateriale.\nI 1986 tog John initiativ til at samle danselederne på Djursland, så de kunne mødes og udvikle og inspirere hinanden til gavn for folkedansen på egnen. På samme måde lykkedes det at samle folkedanseforeningernes bestyrelser til at samarbejde.\nI 1987 kom Aktivitetskalenderen. John Eliasen indsamlede og koordinerede spillemands- og folkedanseaktiviteter fra området, og kalenderen blev udsendt til alle folkedanserforeninger på egnen.\nI de følgende år blev spilleaktiviteterne udvidet med:\nSpillemandstræf: To gange om året. Om foråret i samarbejde med folkedanserforeningen F.C, og om efteråret med en anden lokal forening, der var interesseret i at deltage. Sidste gang i 2003.\nÅbningslegestue: 1987–98, genoptaget 2003 under navnet: Danseledernes Fælleslegestue.\nJohn Eliasen ønskede et tæt samarbejde med andre lignende foreninger på Djursland til glæde for både folkedansere og spillemænd. Der blev danset med liv, lyst og sved på panden.\nJulelegestue: Har været afholdt den 27. dec. siden 1985. I 2013 ændredes det til Nytårslegestue, men fra december 2013 blev den igen til Julelegestue ved at flytte arrangementet til den 29. december.\nSøndagsdansen: Til 2001. Afløst af: Spillemandsballer. I 2006 begyndte spillemandsballerne, i begyndelsen 3 gange om året, nu efter behov.\nFolkedans for udviklingshæmmede sammen med F.C. Grenaa, blev en stor succes, der bl.a. resulterede i et Landsstævne for psykisk udviklingshæmmede den 19. – 22. oktober 1995 og Handicaptræf i Grenaa 8.–10. august 2008.\nUd over disse fastere arrangementer har vi haft glæde af Sommerspil hos medlemmer, der har lagt have eller skov til.\nSiden 1998 har vi spillet til Julemarked på Gl. Estrup, – en stor fornøjelse.\nLaugsture: Lauget har arrangeret udflugter. Turene er gået til Begtrup Vig 1987, spillemandsstævne i Smyge Huk (Skåne) 1989 og -99, Tunø 2000, Samsø 2001 og -10, Hvide Sande 2002, Oksbøl 2003, Brønderslev 2004, Skanderborg 2006, Fåborg 2008.\nI øvrigt har der været bud efter spillemændene på torve og stræder, i præstegårde, på museer, i foreninger, og ikke mindst til folkedansearrangementer andre steder på Djursland.\nI forbindelse med laugets jubilæer har der været afholdt særlige fester. Ved 10 års jubilæet blev der indspillet et kassettebånd.\nIsær kan også nævnes deltagelsen i DGI’s danselandsstævne i Ebeltoft i 2011, hvor John Eliasen og Lisbeth Hjorth fra lauget var med i stævneudvalget.\nEn betydelig skikkelse i laugets virke var forspiller Niels Viggo Madsen, af spillemandsslægt og barnebarn af Djurslands kendte spillemand og komponist P. Madsen.\nNiels Viggo døde i 2008 og testamenterede storsindet en sum penge til spillemandslauget.\nEn gruppe interesserede gjorde et stort arbejde omkring P. Madsens musik, med liv og virke. Det blev til et flot nodehæfte med forord og kommentarer om hans spillemandsliv, og en indspilning af en CD med 19 numre af P. Madsens musik.\nSamtidig blev der afholdt flere festligheder i forbindelse med arbejdet.\nDen 26. juli 2011 døde laugets ildsjæl, John Eliasen. Han efterlod sig et stort tomrum, som vi nu forsøger at fylde ud. Det er en stor opgave, men vi klør på.\nRedigeret af Karen Lindballe


Sælg forældet hardware | BB-NET\nHos os sælger du brugt og nedlagt hardware. Ubekymret med indsamling, sletning af data og ekstremt rimelige markedspriser.\nHar du hardware, som din virksomhed ikke længere bruger eller har brug for?\nbb-net er din partner til køb af it-hardware. De fleste enheder fra producenterne Lenovo, Hewlett Packard (HP), Dell, Fujitsu, Microsoft, Samsung eller Apple bruges i it-forretningsmiljøet. Det er med disse mærker, at du opnår den højeste ekstraindkomst, som en refinansiering af ny hardware muliggør. Selvfølgelig, hvis du ønsker det, tager vi os af den emballage, transport, sletning af data og rapportering, der er skræddersyet til dig.\nVi køber en bred vifte af produktgrupper. Vi er tilbagekøbsspecialist for hele din it-infrastruktur.\nSÆLG BRUGT HARDWARE NU


Kapitel 8: Pensioner. 8.1 Målsætninger - PDF\nKapitel 8: Pensioner. 8.1 Målsætninger\nDownload "Kapitel 8: Pensioner. 8.1 Målsætninger"\n1 Kapitel 8: Pensioner 8.1 Målsætninger Det er en væsentlig del af et velfærdssamfund at sikre rimelige levevilkår for ældre medborgere. Rimelige levevilkår for pensionister kan anskues fra to vinkler. Den ene er at sikre alle ældre en levestandard på et vist minimumsniveau, dvs. at undgå fattige pensionister. Den anden er at sikre, at levestandarden som pensionist står i et rimeligt forhold til levestandarden som erhvervsaktiv. For de fleste er det et stærkt ønske at have stort set uændrede levevilkår, når man bliver pensionist. Derfor bør pensionering ikke være forbundet med drastiske ændringer i levevilkår og social status. Det er en vigtig social og fordelingspolitisk opgave at sikre et rimeligt pensionssystem. Samtidig er aldring og dermed pensionering forskellig fra andre sociale hændelser. Det at blive ældre er en del af livet, og kan forudses og planlægges. Det vil i praksis sige, at man kan sikre sig sin levestandard som pensionist ved forudgående pensionsopsparing. Da alle bliver ældre er det en grundlæggende interesse for et velfærdssamfund at sikre, at alle får sparet op til en rimelig pension. Til aldring er også knyttet andre hændelser som tab af arbejdsevne og sygdom, hvilket kan lede til ufrivillig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet. Det er en central opgave for velfærdssamfund at løse sådanne problemer via førtidspensionering og sundhedsvæsenet. Dette kapitel omhandler alene pensioner. Traditionelt har det været sådan i de fleste lande, at man har fastlagt en bestemt pensionsalder. Personer yngre end denne aldersgrænse er som udgangspunkt på arbejdsmarkedet og bidrager til forsørgelse. Personer ældre end denne aldersgrænse er pensionister med et forsørgelsesbehov/krav. Pensionering var tidligere ofte forbundet med at være fysisk og økonomisk svag. Selvom der stadig er sådanne aldersgrænser, giver en sådan generalisering af alle over en given pensionsalder som både fysisk og økonomisk svage mindre og mindre mening. De fleste vil gerne have mulighed for en fleksibel tilbagetrækning, f.eks. ved gradvist at nedbringe den ugentlige arbejdstid eller have lidt flere ferieuger, mod til gengæld at blive nogle flere år på arbejdsmarkedet. Dette gælder den frivillige tilbagetrækning, og det er derfor en vigtig udfordring at indrette et pensionssystem, som giver mulighed for en mere fleksibel tilbagetrækning på rimelige vilkår for den enkelte og samfundet. Pensionssystemer er under pres i mange lande grundet stigende forsørgerkvoter eller såkaldt aldring. Antallet af ældre stiger i forhold til antallet af erhvervsaktive. Det skyldes i mange lande både et fald i fertiliteten i den sidste del af det 20. århundrede, og ikke mindst en stigende levetid. Den gennemsnitlige levetid er således steget markant i de fleste lande over en længere årrække. Dette er en væsentlig velfærdsgevinst, ikke mindst fordi det for mange er tale om flere sunde leveår. Det er også tilfældet i Grønland. Ifølge Grønlands Statistiks befolkningsfremskrivning regnes der i basisscenariet med en stigning i middellevetiden fra 70,9 år i 2009 til 74,0 år i 2030 for kvinder, og fra 65,3 år i 2009 til 70,0 år i 2030 for mænd (Se Grønlands Statistik(2009)). 1\n2 Udviklingen de senere år sammenholdt med internationale erfaringer viser, at denne fremskrivning nemt kan vise sig at undervurdere udviklingen i levetiden. Den stigende levealder skaber nogle udfordringer. Med givne pensions eller tilbagetrækningsaldre er stigende levealder ensbetydende med en længere periode med træk på velfærdsordningerne, uden at man bidrager mere til dem (Se Skatte og Velfærdskommissionen (2010)). Det er oplagt, at dette vil forrykke den finansielle balance for velfærdssamfundet. Det er væsentligt at understrege, at dette ikke kun handler om pensioner, men også om øget træk på velfærdstilbud som sundhed, pleje m.m. Det er vurderet, at aldringen vil betyde en udgiftsstigning frem til 2035 på 9 ½ % af den samlede indkomst i samfundet, alene for at finansiere velfærdsordninger, som de kendes i dag (Grønlands Økonomiske Råd (2010)), se også kapitel 1. Pensionsudfordringen er særlig stor i Grønland af flere grunde. Som nævnt vil der også komme store forskydninger i befolkningens alderssammensætning. Samtidig er pensionsdækningen meget uensartet. En del er omfattet af en arbejdsmarkedspensionsordning. Da disse ordninger for de fleste er relativt nye og bidragsprocenterne relativt beskedne, vil der gå en lang årrække inden en stor andel af befolkningen gennem et helt arbejdsliv har haft en væsentlig pensionsopsparing. Samtidig er der en stor restgruppe uden egentlig pensionsopsparing, som vil være fuldstændig afhængig af de offentlige pensioner. Dette kapitel ser nærmere på mulighederne for at tilpasse pensionssystemet, så flere sikres en god pensionsdækning, samtidig med rimelige muligheder for at den enkelte kan tilrettelægge tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet. Samtidig er det vigtigt at tage hensyn til de store demografiske forskydninger og dermed konsekvenserne for de offentlige finanser. 8.2 Principper for pensionssystemer For at vurdere indretningen af pensionssystemerne er det nyttigt at se på de forskellige muligheder for indretningen af disse. De mange muligheder afspejler både de mange hensyn, der er til pensionering, og at de forskellige systemer har både fordele og ulemper. Pensionssystemer kan overordnet karakteriseres ud fra følgende tre kriterier 1 i) Graden af fondsbasering ii) Bidrags vs. tilsagnsbaserede ordninger iii) Graden af omfordeling/aktuarisk fairness. I et fondsbaseret system indbetales alle bidrag til en fond, og de mulige udbetalinger fra pensionskassen er bestemt af disse bidrag inklusiv forrentning. Der er således tale om et selvfinansierende lukket system. Arbejdsmarkedspensioner er som hovedregel fondsbaserede. Modsætningen er et såkaldt her og nu system, hvor de løbende udbetalinger er bestemt af de løbende indbetalinger. I det enkelte år er der en en til en sammenhæng mellem ind og udbetalinger, og der oparbejdes ikke nogen pensionsformue. Systemet virker således ved, at de bidragende (erhvervsaktive) medlemmer løbende betaler til de modtagne (pensionister) 1 For nærmere beskrivelser af pensionssystemer½ se f.eks. Barr og Diamond (2006) og OECD (2009). 2\n3 medlemmer. Et offentligt pensionssystem, hvor pensioner løbende finansieres via skattebetalinger pålagt de erhvervsaktive, er et her og nu finansieret system. Afkastet i de to pensionssystemer er forskellige. I et her og nu system er afkastet bestemt af væksten i befolkningen og lønningerne. Hvis befolkningen vokser, vil der være flere unge(erhvervsaktive) per ældre (pensionister), og derfor kan den ældre få en højere pension med en given bidragssats for de unge (erhvervsaktive). Modsat såfremt befolkningstallet falder. Tilsvarende i takt med lønstigninger, vil man med en given bidragssats kunne betale mere til hver pensionist. I et funded system er afkastet bestemt af markedsrenten. Både teoretiske og empiriske argumenter taler for, at afkastet i et fundet system er større end i et her og nú system 2. Denne afkastforskel er årsagen til, at der internationalt har været en trend i retning af fondsbaserede pensionssystemer i de senere år. I et bidragsbaseret system er bidragene til systemet fastsat (typisk som en procent af lønnen), og den faktiske pension bliver siden bestemt af de midler, der er til rådighed, dvs. den akkumulerede opsparing inklusiv forrentning. Omvendt giver et tilsagnsbaseret system en på forhånd lovet pension (typisk indekseret). Den klassiske fondsbaserede model er en bidragsbaseret model, mens et klassisk her og nu finansieret system er et tilsagnsbaseret system. Men der kan sagtens tænkes mellem tilfælde, jfr. nedenfor. Et pensionssystem er aktuarisk, såfremt der for den enkelte person er en markedsmæssig sammenhæng mellem indbetalinger og udbetalinger. I et bidragsbaseret fundet system implicerer dette, at pensionsrettigheden er bestemt ved den akkumulerede værdi af pensionsindbetalingerne. Denne sum skal således finansiere pensionsudbetalingerne. Der kan være forsikringselementer knyttet hertil, f.eks. kan udbetalingerne ske som en livrente. Et sådant arrangement er aktuarisk, såfremt de forventede pensionsudbetalinger (dvs. vægtet med overlevelsessandsynlighederne) svarer til værdien af de akkumulerede pensionsindbetalinger. I et fuldstændigt aktuarisk system svarer værdien af de udbetalte pensioner præcist til værdien af det indbetalte bidrag (inkl. forrentning), og et sådan system har derfor ingen omfordeling. 2 For OECD landene under et har real renten ligget omkring 3 %, den reale vækst har været omkring 2 %, og befolkningsvæksten har været omkring 0,5 %. 3\n4 Tabel 8.1: Fordele og ulemper ved fondsbaseret og her og nu finansieret pensionssystemer Fordele Ulemper Fondsbaseret Klar sammenhæng mellem indbetalinger og udbetalinger Fleksibelt i forhold til tilbagetrækning Højere afkast Begrænsede muligheder for risikospredning på tværs af generationer Pension forudsætter forudgående opsparing Her og nu finansieret Alle er omfattet Omfordeling er mulig Risikodeling på tværs af generationer Mindre fleksibelt mht. tilbagetrækning Skatteforvridninger Fordele og ulemper ved de to systemer er sammenfattet i tabel 8.1. Det fremgår, at det der er en fordel for det ene system, typisk er en ulempe for det andet. Fordelen ved det fondsbaserede er et højere afkast, samt den klare sammenhæng mellem ind og udbetalinger. Det betyder samtidigt, at den enkelte selv bærer alle konsekvenserne af pensionsopsparingen. Ulempen er, at pensionerne fuldstændigt afhænger af forudgående opsparing, og der er ingen omfordeling eller risiko deling mellem generationer. Dette er muligt i et her og nu finansieret system, hvor alle er omfattet, og pensionen udbetales uafhængigt af forudgående bidrag. Det sker fordi de erhvervsaktive løbende via skattebetalinger finansierer pensionerne. Ulemperne er et lavere afkast, og skatteforvridningerne i et skattefinansieret system. I et sådant system er det også sværere at skabe muligheder for fleksibel tilbagetrækning. Da der er fordele og ulemper ved de forskellige pensionssystemer er det ikke muligt at pege på en foretrukken model for indretningen af pensionssystemet. Verdensbanken (World Bank (1994)) har anbefalet, at pensionssystemerne bygges op omkring tre søjler. Søjle I: Et offentligt pensionssystem omfattende alle. Typisk et pensionssystem med givne pensioner (tilsagnsbaseret) og finansieret via arbejdsmarkedsbidrag eller generel beskatning efter et her og nu princip. Søjle II: Obligatorisk, men privat organiserede pensionsordninger typisk i form af arbejdsmarkedspensioner organiseret for en gruppe af arbejdere eller ansatte i en virksomhed. Sådanne systemer kan have elementer fra både fonds og her og nu finansierede systemer og være bidrags og tilsagnsbaserede. Søjle III: Frivillig privat pensionsopsparing, bidragsbaseret, fondet og aktuarisk. Verdensbanken anbefalede, at alle tre søjler skulle spille en rolle grundet deres forskellige fordele og ulemper. Søjle I har sin berettigelse i kraft af muligheder for omfordeling og sikring af en 4\n5 pension for alle (undgå fattige ældre), søjle II sikrer en pensionsdækning i forhold til ens arbejdsindkomst, mens søjle III giver mulighed for at tage individuelle hensyn. Både Danmark og Sverige har gennemført større ændringer i pensionssystemerne 3, som kan være af særlig interesse for Grønland. I bilagstabellerne 1 3 er der givet en oversigt og sammenligning af pensionssystemerne i de tre lande. I Danmark består den primære del af søjle I folkepensionen (hertil kommer ATP og LD) 4. En dækning i forhold til søjle II er opnået i kraft af en styrkelse af arbejdsmarkedspensionerne især fra slutningen af 1980erne og frem. Bidragsprocenterne er gradvist forøget, og i dag er de fleste på det ordinære arbejdsmarked omfattet af en arbejdsmarkedspension. Bidragsprocenten på LO/DA området (timelønnede) er nu på 12 % %, finansieret 2/3 af arbejdsgiver og 1/3 af lønmodtager, og for mange andre grupper er bidragsprocenten højere. Indfasningsperioden for pensionsordninger er lang og først i 2050 vil nye pensionister have oparbejdet pensionsrettigheder baseret på indbetalinger med høje bidragssatser gennem et helt arbejdsliv. Endelig er der en række (skattesubsidierede) muligheder for individuel frivillig pensionsopsparing, og på den måde er de tre søjler dækket ind. I Danmark er der en mulighed for førtidig pensionering via efterløn. Rettighed til efterløn forudsætter forudgående bidragsbetalinger. Man kan gå på efterløn fra det 60. år, men der er i systemet indbygget præmier ved at vente til det 62. år eller senere. Pensionsalderen med ret til folkepension er 65 år. Med velfærdsforliget fra 2006 er det aftalt, at efterlønsalderen hæves fra 60 til 62 år fra 2019 til 2022, og at pensionsalderen hæves fra 65 til 67 fra 2024 til Derefter vil disse alderstrin være knyttet til restlevetiden for en 60 år (se nedenfor). I Danmark har man mulighed for at opsætte sin folkepension. Det betyder, at man afstår fra folkepensionen for senere at få en højere pension udbetalt. Det er muligt fra det fyldte 65. år og frem til det 67. år, og det forudsættes, at man arbejder mere end 1000 timer om året. Falder arbejdstiden herunder, er man omfattet af reglerne for indkomst ved siden af pension. Ordningen er relativt kompliceret, da den ikke kun involverer den såkaldte venteprocent (præmien for at udskyde pensionen), men også fremtidig modregning som følge af større arbejdsmarkedspensioner, formue etc. Venteprocenten opgøres som forholdet mellem antallet af hele måneder, pensionen har været opsat, og middellevetiden i hele måneder for personer på pensionistens alder på ophørstidspunktet. Dette er mindre end den aktuariske værdi af udsættelsen. Eksempel: En person ønsker at fortsætte med at arbejde 5 måneder fra det fyldte 65. år, og dermed udskyde folkepensionen med 5 måneder. Middellevetiden for personer på 65 år og 5 måneder er 209 måneder (2009 tal) og dermed bliver venteprocenten 5 måneder/209 måneder = 3 Det følgende er baseret på Velfærdskommissionen (2005). 4 Retten til folkepension indtræder ved det fyldte 65. år (forudsat at krav til indfødsret og bopælstid er opfyldt). Folkepensionens grundbeløb nedsættes, såfremt man har en arbejdsindtægt ved personlig arbejde over kr. og bortfalder ved en indkomst på kr. (2011). Der modregnes ikke for andre former for indkomst eller formue. 5\n6 2,39 %, som oprundes til 3 %. Pensionisten vil dermed i resten af sin levetid få forhøjet sin folkepension med 3 %. Sverige gennemførte en meget omfattende pensionsreform i starten af 1990erne, med en overgangsordning frem til Det nye system består af tre pensionstyper : garantipensionen, indkomstpensionen og præmiepensionen. Garantipensionen sikrer en minimumsindkomst for alle, der opfylder et bopælskrav. Indkomstpensionen afhænger af de årlige indbetalinger og forrentes med stigningen i den gennemsnitlige indkomst. Præmiepensionen er en fondsbaseret opsparingsordning, hvor indbetalingerne deles mellem virksomhed og aftager. Bidragene er henholdsvis 11 % og 7,5 % af den pensionsgivende indkomst, dvs. bruttoindkomst minus pensionsbidrag. Af det samlede bidrag på 18,5 %, går 16 % til indkomstpensionen og 2,5 % til præmiepensionen, og begge er obligatoriske. De tre pensionstyper matcher de tre søjler omtalt ovenfor. Det særlige ved det svenske system er, at det er en hybrid mellem forskellige pensionssystemer. Det har en fast bidragsprocent, og bidraget går ind på en individuel konto som i et funded system. Imidlertid er systemet overvejende her og nu finansieret, dvs. der sker ikke nogen fondsopbygning, og pensionerne finansieres af de løbende indbetalinger. Det gælder dog ikke præmiepensionen, der er fondet og individuel. Med reformen blev pensionssystemet udskilt fra de øvrige offentlige finanser for at sikre et autonomt og selvbærende system. Indkomstpensionen er som nævnt her og nu finansieret, dvs. der er ingen finansielle hensættelser. Pensionsudbetalingerne må derfor justeres i forhold til indbetalingerne 5, men den enkeltes pension står i forhold til den individuelle indbetaling (konto). Bliver der således relativt flere pensionister vil pensionerne falde, men det sker proportionalt for alle således, at pensionerne står i forhold til indbetalingerne, men ikke efter normale aktuariske principper. I beregningen af pensionsydelsen indgår også generationens restlevetid, idet et væsentligt hensyn ved reformen har været at sikre robusthed over for demografiske ændringer. På den måde sikres en dækning, der står i forhold til indbetalingerne samtidig med, at systemet sikres en finansiel balance. Det svenske system kombinerer således mekanismer fra et aktuarisk fondet system med et her og nu finansieret system. I det nye svenske system kan pensionisten vælge at gå på pension fra det 61. år, men pensionsydelsen reduceres ved tidlig tilbagetrækning. For personer, der tjener mere end den gennemsnitlige industriarbejder, er prisen for tidligere pension, at nettokompensationsgraden er 5 Der foretages en årlig justering af den aktuelle saldo for indkomstpensionen (pensionsbalancen). Justeringen indebærer tre elementer. For det første fordeles pensionsbalancen for årets afdøde mellem de overlevende, For det andet justeres balancen i forhold til udviklingen i den gennemsnitlige indkomst. For det tredje fratrækkes et årlig beløb til dækning af administrative omkostninger. Udover den overfor nævnte standardjustering af pensionsbalancen kan der forekomme ekstraordinære justeringer, hvis eksempelvis demografiske forskydninger fører til ubalance mellem pensionssystemets ind og udbetalinger. Der føres løbende regnskab med aktiver og passiver idet forventede fremtidige ind og udbetalinger inkluderes. Hvis passiverne overstiger aktiverne reduceres den årlige indkomstindeksering i en periode indti, der igen er ligevægt mellem aktiver og passiver. Omvendt kan det i den modsatte situation komme på at tale at udlodde et eventuelt opbygget overskud til medlemmerne. 6\n7 2 2½ % point lavere pr. år. Det svarer til en reduktion af nettopensionen for denne indkomstgruppe på omkring svenske kr. om året for hvert år, pensioneringen fremskyndes. Årsagen til den lavere ydelse ved tidlig pensionering er dels en kortere opsparingsperiode, og dels den længere udbetalingsperiode. Da garantipensionen ikke udbetales tidligere end ved det 65. år, bliver netto kompensationsgraden markant lavere for lavtlønnede, der vælger tidlig pensionering. Det svenske system giver mulighed for fleksibel tilbagetrækning, da det er muligt at hæve forskellige andele af både indkomst og præmiepensionen, hhv. 25, 50, 75 og 100 %, og muligheden for at arbejde enten halv eller fuld tid uafhængigt af, hvor stor en andel af pensionen, der hæves. Det nye svenske system adskiller sig på tre væsentlige punkter fra det offentlige danske pensionssystem. For det første er det offentlige svenske pensionssystem robust over for ændringer i middellevetiden, da systemet er adskilt, og har en justering af pensionerne til sikring af finansiel balance. I det danske system medvirker levetidsindeksering til at håndtere effekterne af aldring, men tilpasningen er knyttet til pensionsperioden og ikke til sikring af finansiel balance. For det andet er der i det svenske system en sammenhæng mellem den enkeltes indbetalinger til pension og udbetalinger af pension. Selvom det svenske system ikke er aktuarisk, er der i systemet en tættere sammenhæng mellem ind og udbetalinger end i det danske system. Det betyder blandt andet, at personer, der vælger at trække sig senere og dermed indbetaler i flere år, belønnes med højere årlig pensionsydelse. Danmark har bevæget sig i samme retning bl.a. med efterlønsreformen i 1999, der øgede tilskyndelsen til at vente med efterlønnen til 62 år eller senere, og indførelsen af opsat pension fra juli Men belønningen for at udskyde tilbagetrækningen er fortsat mindre i Danmark end i det nye svenske system, der også giver mulighed for delvist tilbagetrækning. For det tredje er tilskyndelsen til tilbagetrækning højere ved lavere indkomst end ved høj indkomst i Danmark, hvilket ikke i samme grad er tilfældet i Sverige. 8.3 Pensionsordninger i Grønland Pensionssystemet i Grønland omfatter elementer af de tre søjler omtalt ovenfor, men opbygningen af arbejdsmarkedspensioner er fortsat relativ ny. Det følgende giver en gennemgang af hovedtrækkene i pensionssystemet Offentlige pensioner Alderspension Den nuværende søjle 1 pensionsordning består af alderspensionen, der er en ydelsesdefineret og skattefinansieret her og nu finansieret ordning 6. For at kunne modtage alderspension skal man med visse undtagelser opfylde nogle grundlæggende betingelser vedr. indfødsret og bopæl, både i forhold til optjening af rettigheder og udbetaling af alderspensionen. Alderspensionen er en social pension målrettet de økonomisk dårligst stillede ældre. Formålet er således at modvirke lav levestandard for ældre medborgere. Hvorvidt den kan tildeles, og i hvilket omfang, afhænger af størrelsen af husstandens samlede skattepligtige indtægt. Husstandens samlede skattepligtige 6 For nærmere beskrivelse se f.eks. Skatte og Velfærdskommissionen (2011c). 7\n8 indtægt består af indtægter fra såvel ansøgeren om/modtageren af alderspension, som dennes evt. ægtefælle, registrerede partner eller samlever. I 2010 er alderspensionsbeløbet kr årligt for enlige alderspensionister og par, når kun den ene er berettiget til at få alderspension. For par er pensionen på kr , når begge er berettigede til at få alderspension. Pensionsydelserne er pristalsregulerede Alderspensionister må have anden skattepligtig indtægt ved siden af alderspensionen. Hvor enlige alderspensionister i 2010 må have op til kr. årligt, må par have op til kr. årligt i anden skattepligtig indtægt, før der reguleres i alderspensionen. Reguleringen af alderspensionen sker efter fastsatte regler for indtægtsgrænser og modregningsprocenter, jfr. nedenfor. Det betyder, at pensionen helt bortfalder ved tilstrækkelig høj indkomst. For enlige alderspensionister er grænsen kr. årligt, og for par kr. årligt. Alderspensionister uden egen bi indkomst vil dog altid være berettiget til at få udbetalt 50 % af alderspensionsbeløbet for en enlig alderspensionist uanset en evt. ægtefælles, registrerede partners eller samlevers skattepligtige indkomst. Aftrapningen af alderspensionen ved bi indkomster er afhængig af civilstand, og for par om begge eller kun den ene er berettiget til alderspension, jfr. tabel 8.2. I alle tilfælde sker aftrapningen dog relativt hurtigt. For enlige aftrappes alderspensionen med 69,7 % af indkomststigningen. For par aftrappes med 51,2 % af indkomststigningen, hvis kun den ene er berettiget til alderspension, og med 69,9 %, hvis begge er berettiget til alderspension, og med 37,9 %, hvis den ene er berettiget til alderspension og den anden til førtidspension. For hver kr. stigning i bi indkomsten, aftrappes alderspensionen således med 697 kr., 512 kr., 699 kr. og 379 kr. i disse eksempler. Som supplement til alderspensionsbeløbet kan der ydes boligsikring. Endvidere kan der ydes behovsprøvede tillæg som børnetillæg, rådighedsbestemte tillæg, samt personlige tillæg. I tabel 8.3 er boligsikringen samt de forskellige tillæg, der kan ydes som supplement til alderspensionsbeløbet, nærmere beskrevet. 8\n9 Tabel 8.2: Indtægtsgrænser, aftrapning og bortfaldsgrænser for alderspensionen for forskellige husstandstyper Enlige Par, hvor kun den ene er berettiget til alderspension og har egen bi indkomst og hvor den anden ikke er berettiget til nogen form for pension Par, hvor kun den ene er berettiget til alderspension og ikke har egen bi indkomst og hvor den anden ikke er berettiget til nogen form for pension* Par, hvor begge er berettiget til alderspension og begge har egen bi indkomst Par, hvor begge er berettiget til alderspension og kun den ene eller ingen har bi indkomst Par, hvor den ene er berettiget til alderspension og den anden berettiget til førtidspension, og hvor alderspensionisten har egen bi indkomst Par, hvor den ene er berettiget til alderspension og den anden berettiget til førtidspension, og hvor alderspensionisten ikke har egen bi indkomst Bi indkomst Grundbeløb pr. år Grundbeløb pr. år Grundbeløb pr. år Grundbeløb pr. år Grundbeløb pr. år Grundbeløb pr. år Grundbeløb pr. år eller mere Kilde: Cirkulære om takster og indkomstgrænser for alderspension fra 1. januar 2011 Note: For par, hvor kun den ene er berettiget til alderspension og ikke har egen bi indkomst og hvor den anden ikke er berettiget til nogen form for pension, kan forsørgelsesgrundlaget for den, der ikke er berettiget til alderspension, betragtes som en bi indkomst. 9\n10 Tabel 8.3: Boligsikring og tillæg til alderspensionen Boligsikring Supplerende social sikringsydelse Type Målgruppe Regulering/udmåling Borgere, der bor til leje i en enten offentligt, eller privat ejet bolig. Centralt af Naalakkersuisut Børnetillæg Tillæg Borgere, der, enten igennem direkte forsørgelse, eller ved udbetaling til underholdsbidrag, har forsørgelsespligt overfor børn under 18 år. Rådighedsbestemte tillæg Tillæg Borgere, hvis skattepligtige indkomst efter skat og efter fradrag af husleje (efter fradrag af boligsikring) og udgifter til el og vand er mindre end en minimumsgrænse for dette (rådighedsbeløbet), der er fastsat decentralt af kommunalbestyrelsen. Centralt af Naalakkersuisut Decentralt af kommunalbestyrelsen Personlige tillæg til væsentlige udgifter som følge af helbredsmæssige behov samt anskaffelse af briller og hjælpemidler og til overlevelseshjælp Tillæg Borgere, hvis økonomiske forhold er særligt vanskelige, eller som af forskellige årsager risikerer at komme i alvorlig økonomisk nød. Decentralt af kommunalbestyrelsen Størrelsen af boligsikringen afhænger af husstandens samlede skattepligtige indkomst i det nærmeste forudgående slutlignede år, huslejens størrelse, antal rum samt antallet af børn i husstanden. Retten til boligsikring bortfalder, såfremt husstandens samlede skattepligtige indkomst overstiger et grænsebeløb, der er fastsat centralt af Naalakkersuisut. Størrelsen af grænsebeløbet afhænger af antallet af børn i husstanden. Størrelsen af børnetillægget er et fast beløb, der reguleres automatisk, når underholdsbidraget reguleres. Størrelsen af rådighedsbestemte tillæg afhænger af differencen imellem rådighedsbeløbet og den skattepligtige indkomst efter skat og efter fradrag af husleje (efter fradrag af boligsikring) og udgifter til el og vand. Størrelsen af personlige tillæg beror på en individuel behovsvurdering foretaget decentralt af kommunalbestyrelsen. 10\n11 Pensionsalderen blev i 1978 fastsat til 60 år. Den er siden ændret, først til 63 år i 2003 og til 65 år i Af finansloven 2010 fremgår det, at der i 2008 var personer over pensionsalderen, og at der af disse var helårsmodtagere af alderspension Alderspensionsbeløbet og børnetillægget finansieres med 90 % af Landskassen og 10 % af kommunerne. Rådighedsbestemte tillæg samt personlige tillæg finansieres udelukkende af kommunerne. Portabilitet Mobilitet af arbejdskraft rejser spørgsmålet om, hvilke sociale rettigheder personer har efter endt arbejdsophold i et land. Alderspensionen er portabel, dvs. en arbejdsperiode i et land giver som hovedregel en rettighed til en pension ved pensionering. Nordisk Konvention om Social Sikring sikrer alle nordiske statsborgere rettigheder efter nordisk lovgivning. Nordiske statsborgere med bopæl i et EØS land har bl.a. under visse betingelser ret til en pensionsandel fra Grønland, når de har boet i Grønland i minimum 1 år og indenfor Rigsfællesskabet (Danmark, Grønland og Færøerne) i minimum 3 år. I 2008 modtog 141 personer uden for Grønland en pension fra Grønland optjent ved tidligere beskæftigelse i. De samlede udgifter til nordisk pension fra Grønland beløb sig i 2008 til kr. Reglerne om nordisk pension er forskellige ved flytning imellem Grønland og Danmark (Færøerne) eller et af de øvrige nordiske lande. Ved flytning imellem Grønland og Danmark, er det reglerne i det land man bosætter sig i, der er gældende ved beregningen af pensionen. En enlig pensionist, der f.eks. flytter fra Grønland til Danmark, og som har en indtægt ved personligt arbejde på kr. årligt vil således godt kunne modtage dansk folkepension, herunder et fuldt grundbeløb (i 2010 indtægtsregulering fra kr. årligt/bortfald fra kr. årligt) og et nedsat pensionstillæg (i 2010 indtægtsregulering fra kr. årligt/bortfald fra kr. årligt), selvom pensionisten pga. størrelsen af denne bi indkomst ikke ville være berettiget til grønlandsk alderspension. Ved flytning imellem Grønland og et andet nordisk land end Danmark og Færøerne gælder det såkaldte pro rata princip, dvs. den samlede pensionsrettighed er sammensat af den andel af arbejdslivet man har arbejdet og optjent pensionsrettigheder i forskellige lande. En pensionist bosat i f.eks. Norge, men som har arbejdet i Grønland i 6 år, vil således kunne modtage en brøkpension fra Grønland. Personen vil modtage en andel af det berettigede alderspensionsbeløb, bestemt som det hele antal år pensionisten har været bosat i Grønland divideret med 40 år, dvs. pensionen fra Grønland vil blive 6/40 af det berettigede alderspensionsbeløb. Den øvrige del på 34/40 vil være optjent i det norske pensionssystem. Personer med bopæl eller ophold i Grønland i mindst 6 måneder er i opholdsperioden uanset oprindelseslandet fuldt skattepligtige af alle indkomster. For personer, der er fuldt skattepligtige i Grønland, skal pensioner medregnes i den skattepligtige indkomst i Grønland. I henhold til dobbeltbeskatningsaftaler indgået med hhv. Danmark, Færøerne, Island og Norge, vil der i Grønland blive givet nedslag i den grønlandske skat, såfremt pensioner beskattes i både Grønland og ét af disse lande. I henhold til intern lovgivning, kan der i Grønland desuden gives nedslag i den grønlandske skat, såfremt pensioner kan beskattes i både Grønland og et land, som Grønland ikke har indgået en dobbeltbeskatningsaftale med. 11\n12 Fremadrettet er det vigtigt at notere at rettigheden til en alderspension er afgrænset på følgende måde: retten til alderspension er betinget af, at ansøgeren har fast bopæl i Grønland, i et af de øvrige nordiske lande eller i et land, som har tiltrådt EØS aftalen, jfr. 2 i LTF nr. 3 af 7. maj 2007 om alderspension. Dette betyder i praksis, at retten til alderspensionen mistes for personer fra f.eks. Østeuropa eller Asien, såfremt de efter en kort eller længere arbejdsperiode i Grønland, igen bosætter sig i deres oprindelsesland. Tilsvarende vil en en alderspensionist bosat fx i Norge med en rettighed til en alderspension fra Grønland, miste denne ved flytning til f.eks. Indonesien. Dette er en væsentlig værnregel i forhold til eksport af sociale ydelser, og den foreslås bibeholdt Arbejdsmarkedspensioner Arbejdsmarkedspensioner (Søjle 2) er under opbygning, og spiller derfor ikke nogen væsentlig rolle for det store flertal af dagens pensionister. I takt med opbygningen af arbejdsmarkedspensionerne vil det ændre sig, og medvirke til at sikre en bedre dækningsgrad (dvs. forhold mellem pension og tidligere arbejdsindtægt) for en større del af fremtidens pensionister. Arbejdsmarkedspensionerne kan komme til at spille en stor rolle for det fremtidige forsørgelsesgrundlag for pensionister. Ordningerne får dog kun væsentlig betydning, hvis de allerfleste bliver omfattet af arbejdsmarkedspensionordninger, og hvis der sker en forøgelse af bidragssatserne. For store grupper af lønmodtagere er pensionsbidragssatserne endnu kun på niveauet 7 8 % af lønnen. Det er vurderingen, at bidragssatserne skal op på niveauet % for på langt sigt, det vil sige år, at opnå en situation, hvor arbejdsmarkedspensionerne kan blive større end de offentlige pensioner. Visse grupper af lønmodtagere, herunder tjenestemænd og funktionærer med mellemlange og lange uddannelser har pensionsordninger, der kan sikre en pension med en dækningsgrad på 60 % eller mere. Men for det store flertal er arbejdsmarkedspensionerne under opbygning, og få har foretaget pensionsopsparing i gennem et helt arbejdsliv. Der findes i dag to pensionskasser 7 SISA og PFA Soraarneq, der først er blevet stiftet for år siden. Herudover er mange omfattet af pensionsordninger i udlandet som følge af udlandsarbejde, ligesom visse personalegrupper har medlemskab i danske pensionskasser, herunder lærere, jurister og økonomer, magistre og en stor del af sundhedspersonalet. Den første grønlandske arbejdsmarkedspensionsordning blev oprettet i 1999, hvor Arbejdstagernes Pensionskasse (SISA) blev stiftet. Formålet med SISA er at sikre medlemmerne og deres efterladte imod indkomstbortfald i tilfælde af enten død, eller alderspensionering. SISA administrerer den pensionsordning, som er indgået imellem Grønlands Lønmodtagerorganisationen (SIK) og en række offentlige og private arbejdsgivere, herunder hhv. Grønlands Selvstyre, Staten, Kommunerne, Tele/Post, A/S Boligselskabet INI, forskellige A/S er, Grønlands Arbejdsgiverforening (GA) og Grønlands arbejdsgiverorganisation (NUSUKA). SISA havde i medlemmer, hvoraf var aktive og resten var hvilende, dvs. medlemmer der tidligere har betalt pensionsbidrag, men som ikke betalte i Gennemsnitsalderen for medlemmer var i 2009 på 39 år, og af de medlemmer var 51 % 7 Arbejdsmarkedspensionerne er også nærmere beskrevet i Grønlands Økonomiske Råd (2010b). 12\n13 mænd og 49 % kvinder. Det obligatoriske bidrag til pensionsordningen fastsættes ved overenskomstforhandlingerne som en procentdel af lønmodtagernes pensionsgivende løn. Bidragsprocentens størrelse varierer mellem 6,7 % og 8,47 %. Den gennemsnitlige indbetaling pr. medlem var i 2009 på kr. årligt. I 2009 udgjorde de samlede præmieindtægter 130,5mio. kr. I hensættelser til pensionsaftaler var der oparbejdet 908,7 mio. kr. SISA udbetalte i 2009 i alt 9,5 mio. kr., hvoraf 3,7 mio. kr. blev udbetalt til alderspension og resten til førtidspensionister, ægtefæller og børn. SISA har beregnet, at med de nuværende bidragssatser vil kun 5 % af de, der forventes pensioneret i 2020 få en årlig pension større end kr. I 2030 vil 20 % få en arbejdsmarkedspension større end kr. Alderspensionsudbetalingerne fra SISA vil således i en årrække fortsat udgøre en beskeden andel af den samlede alderspension. PFA Soraarneq I 2000 blev der af Foreningen Soraarneq og PFA Pension stiftet et datterselskab til PFA Pension, PFA Soraarneq. Formålet med PFA Soraarneq er at drive en livs og pensionsforsikringsvirksomhed. Bag PFA Soraarneq står en række lønmodtagerorganisationer, samt private arbejdsgivere og arbejdsgiverorganisationer, herunder hhv. Perorsaasut Ilinniarsimasut Peqatifiiffiat (PIP), Attaveqaat (teleteknikere), Tele Greenland A/S, A/S Boligselskabet INI, Grønlandsbanken (aktieselskab), Foreningen af Tekniske Rådgivere (TSP), Arbejdsledere i Grønland (SSK), Atorfillit Kattuffiat (tjenestemænd, tjenestemandslignende ansatte, overenskomstansatte samt ansatte med individuelle kontrakter), Royal Arctic Line A/S, KNI A/S, Finansforbundet og Grønlands Arbejdsgiverforening (GA). PFA Soraarneq havde i medlemmer. Den gennemsnitlige indbetaling pr. medlem var i 2009 på kr. årligt. I 2009 udgjorde de samlede præmieindtægter 62, 7 mio. kr. I hensættelser til forsikringsaftaler var der oparbejdet kr. PFA Soraarneq er lige som SISA en pensionsordning, der i en lang årrække fremover kun vil udbetale forholdsvis små beløb til pensionisterne, men vil kunne få mærkbar betydning på langt sigt, såfremt der kommer til at ske stigninger i bidragsprocenterne. Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) For danske, grønlandske og færøske arbejdsgivere gælder det, at der skal betales bidrag til Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) for danske ansatte, som ikke er hjemhørende i Grønland. Dette gælder også for udenlandske ansatte i Grønland, dvs. ansatte som ikke er født og opvokset i Grønland, og som kun opholder sig i Grønland pga. arbejde, og har til hensigt at forlade landet igen, når ansættelsesforholdet stopper. For udenlandske arbejdsgivere, dvs. arbejdsgivere med hovedsæde udenfor Rigsfællesskabet, gælder det også, at der skal betales bidrag til ATP, dog ikke for deres udenlandske ansatte i Grønland, men kun for deres danske ansatte, som ikke er hjemhørende i Grønland. De løbende indbetalinger til ATP er begrænsede, og det forventes ikke at pensionsudbetalinger fra ATP kommer til at få væsentlig betydning for fremtidige pensionister. I afsnit er det skønnet, at de samlede årlige betalinger til arbejdsmarkedspensionsordninger er på omkring 400 mio. kr. i alt, og heraf er knap halvdelen nemlig omkring 193 mio. 13\n14 kr. indbetalinger til de grønlandsk forankrede pensionsselskaber SISA og PFA Soraaneq. Størstedelen af de øvrige pensionsbidrag sker til pensionsordninger for tjenestemænd og funktionærer i både den private og den offentlige sektor. Betalingerne for disse sker i de fleste tilfælde til pensionsordninger i Danmark. En del af de personer, der er omfattet af disse ordninger, udvandrer til specielt Danmark inden eller i forbindelse med pensionering. Omfanget af udvandringer af personer med pensionsordninger i udlandet kan ikke forudsiges, men der er ingen tvivl om, at det er og fortsat vil være betydeligt. Det betyder så også, at en mærkbar del af pensionsopsparinger i Grønland foretages af personer, der udvandrer inden pensionsudbetalingerne finder sted. 8.4 Problemer og instrumenter i pensionspolitikken I det følgende vurderes centrale aspekter ved det aktuelle pensionssystem med henblik på at identificere problemområder og dermed behovet for initiativer og reformer Dækningsgrader Der foreligger ikke statistik, der muliggør en samlet vurdering af pensionernes dækningsgrad i forhold til tidligere indkomst, herunder en opdeling af pensionisters samlede indkomst i alderspensioner (og tillæg), udbetalinger fra arbejdsmarkedspensioner, udbetalinger fra andre pensioner (egen formue) samt andre indtægtskilder. Ligeledes er det ikke muligt at danne et samlet billede over den pensionsopsparing, der foretages af de erhvervsaktive i dag. Dermed er det også uklart, hvilken pensionsdækning de eksisterende ordninger vil give i fremtiden. Et centralt spørgsmål i relation til indretningen af pensionssystemet er, hvilken levestandard de offentlige pensioner giver mulighed for. Alderspensionen er en garantipension og dermed et sikkerhedsnet til sikring af en rimelig levestandard for alle pensionister. Det afgørende spørgsmål er den sikring, alderspensionen giver. Tabel 8.4 nedenfor angiver indkomsten for henholdsvis en enlig og et par, der alene modtager alderspension, dvs. der er ingen øvrige pensioner eller indtægter. Pensionister med sådanne pensioner eller indtægter vil have større indkomster og dermed forbrugsmuligheder. Tabellen viser både alderspensionen, den disponible indkomst samt den ækvivalerede indkomst, hvor der er taget hensyn til familiestørrelse 8. Endvidere viser tabellen den ækvivalerede disponible indkomst i forhold til medianindkomsten, og dermed den relative position for henholdsvis en enlig og et par på alderspension i forhold til middellevestandarden i samfundet. Det fremgår, at for den enlige er den relative indkomstandel 73 %, mens den er 66 % for parret. Det bemærkes, at både den enlige og par som alene har alderspension som forsørgelsesgrundlag vil være berettiget til boligsikring. Antages en årlig husleje på kr. vil den enlige få kr. i boligsikring, og parret vil få kr. Hertil kommer eventuelle behovsprøvede tillæg. 8 Denne er defineret ved at give en vægt på 1 til det første medlem af en husholdning, vægten 0,7 til det næste voksne medlem og 0,5 til hvert barn. En husstand med 2 voksne og 2 børn med en samlet indkomst på , og ækvivalentsvægten vil være 2,7, og den ækvivalerede indkomst derfor kr.. Dette tal kan tolkes som et udtryk for den materiale levestandard, hvert medlem af husholdningen har 14\n15 Tabel 8.4: Alderspension og dækningsgrad i forhold til medianindkomst, enlige og par, 2008 Pension Indkomst efter skat Ækvivaleret disponibel indkomst Andel af medianindkomst Enlig kr kr kr. 73 % Par kr kr kr. 66 % Note: Enlig og par som kun modtager alderspension. Ækvivaleret disponibel medianindkomst er kr I diskussioner af fattigdom er det i internationale sammenligninger en tommelfingerregel, at sætte indkomstgrænsen for fattigdom ved henholdsvis 50 % (OECD) eller 60 % (EU) af medianindkomsten for ækvivaleret disponibel indkomst (jfr. også baggrundsnotatet om fordeling, Skatte og Velfærdskommissionen (2010c)). Tallene her viser, at pensionerne har et sådant niveau, at pensionister ikke falder under nogle af disse fattigdomsgrænser. Dette viser, at der ikke er et særskilt problem i relation til alderspensionens størrelse og fattigdom, hverken for enlige eller par. Det vurderes, at mindst 10 % af familierne i aldersgruppen 65+ årige er fattige, jfr. tabel 8.5. Da pensionerne isoleret set har et niveau over de her anvendte fattigdomsgrænser, må andre forhold spille ind. Det gælder familiesammensætningen (evt. forsørgerpligt) og den præcise administration af alderspensionen (se nedenfor). Betragtes gruppen af de 65 årige, som andele af familierne i de respektive fattigdomsgrupper, udgør de mellem 10 og 20 %, og er derfor overrepræsenteret. Tabel 8.5: Antal husstande fordelt efter fattigdomsgrænse og aldersgruppe Aldersgruppe år år år år år 65 år + Total ROP ,153 ROP ,872 ROP 60 1, ,932 Total i Aldersgruppe Note: Fordelingen er sket på basis af gennemsnitsalderen for alle medlemmer af husstanden. ROP 40 refererer til en ækvivaleret disponibel indkomst under 40 % af medianindkomsten, og tilsvarende for ROP 50 og ROP 60. Kilde: Egne beregninger En del af forklaringen herpå kan være, at indtægtsreguleringen af alderspensionen sker med et betydeligt efterslæb. Således er indtægtsreguleringen af alderspensionen i f.eks sket med udgangspunkt i den skattepligtige indkomst fra 2006, dvs. alderspensionen afhænger af indkomsten to år tidligere. Endvidere sker der ikke nogen efterregulering af alderspensionen 9. Nogle vil således få udbetalt en lav pension grundet høj indkomst to år tidligere, uagtet en aktuel lav indkomst. Dette kan skabe fattigdom eller presse ældre med dårlig helbred ud på arbejdsmarkedet. 9 Dette formodes at være begrundet i at det er svært at håndhæve en tilbagebetalingspligt med et betydeligt tidsefterslæb. 15\n16 Dette efterslæb i reguleringen er også årsagen til, at nogle oppebærer en alderspension, selvom de har en indkomst over grænsen for modregning i pensionen. Det fremgår af nedenstående tabel 8.6 over indkomstfordelingen blandt ældre. En del modtagere af alderspension har bruttoindkomster væsentligt over bortfaldsgrænsen for såvel enlige (bi indkomst på kr.), som par, hvor den ene eller begge er berettigede til alderspension (bi indkomst på kr.), og par, hvor den ene modtager alderspension, og den anden modtager førtidspension (biindkomst kr.). Tabel 8.6: Gennemsnitlige indkomster for personer 63 år og ældre fordelt på deciler i 2008 Brutto Alders Disponibel indkomst Pension Indkomst 1. decil 29,889 19,926 16, decil 72,920 30,645 56, decil 75,957 53,784 61, decil 91,363 58,205 74, decil 109,999 59,770 79, decil 110,018 74,251 91, decil 111,087 79, , decil 133,442 81, , decil 202,530 79, , decil 515,478 72, ,688 Note: Egne beregninger på basis af data i Indkomster og Indkomstfordeling personer 63 år og ældre Alderspensionerne er indkomstafhængige for at sikre en garantipension til sikring af en rimelig levestandard for alle pensionister. Beregningen af alderspensionen på basis af indkomsten to år tidligere skaber betydelige problemer og manglende målretning af alderspensionen. Det fremgår af forordningen 10, at:...alderspensionsudbetalingen reguleres i løbet af året ved væsentlig og varig ændring i alderspensionistens økonomiske forhold. Reguleringen sker med virkning fra den 1. i måneden efter ændringens indtræden. Det er vurderingen, at der i praksis ikke foretages en sådan regulering i alle tilfælde. En konsekvens er, at der dels vil være nogle der i indeværende år vil få en lav alderspension udbetalt, fordi de havde en høj indkomst to år tidligere (eventuelt indkomst før pensionering), og dels nogle der vil få udbetalt en høj pension samtidig med at de har en høj indkomst. Det er vurderingen, at pensionerne har et sådant niveau, at disse ikke som sådan giver anledning til et fattigdomsproblem. Derimod er praksis omkring udmålingen af alderspensionen på basis af indkomsten to år tidligere og manglende regulering i forhold til ændrede økonomiske forhold utilstrækkelig og uhensigtsmæssig. Det giver anledning til manglende målretning og tilfældigheder i alderspensionens dækning. Indenfor gruppen af pensionister er der også spredning i indkomsten. Tabel 8.7 nedenfor sammenligner mål for den samlede indkomstfordeling for hele landet med et tilsvarende mål for 65+årige familier. Det fremgår, at indkomstuligheden blandt ældre (familier med gennemsnitsalder >65+) er mindre end for hele befolkningen uanset det anvendte indkomstbegreb. 10 LTF nr. 3 af 7. maj 2007 om alderspension 16\n17 Fremadrettet kan dette ændre sig, da en større gruppe vil have opbygget en pensionsopsparing, men der vil fortsat være en betydelig restgruppe uden pensionsopsparing. Det vil betyde en stigende ulighed blandt pensionisterne. Dette understreger vigtigheden af at sikre, at flest muligt får foretaget en pensionsopsparing, mens de er erhvervsaktive. Tabel 8.7: Gini koefficienten for Grønland alle og ældre befolkningen Gini koefficient Alle Gini koefficient Ældre Ækvivaleret markedsindkomst Ækvivaleret bruttoindkomst Ækvivaleret disponibel indkomst Note: Gini koefficienten måler uligheden i fordelingen på en skala mellem 100 og 0. Desto højere tallet, desto mere ulige indkomstfordeling. Data for 2007 Kilde: Egne beregninger, jfr. Skatte og Velfærdskommissionen (2010c) Tillæg Der ydes, som nævnt ovenfor en række tillæg til alderspensionen. Disse tillæg er behovsprøvet, f.eks. udgifter forbundet med forsørgelse af børn (børnetillægget), og udgifter forbundet med helbredsproblemer (personlige tillæg til væsentlige udgifter som følge af helbredsmæssige behov samt anskaffelse af briller og hjælpemidler). Desuden til rimelige og nødvendige udgifter (rådighedsbestemte tillæg). Derudover kan der ydes tillæg til de økonomisk dårligst stillede pensionister (personlige tillæg til overlevelseshjælp). Med undtagelse af børnetillægget, der er en fast ydelse fastsat centralt af Naalakkersuisut, er de øvrige tillæg afhængige af forskellige forhold. Udover disse tillæg kan der ydes boligsikring. Størrelsen af boligsikringen afhænger af hhv. husstandens samlede skattepligtige indkomst i det nærmeste forudgående slutlignede år (dvs for 2008 huslejen) 11, huslejens størrelse, antal rum i boligen og antallet af børn i husstanden. Derimod afhænger de behovsprøvede tillæg af differencen mellem et rådighedsbeløb fastsat decentralt af kommunalbestyrelsen, og den skattepligtige indkomst efter skat og efter fradrag af husleje (efter fradrag af boligsikring) og udgifter til el og vand. Størrelsen af personlige tillæg, hvad enten de ydes til væsentlige udgifter som følge af helbredsmæssige behov samt anskaffelse af briller og hjælpemidler eller til overlevelseshjælp, beror på en individuel vurdering foretaget decentralt af kommunalbestyrelsen. Omfanget af tillæg er problematisk. En del må tilskrives den manglende målretning af alderspensionen grundet, at pensionen fastsættes på grundlag af indkomsten to år tidligere. I de tilfælde dette giver anledning til en lav udbetalt alderspension samtidig med beskedne øvrige indtægter skabes der hermed et behov for tillæg. Med en løsning af problemet med tidsefterslæb 11 Af 5 i LTF nr. 3 af 31. maj 2001 om boligsikring i lejeboliger, fremgår det, at: boligsikring ydes på grundlag af husstandsmedlemmernes samlede skattepligtige indkomster fra det nærmest forudgående slutlignede år. Slutligningen udsendes typisk i september for det foregående år og bruges herefter som udgangspunkt for boligsikringsberegning. Boligsikringen fra fx 1. juli 2010 tager således udgangspunkt i slutligningen for 2008, mens boligsikringen fra fx 1. januar 2011 tager udgangspunkt i slutligningen for\n18 ved beregning af såvel alderspension og boligsikring må dette problem antages at blive væsentligt mindre. Det er endvidere problematisk, at tillæggene tildeles efter uklare og skønsbaserede regler. Som diskuteret i kapitel 6 giver det en uklarhed i socialpolitikken, at ydelser bliver udmålt efter kommunalt fastsatte grænser for rådighedsbeløbet. Dette giver en uklarhed i forhold til tiltag foretaget af Inatsisartut, og det svækker borgernes retssikkerhed og kan give anledning til forskelsbehandling. Givet niveauet for alderspensioner bør der ikke være behov for sådanne tillæg andet end i meget særlige tilfælde, såfremt alderspensionen og boligsikring tildeles efter aktuelle indkomstforhold. Det vurderes derfor, at en løsning af dette problem kun efterlader et behov for særlig helbredsbetingede tillæg Tilbagetrækningsincitamenter Den offentlige pension i Grønland er en garantipension fra det 65. år. Det er ikke muligt at udskyde denne pension sådan, at man kan oppebære en større pension ved at vælge en senere tilbagetrækningsalder (opsat pension). Hvis man vælger helt eller delvist at arbejde efter pensionsalderen vil der kunne ske en modregning i pensionen, jfr. ovenfor. Op til en vis indkomstgrænse sker der ingen modregning, men over denne grænse sker der en ganske hurtig aftrapning af pensionen. Samtidig vil indkomsten også give anledning til en aftrapning af boligsikringen. Indretningen af disse regler implicerer en afvejning mellem målretningen af støtten til ældre og incitamenter til fortsat at være erhvervsaktiv. Garantipensionen er målrettet i den forstand, at den sikrer et forsørgelsesgrundlag på et vist niveau for alle ældre. Har man som ældre en høj arbejdsindkomst eller indkomst fra pensioner/formue, vil man ikke være berettiget til denne pension. Ud fra en fordelingspolitisk synsvinkel har man således målrettet pensionen til ældre, der har svært ved at forsørge sig selv. Det er en konsekvens af denne modregning i forhold til egen indkomst, at både incitamentet til opsparing og til at arbejde og dermed udskyde tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet for et betydeligt indkomstsegment er meget beskedent. Dette er illustreret i figuren nedenfor for henholdsvis en enlig og et par. For en enlig vil marginalskatten være meget høj helt op til en indkomst på ca kr. og for et par er grænsen omkring kr. 18\n19 Figur 8.1: Aftrapning af pension og disponibel indkomst ved bi indkomst Note: Disponibel indkomst er indkomst (inklusiv pension) efter skat og inklusiv boligsikring. Alderspensionens højeste årlige grundbeløb er kr. for enlige og kr. for par. Indkomstreguleringen starter ved en årlig bi indkomst på kr. for enlige og kr. for par. Pensionen bortfalder ved bi indkomst på kr. for enlige og kr. for par. Beregningen forudsætter et personfradrag: kr. per person per år, standardfradrag: kr. per person per år og en gennemsnitlig skattesats på 43 % Årlig husleje er sat til kr. I intervallet med aftrapning er den samlede marginale beskatning meget tæt på 100 pct., dvs. øget arbejdsindkomst giver anledning til en meget beskeden stigning i den disponible indkomst grundet modregning i alderspension og boligsikring Det er i beregningen antaget at modregning sker øjeblikkeligt, hvilket viser den reelle konsekvens af modregningen. 19\n20 Den aktuelle indretning af alderspensionssystemet og boligsikringen er med til at skabe et meget beskedent økonomisk incitament for en stor gruppe af befolkning til senere tilbagetrækning end den officielle pensionsalder Demografi Grønland står som mange andre lande overfor markante demografiske ændringer, jfr. Skatte og Velfærdskommissionen (2009). Der vil blive flere ældre i samfundet og dermed vil den såkaldte forsørgerkvote stige, dvs. antallet der skal forsørges (unge og ældre) i forhold til de potentielt erhvervsaktive. Forsørgerkvoten er i dag omkring 10 % og den vil vokse til 25 % i 2035 (se kapitel 1). En af konsekvenserne heraf er stigende udgifter til pensioner. Udgifternes andel af BNP vil stige med godt 2 % fra i dag og til 3 ½ % i Hertil kommer stigninger i udgifter til ældrepleje, sundhed osv. Den ændrede aldersstruktur er en væsentlig del af det finansieringsproblem, den offentlige sektor står overfor, jfr. kapitel 1. Figur 8.2: Offentlige udgifter til pensioner Kilde: GØR (2010) For pensionsområdet har dette to meget vigtige implikationer. For det første viser det, at det er nødvendigt at sikre en større privat finansiering af pensionerne i fremtiden. Hvis befolkningen skal sikres rimelige pensioner i forhold til levestandarden som erhvervsaktiv, er det nødvendigt at sikre en tilstrækkelig privat pensionsopsparing. Det offentlige vil ikke have mulighed for at løfte denne opgave. For det andet er en væsentlig årsag til de demografiske forandringer en stigning i levetiden, og dette rejser spørgsmålet om tilpasningen af forskellige aldersgrænser i det sociale system, herunder aldersgrænsen for at være berettiget til alderspension. 20\nDokumentation af Det danske pensionssystem- international anerkendt, men ikke problemfrit\nFaktaark Dato: 9. januar 15 Sekretariatet Dokumentation af Det danske pensionssystem- international anerkendt, men ikke problemfrit Den 9. januar 15 offentliggjorde Pensionskommissionen publikationen Det\nSocialudvalget 2013-14 SOU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 49 Offentligt\nSocialudvalget 2013-14 SOU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 49 Offentligt Folketingets Socialudvalg Departementet Holmens Kanal 22 1060 København K Dato:18. december 2013 Tlf. 3392 9300 Fax. 3393 2518\nBemærkninger til lovforslaget Almindelige bemærkninger 1. Indledning Det er en central politisk opgave for Naalakkersuisut, at samfundet skal sikre landets ældre borgere rimelige levevilkår. Første del\nDet danske pensionssystem nu og i fremtiden. Juni 2017\nDet danske pensionssystem nu og i fremtiden Juni 217 Det danske pensionssystem nu og i fremtiden Juni 217 I tabeller kan afrunding medføre, at tallene ikke summer til totalen. Denne publikation er udarbejdet\nGennemsnittet er 29.000 kr. blandt de, som påbegyndte alderspension i løbet af de første fem måneder af 2013.\nNr. 10 / Juli 2013 Alderspensionen fra PensionDanmark udgør for hver ny årgang af pensionister et stadigt større beløb og dermed også en voksende andel af den samlede pensionsindkomst. Fra 2012 til 2020


Det kan være svært at tabe baby vægt efter fødslen. – trykshop.dk\nKvinder, der føder for nylig, vil sandsynligvis være i chok eller frustrerede, hvis de går hurtigt i vægt. Disse kvinder kan se frem til den ekstra energi og fitness, at en baby vil bringe. Mange nye mødre føler sig lidt fortabt efter al spændingen aftager, og de har haft mulighed for at indhente de mange andre ting, der skete.\nKroppen af en mor efter at have et barn er ofte under en masse psykisk og fysisk stress. Efter fødslen vender den tilbage til sin oprindelige form. Mange kvinder oplever, at efter at have børn, de er faktisk tungere end før. Det er ikke usædvanligt for kvinder at vinde alt fra 15-40 pounds uden selv at prøve.\nMange nye mødre har svært ved at se frem til at vågne op hver morgen ser smuk. De føler sig udmattede, ikke klar til det, de har før fødslen, og nogle gange endda deprimerede.\nDer er naturlige måder at helbrede depression forårsaget af vægtøgning. Acetyl chili ekstrakt er en måde at gøre dette. Det kan få dig til at føle dig gladere og mere energisk, på trods af at det lyder fjollet.\nAcetyl chili ekstrakt er et organisk supplement, der giver naturlig depression relief. Denne vægttab metode virker, fordi det fremkalder en hjerte-kar-respons og kræver ikke brug af lægemidler med potentielle bivirkninger.\nDrikke saften af en citron i vand kan hjælpe dig med at tabe sig. Dette vil absorbere fedt og toksiner fra kroppen og forhindre dem i at opbygge. Den friske pressede citronsaft vil rense din krop og fjerne urenheder.\nMange mennesker føler, at den kolde årstid er det bedste tidspunkt at spise de friskeste frugter og grøntsager. For at slippe af med giftstofferne i din krop, før vinteren kommer, kan du rense. Men i stedet for at vaske kroppen med vand, drik et glas juice. Dette vil gøre det muligt for kroppen at komme væk fra sit normale miljø og hjælpe det med at komme sig efter vinteraktiviteter.\nSpise nødder er en anden naturlig måde at tabe sig. En masse mennesker oplever, at en enkelt ounce af nødder kan hjælpe dem kaste vægt i så lidt tid som en uge. Fordi kroppen er besat i timevis efter at have spist en håndfuld nødder, kan dette forklares. De gode fedtstoffer, der findes i nødder, hjælper med at holde dit hjerte og andre indre organer stærke. De øger også stofskiftet, hvilket kan hjælpe dig med at forbrænde mere fedt.\nEn god måde at øge dit vægttab indsats er at rense din krop af urenheder og toksiner. Prøv en simpel kolon udrensning en måned før du prøver den friske saft af en citron. Det er ofte meget effektivt til at hjælpe folk mister flere pounds.\nDet er en god ide at bruge en urtekosttilskud som et supplement. De fleste kost og træningsprogrammer ikke kun har en høj succesrate, men de har også en høj hitrate. Kroppens giftstoffer er årsagen. Det kan være svært at fjerne toksiner helt, især hvis du allerede er syg.\nEn simpel kolon rense kan øge dit programs succes. Det er ikke kun for vægttab, men det kan også hjælpe med andre forhold, der kan være forbundet med en beskidt kolon.\nUdgivet 2. september 2021 Skrevet af admingre


Tise Kirke - Wikipedia, den frie encyklopædi\nEn anden "Thise Kirke" ligger i Thise Sogn, Skive Kommune\nTise Kirke (også lokalt Thise Kirke) er en kirke i Tise Sogn, Ålborg stift. Den ligger i Vendsyssel, Brønderslev Kommune i Region Nordjylland.\nTidligere lå kirken i Børglum Herred, Hjørring Amt.\nKirken var i middelalderen viet til Vor Frue, i nærheden af kirken sprang Vor Frue kilde, som var en søgt helligkilde, omkring kilden har man holdt kildemarked, stedet blev i 1921 markeret med en mindesten. Kor og skib er opført i romansk tid af granitkvadre Syddøren er tilmuret, norddøren stadig i brug, begge døre blev ombygget med murstensfalse i sengotisk tid. Kirken er blevet ombygget i gotisk tid, bl.a. er koret blevet forlænget mod vest, muligvis er det oprindelige kor blevet helt nedrevet og det nuværende kor opført. Tårn og våbenhus er opført i sengotisk tid, tårnet har været noget højere men er blevet nedskåret, hvornår vides ikke. Kirken blev restaureret i 1971 og har gennemgået en omfattende renovering i 2006.\nI korets sydmur er indmuret en reliefkvader med en gris og et modstillet dyr (muligvis en hund) bag dyret står en mand, der blæser i et horn, reliefkvadren er indsat omvendt. Reliefkvadren og flere vinduesoverliggere, stammer formodentlig fra det oprindelige kor. I bogen Stenbilleder i danske kirker skriver Søren Nancke Krogh om reliefkvadren i Tise, han mener motivet stammer fra 1200-tallet, hvor dominikanerne etablerede sig som kætterjagere i Norden. Motivet skulle ifølge Nancke Krogh fremstille kætterjægeren med hund, der indfanger kætteren i form af en gris. Nancke Krogh påpeger lignende motiver i Skelby på Falster og på Gotland. Den noget rå stil kan virke tidlig, men er muligvis den såkaldte Kontragotik, der var en reaktion i 1200-tallet mod den europæiske gotik og som bl.a. kan ses på Gotland.\nI korets vægge er indsat nogle romanske vinduesoverliggere, muligvis i sengotisk tid, da kirken blev udvidet mod øst og koret fik indbygget krydshvælv. Skibet fik i sengotisk tid indbygget stjernehvælv. Altertavlens maleri er udført af G.I.M.Bruun i 1806. På korets nordvæg er ophængt en sengotisk krucifiksgruppe. Lektorieprædikestolen fra omkring 1590 er anbragt tværs over korbuen, som den oprindelig har været placeret, den bærer våben for Peder Munk og Karen Skeel, der har skænket prædikestolen. I prædikestolens felter ses relieffer med Bebudelsen, Fødslen, Korsfæstelsen, Himmelfarten og Opstandelsen samt apostle mod nord og syd. I tårnrummet ses en romansk gravsten med et udhugget sværd.\nDen gotlandske kalkstensfont er et importstykke fra 1200-tallet, kummen er udsmykket med bægerblade (Mackeprang s.413). Fonten er registreret i Mackeprang – Importerede kalk og sandstensfonte – Østlig import – Rundbuede bægerbladsfonte.\nTise Kirke i NordensKirker.dk ved Hideko og Peter Bondesen, hvorfra der frit kan tilføjes flere oplysninger.\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Tise Kirke\nTise på Sogn.dk\nBillede af kirken (kan formentlig frit lægges på commons)\nTise Kirke hos KortTilKirken.dk\n^ Stenbilleder i danske kirker, Arnold Busk, 1995. ISBN 87-17-06514-3\nKoordinater: 57°17′20.29″N 9°49′7.42″Ø / 57.2889694°N 9.8187278°Ø / 57.2889694; 9.8187278\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Tise_Kirke&oldid=9096370"\nDenne side blev senest ændret den 3. juni 2017 kl. 11:21.


Lad din boligadvokat forhandle med banken og sælger\n10. December 2020 by Lotte Hindsberg\nMedmindre du er en dreven forhandler og har siddet for enden af et forhandlingsbord, bør du overveje, om det vil være en god ide at tage din boligadvokat med, når der skal forhandles lånebetingelser med blandt andet banken. Mange mennesker har desværre en al for stor respekt over for banken og kunne ikke drømme om at forhandle.\nMen en bankrådgiver er i princippet en sælger som er ansat til at sælge, i dette tilfælde et banklån, til den bedst mulige pris. Set fra bankens side. Derfor er det vigtigt at du ikke alene kontakter flere banker, men også tager din boligadvokat med ned i banken. Det kunne f.eks. være en boligadvokat i Randers.\nDin boligadvokat er uddannet jurist med speciale i bolighandler. Han har erfaring med at forhandle med banker og sælger, hvilke kan spare dig for mange penge i sidste ende. Penge du enten kan bruge på den nye bolig eller du kan låne mindre i banken.\nInden køb af boligen\nEt andet område hvor du med fordel kan drage fordel af din boligadvokat er i processen hvor du kigger efter en ny bolig. Han har mulighed for at undersøge om der er lokalplaner, der påvirker din lyst til at købe bolig i det område. Positivt som negativt. Planer om en ny park eller skole i området er positivt. Et højhus i baghaven knap så meget. Det er selvfølgelig noget du selv kan, men det vil ofte tage dig længere tid, end hvis du overlader det til din boligadvokat.\nHan kan også sikre at sælger og ejendomsmægleren også nævner de mindre gode sider ved boligen. Husk de er ude på at sælge boligen til den bedst mulige pris og så nævner man sjældent de mindre fordelagtige dele ved boligen. Din boligadvokat er ansat til at varetage dine interesser og dine adresser alene. Det er det han lever af.


Svømmehaller får diplom for bæredygtig indsats • Slagelse News\nSkrevet af:Slagelse (jourhavende)Udgivet den: 20. maj. 22, 08:41 20. maj. 22, 08:41\nSlagelse.News – »I svømmehallerne i Slagelse Kommune har vi fokus på aktivt at beskytte miljøet og naturressourcerne. Det har vi arbejdet på i et stykke tid, for at få de bedste svømmehaller. Derfor er vi glade for at blive certificeret med Green Sport Facility,« lyder det fra lederen af svømmehallerne.\nSvømmehallerne i Slagelse Kommune bliver optaget i Green Sport Facility og får diplom ved en ceremoni med brunch den 1. juni 2022.\nFokus på at beskytte miljø og naturressourcer\nGreen Sport Facility-ordningen belønner sportsanlæg, der tænker bæredygtigt og gør en ekstra indsats for at passe på miljøet og lokalområdet. Det er et miljømærke og en søster-ordning til Green Key, som findes på hoteller, og som om følger samme tankegang, principper og kontrolforanstaltninger.\n»I svømmehallerne i Slagelse Kommune har vi fokus på aktivt at beskytte miljøet og naturressourcerne. Det har vi arbejdet på i et stykke tid, for at få de bedste svømmehaller. Derfor er vi glade for at blive certificeret med Green Sport Facility,« siger Ronnie Hjortslev Mindelund, der er leder af daglig drift og udvikling i Slagelse Svømmehaller.\nMiljøpolitik stiller nye krav til leverandørerne\n»Bevidstheden om bæredygtighed og klimaforbedringer er noget, der i højere og højere grad optager os alle. Det gælder også vores mange foreninger og frivillige, som bruger vores idrætsfaciliteter. Derfor er jeg som formand for Kultur-, Fritids- og Turismeudvalget stolt af den indsats som vores svømmehaller gør for at passe på miljøet, siger Troels Brandt (RV), der er formand for Kultur-, Fritids- og Turismeudvalget.\nSlagelse Kommunes svømmehaller har i 5 år arbejdet på at nedbringe energiforbruget og brugen af kemikalier. Det betyder en lang række forbedringer i svømmehallerne, som for eksempel nye led-pærer, miljøvenlige rengøringsmidler og vandbesparende toiletter med svanemærket papir.\nDet hele er beskrevet i svømmehallernes miljøpolitik, som tager stilling til bæredygtighed og krav til materialer og leverandører, så man hele tiden sikrer de bedste bæredygtige løsninger. Samtidig sørger svømmehallerne også for, at brugerne, foreninger og samarbejdspartnere bidrager til at gøre svømmehallerne mere bæredygtige.\nBrugerne af svømmehallerne gør allerede en indsats ved at benytte et anlæg med Green Sport Facility. Men mange kan også hjælpe for eksempel ved at smide affald i skraldespanden, bruge mindre vand ved bad og toiletbesøg eller drikke mere vand fra hanen og mindre kildevand.\nDiplomerne fra Green Sport Facility bliver overrakt ved en ceremoni, hvor repræsentanter fra Green Sport Facility vil overrække diplomer til repræsentanter fra svømmehallerne i Slagelse Kommune. Alle interesserede er velkomne den 1. juni 2022 kl. 10.00 i Cafeteriet i Korsør Svømmehal, hvor der også vil være brunch.\nØverst: Korsør Svømmehal. (Foto: Slagelse Kommune). PM/pele.\nIdrætsforeninger i Slagelse Kommune går frem\nByrådsudvalg, Det Radikale Venstre, Hele Slagelse Kommune, Korsør By & omegn, Politik & politikere, Slagelse By & omegn\nForrige artikel Forrige artikel: Borgerrådgiver: Borgere finder visse svar respektløse\nNæste artikel Næste artikel: 5-årsjubilæum fejret i Korsør Kulturhus


Lokale 0.10, Kanalstræde\n1. Drøftelse af ny model for fælles-skabernes arbejde\n2. Foreningsdannelser for lokale fora\nDrøftelse af ny model for fælles-skabernes arbejde\n- fælles-skabernes fremtidig arbejdsform drøftes.\nUdvalget blev på sit forrige møde orienteret om status på en ny model for fælles-skabernes arbejde. Et led i processen med at finde en fagligt og praktisk bæredygtig model var at drøfte forventningerne til fælle-skabernes fremtidige arbejde med de lokale fora. Det skete på fællesmødet d. 6/12 mellem projektudvalget og de lokale fora.\nFælles-skaberne deltager på projektudvalgets møde og der afsættes tid til en dialog om den fremtidige model og deres anbefalinger til denne.\nBeslutning i Projektudvalget for Lokal Udvikling den 13-12-2016\nUdvalget drøftede hvordan den områdebaserede model, for fælles-skabenes virke kan fungere. Se bilag. Herunder en drøftelse af fælles-skabenes fokus på hhv. aktive og mindre aktive lokalområder. Udvalget anbefaler i forlængelse af lokalområdernes primære tilkendegivelser på mødet d. 6/12, en områdebaseret model med mulighed for at bruge elementer fra den emnebaserede model i det omfang det giver mening og der er ressourcer til rådighed.\ncaseno16-2941_#4069577_v1_område og emnemodel for fælles-skabere.pdf.pdf\nOmråde og emnemodel for fælles-skabere.pdf\nForeningsdannelser for lokale fora\nProjektudvalget drøfter foreningsdannelser og udbyttet af fællesmødet med de lokale fora.\nDen 6/12 afholdt Projektudvalget for Lokal Udvikling og de lokale fora et fællesmøde omkring emnet foreningsdannelser.\nPå udvalgsmødet drøftes udbyttet af mødet og administrationen fremlægger et notat om lokalområdernes muligheder for at organisere sig som foreninger. Endelig drøftes det fremadrettede arbejde omkring foreningsdannelse som forudsætning for at modtage fast tilskud til sit lokale forum.\nUdvalget fik fremlagt hjemmeside og infomaterialet der forventes anvendt, såfremt byrådet beslutter at tilskud til lokalområderne gøres afhængig af foreningsdannelse eller tilknytning af det lokale forum til en forening. Projektudvalget anbefaler en model, hvor dette krav gøres gældende. Byrådet forventes at tage beslutning d. 25. januar 2017.\nOle Hansen (S) fremlagde en projektidé der kobler integration tættere til et konkret lokalområdes ressourcer, således at de nye borgere ligeledes bidrager til et styrket befolkningsgrundlag for foreningsliv, dagtilbud og skoler. Projektidéen beskrives yderligere af udvalgets medlemmer.\nUdvalget drøftede status og udfordringer i forbindelse med implementeringen af infoskærmene. Et initiativ under Demokratieksperimentariet. Administrationen giver en status på næste møde.


Zyxel WAP3205V3 Wireless N300 AP/Bridge/Repeater/Client | Dustin.dk\nUdstyret med 5 Ethernet-porte til alle dine enheder\nRepeater, der udvider netværket\nEt af de mest almindelige problemer med trådløse netværk er rækkevidden eller døde zoner. Disse problemer opstår pga. for stor afstand mellem din computer og din router. I et hjem kan desuden tykke vægge og gulv/loft lave problemer. En repeater opfanger signalet fra din router og sender den videre, hvilket udvider rækkevidden. Grænsefladen hjælper dig med at foretage de nødvendige indstillinger, og når du er færdig, har repeateren samme navn og adgangskode, som dit eksisterende netværk. Det gør, at du aldrig behøver at huske, hvilken enhed, du er tilsluttet.\nUd over repeater-funktionalitet kan produktet også bruges som et access point eller trådløs klient. Det er smart i f.eks. den lille virksomhed, der har en firewall uden trådløs tilslutning. Indstillingen ændres med en fysisk converter på produktets yderside.\nN300 er en af standarderne, der samles under navnet 802.11n, og giver dig en total hastighed på op til 300 Mbps; 150 Mbps til din computer og 150 Mbps tilbage til routeren. Forskellen i hastigheden, sammenlignet med den ældre standard, der gav 54 Mbps i alt, er stor. aDet kan ikke bare mærkes på hastigheden, men også på rækkevidden.\nModel WAP3205 v3\nInterface 5 x 100Base-TX - RJ-45\nEgenskaber Til vægmontering, Understøttelse af Wi-Fi-multimedie (WMM), Auto Channel Select (ACS), Wi-Fi Protected Setup (WPS), Nulstillingsknap, Wireless Client Mode, Auto-uplink (auto MDI/MDI-X), Wireless Scheduler, Repeaterfunktion, IEEE 802.11n, IEEE 802.11b, IEEE 802.11g, EMC, FCC, LVD, NCC