Tag bilen til Tjekkiet og få bonus på oplevelser - politikenadvertorial.dk\nAnnonce fra #VisitCzechRepublic\nTag bilen til Tjekkiet og få bonus på oplevelser\nLandet i smørhullet har noget for enhver smag og aldersklasse. I det centraleuropæiske land med Tyskland mod vest, Slovakiet mod øst, Polen nordvest, og Østrig mod syd eksisterer fortid og nutid side om side. Velbevarede middelalderbyer og moderne kultur. Det hele omgivet af betagende natur. Tag bilen, I kan være fremme efter 6 -7 timer og få bonus på oplevelser fra første række, når I kører gennem landskaber og autentiske gamle byer.\nMange har allerede fået øjnene op for Prag. Den største by og hovedstaden i Tjekkiet, hvor MoldauFloden slår nogle skarpe sving, og den ikoniske Karlsbro forbinder Prags borg på vestsiden og den gamle bydel på østsiden. Selvfølgelig skal I opleve Prag, som også er kaldt for en af de smukkeste byer, men snyd ikke jer selv for at bevæge jer længere væk fra storbyen, for her venter skatte, du måske ikke vidste, at Tjekkiet gemmer på.\nDer kan være mange gode grunde til at tage bilen i stedet for at flyve: Du kommer du nemt omkring og kan udforske de smukke nationalparker og små historiske byer og opleve den lokale kultur på landet. En anden god grund, tiden taget i betragtning, at du kun rejser med dine nære. Og mens I bevæger jer gennem regionernen, får I udsigten serveret uforstyrret og fra første række. Køreturen til Tjekkiet er i sig selv en oplevelsesrig tur. Tjekkiets placering midt i Europa gør det også muligt at tage en endags-tur til f.eks. Wien.\nMikulov Ladislav Renner\nOm man er ungt par, lidt ældre eller en børnefamilie har Tjekkiet noget at byde på. Fra bylivet i Prag, med alt hvad dertil hører af gastronomi, kultur, shopping til naturoplevelser i en klasse for sig i regioner, som du nemt kommer til i en bil. Alternativt er det billigt at tage toget i Tjekkiet.\nPak familien i bilen, og kør til det nordlige Tjekkiet, hvor et stykke af paradis er placeret: Det Bohemiske Paradis. Naturoplevelser udover det sædvanlige folder sig ud for øjnene af dig. Paradiset har gennem tiden tiltrukket forfattere, malere og filmfolk. Klippeformationer, der skyder lodret op i naturen, nogle 60 meter høje. Gamle borge og majestætiske slotte på bjergtoppe, gør sceneriet magisk, små bindingsværkshuse spredt i landskabet gør det hele autentisk.\nDet Bohemiske Paradis\nI Giant Mountains, et andet ord for Krkonošebjergene, i den nordlige del af Tjekkiet kan I, udover at vandre, også tage svævebanen til det højeste punkt i Tjekkiet. I området findes nogle af Tjekkiets mest populære skisportssteder. I kan fortsætte turen i bil til Dvůr Králové nad Labem og tage på Safari i Safariparken. Her er mulighed for overnatte enten på hotel eller tage på glamping og hoppe i swimmingpoolen eller bowle med familien. Lad turen gå til Adršpach med mulighed for at tage på sejlture eller besøg på Broumov farm. Her kan I opleve nogle lidt anderledes bondegårdsdyr, end vi er vant til, som strudser og lamaer.\nLoket Libor Svácek\nBare to på tur. Uden børn. Der er lagt op til forkælelse. Fra København til Mariánske Lázně er der 726 km i bil. Og hvilken tur. Måske med stop i Berlin før GPS’en guider jer til Mariánske Lázně, som er en kurby, kendt for sine mineralholdige kilder med en historisk spa fra det. 19 århunderede. Mange berømtheder gennem tiden kom hertil, bl.a. den russiske zar Nikolaj 2., Goethe, Chopin og Johanne Luise Heiberg. Udforsk mere af vest og syd Bohemia regionen. Tag til en af de mest berømte kurbyer i Europa Karlovy Vary, som bl.a. er kendt fra Casino Royal filmen. Slå også et smut forbi middelalderbyen Loket, endnu en James Bond lokation, med bl.a. et mikrobryggeri. Udover wellness-oplevelser i smukke omgivelser, kan sanserne også vækkes med gastronomi og lokale øl.\nSom navnet antyder har byen Pilsen lagt navn til øltypen Pilsner. Pilsner Urquell Bryggeri kan besøges, og i byen findes også en øl-spa, hvor du bader i øl. Og mens du bader i de gyldne dråber i det varme vand, kan du nyde en kold øl. Pilsen har en historisk bymidte med St. Bartholomews katedral og Tjekkiets største synagoge.\nI Syd Bohemia ligger Český Krumlov. Den smukke by, som er på UNESCOs verdensarvsliste, har ligeså en historisk bymidte, som huser, hvad der efter sigende er et af Tjekkiets smukkeste slotte. Den verdensberømte billedkunstner Egon Schiele boede og arbejdede her. På Art Centrum er hans værker og liv dokumenteret og bør opleves. Hvis man kan løsrive sig fra denne perle af en by, kan turen gå videre til Šumava National Park, som støder op mod Tyskland. Her folder den uspolerede natur med floder, skov og Šumava bjergene sig ud. Formålet med nationalparken er at beskytte naturen, så her er ikke mange turistfaciliteter. Det er dejlig autentisk natur, I kan tage på vandretur i og også opleve, hvordan historien har sat sine spor som del af etableringen af jerntæppet efter 2. verdenskrig i “lost villages”. Det er muligt at overnatte i et af de mange gæstehuse i den lille by Kvilda, som ligger i midten af nationalparken. Kvilda er det koldeste sted i Tjekkiet og det højest beliggende sted i landet med 1065 meter over havoverfladen.\nStorby, vin og wellness\nEr I til lidt mere storby, så er det her ruten: Fra København til Resort Sv. Kateřina er der 920 km i bil. Start 130 kilometer fra Prag. I den pittoreske natur findes et sted, hvor ro og harmoni er i centrum for oplevelserne. Resort Sv. Kateřina lader Wellness, Yoga og Ayurveda være ingredienserne til selvforkælelse. Og trænger man til lidt mere aktivitet er golf, ridning eller vandring også muligt. Hvis I nogensinde får nok af denne herlighed, kan I fortsætte til Telč, som er en historisk by i Vysočina regionen. Den historiske bymidte med en fontæne og huse med karakteristiske facader omgiver slottet i midten. Byen har undsluppet moderne restaureringer, og dens helt igennem autentiske arkitektur har skaffet den plads på UNESCOs verdensarvsliste.\nWellness i Mariánske Lázně\nLad turen fortsætte til Znojmo i den sydlige Moraviske region, kendt for sine vine. Derfor er det et must at besøge og smage på vine i Blue Cellars Complex. Men i Znojmo findes også 30 km underjordiske korridorer. Det er en af de største undergrunds-labyrinter i Centraleuropa. Her er det muligt at vælge mellem forskellig guidede ture i det underjordiske univers. Mikulov kan være næste stop på køreturen. Endnu en historisk by med barokke slotte, og også her er mange lokale vinbønder. Udover vin kan man indtage mad og drikke på nogle af byens trendy cafér, bl.a. Café Fara, Bistro Drogerka og Minimal Coffee. Besøg også Lednice - Valtice complex – to storslåede slotte – og gå gennem “Garden of Europe”, som er et helt unikt engelsk inspireret parkanlæg og med en elegant fransk have. Det er et must-see. Det er muligt at cykle rundt i området og besøge Czech vinsalon i Valtice.\nOg for de, der trænger til pulserende storby, er Brno et besøg værd. Det er den næststørste by i Tjekkiet. Nyd det summende byliv og oplev også Villa Tugendhat, designet af arkitekt Ludwig Mies van der Rohe, et monument af moderne arkitektur og eneste eksempel på moderne arkitektur i Tjekkiet, der har indfundet sig på UNESCOs verdensarvsliste. I Brno er der er stor scene for gastronomi og barer, f.eks. Super Panda og Bar That Doesn’t Exist. Her finder I også små designer-shops med tjekkiske mærker. Inden turen igen går mod Danmark, kan det anbefales at lægge vejen forbi Chateau Herálec. I sydvingen af det romantiske 1700- tals slot er Wellness og afslapning på programmet. Svensk urtesauna, finsk sauna, rensende dampbade og afslappende massage efterfulgt af vandreture i slottets smukke omgivelser. What’s not to like.\nFor mere information om Tjekkiet besøg: www.visitczechrepublic.com


Tjenster – Ultramare\nSom Skandinaviens ældste filterfirma har vi samlet stor viden gennem årene. En kundskab, som vi hellere end gerne deler ud af. På vores hovedkontor i Trollhättan er UltraAkademien det pumpende hjerte, hvor vi tilbyder en gedigen filteruddannelse hos vores dygtige personale.\nEn uddannelse i tre lektioner på en formiddag\nUltraAkademien er en uddannelse i tre lektioner på en formiddag. Første lektion indeholder en kort præsentation af Ultramare, som afsluttes med en rundtur på fabrikken. Den anden lektion er en uddannelse i filtrering og filterteknik. I den tredje lektion lærer du, hvordan du på den absolut nemmeste måde bestiller filtre via UltraButikken.dk. Formiddagen afsluttes med spørgetid, og Ultramare er derefter vært ved en fælles frokost.\nI UltraAkademien har vi uddannelse, showroom og vores testrigg. Her tester vi vores egne produkter og kontrollerer vores leverandørers produkter for at sikre, at de holder kvaliteten. I 2008 udbyggede vi vores testanlæg til den udformning, det har i dag. Det er her ideen om et nyt produkt fødes, udvikles og testes, inden det bliver lanceret på markedet. I UltraAkademien er der også en udstillingshal, hvor vi fremviser vores produkter samt andre energibesparende løsninger.\nUddannelsen kan holdes i vores eller jeres lokaler\nHar du som kunde ikke mulighed for at komme til os, kan vi komme til jer. Vi tilbyder også vores kunder mulighed for at komme på uddannelsen på vores kontor i Bromma. Eftersom vores produktion finder sted i Trollhättan, er der i Bromma ikke mulighed for at få indblik i filterproduktionen. Ellers er uddannelsen den samme.\nTilmeld dig hos din sælger eller direkte på ultraakademien@ultramare.se.\nKontakt mig om UltraAkademien\nUltrabutiken – din tid er vigtig\nVi går ud fra, at filterbestillinger ikke er blandt favoritpunkterne på din to do-liste. Derfor lancerede vi UltraButikken allerede i 2009. Det har vi aldrig fortrudt. I dag handler over 30% af vores kunder på nettet. Hvorfor? Fordi det ikke kan blive enklere og smidigere. Du sparer tid og minimerer risikoen for fejlbestillinger.\nUltraButikken er altid åben. Døgnet rundt. Året rundt. Det indebærer, at du som kunde foretager dine bestillinger, når du har tid. Du behøver ikke tilpasse dig efter os. Desuden er UltraButikken så brugervenlig, at en filterbestilling til et helt butikscenter kan gennemføres med nogle få klik.\nHvorfor ikke prøve det? Klik på linket nedenfor og registrer dig som bruger, så kontakter vi dig og giver dig en rundtur i en filterbestillers drømmeverden.


Nyhedsbrev - September 2021 | Rørvig Centret\nIndsendt tor, 02/09/2021 - 13:24\nVelkommen til efteråret på Rørvig Centret 🍁\nSå er det tidlige efterår begyndt, og vi her på Rørvig Centret gør klar til at invitere jer til hyggelige efterårsstunder.\nI dette nyhedsbrev kan du læse om månedens husmandskost, få et smugkig på planlægningen af årets julemarked, samt opdage en række dejlige arrangementer, der finder sted i vores lokalområde i september måned.\nEfteråret er den perfekte årstid til husmandskost 🥘\nHver onsdag i september kan du se frem til dejlig husmandskost på Rørvig Centret. Vi glæder os til at fortsætte med at servere god mad for alle, der har lyst til at nyde et lækkert måltid i godt selskab. Du behøver altså ikke være gæst på Rørvig Centret for at spise med.\nDer er ikke længe til 🎄\nNogen vil måske mene, at vi tager lige lovlig tidligt forskud på løjerne, men vi er simpelthen allerede i fuld gang med at planlægge årets julemarked 🎅🏼 Vi glæder os meget til at se jer allesammen til Odsherreds hyggeligste julemarked, som løber af stablen d. 04. - 05. december 2021. Begge dage kl. 10.00 – 16.00.\nDet er derfor tid til at melde sig, hvis man godt kunne tænke sig en stadeplads.\nVil du have en stand på julemarkedet? Kontakt os her\nSkulle det være et lokalt produceret smykke? Eller måske et nyt fuglehus? 🐦\nI vores reception sælger vi flere lækre lokalt producerede produkter, og vi vil vove at påstå, at der er lidt til enhver smag 💛\nVi har blandt andet flere smukke fuglehuse fra Det Lille Orøværksted til salg. Alle fuglehusene er produceret bæredygtigt og med kærlighed til naturen i fokus 🌱 Det ville også være en oplagt julegaveidé. Du kan i øvrigt møde Det lille Orøværksted på vores årlige julemarked.\nSkulle du mangle en gave til svigermor mens du er her, tilbyder vi også smykker fra flere af områdets forhandlere. Nordisk-inspirerede designs fra Holmgaard Smykker og enkle kvalitetsdesigns fra Bull&Co 💍\nTrænger du derimod til lidt forkælelse i form af lækre lokalt producerede hudplejeprodukter, har vi en håndfuld forkælelsesprodukter fra Heidi Schnabel. I hendes butik kan du, udover de dejlige hudplejeprodukter, også finde en elegant kjole i et behageligt design.\nNysgerrig? Se mere på hendes hjemmeside.\nGør et kup på Rørvig Kræmmermarked 👛\nPå Cirkuspladsen tæt ved havnen i Rørvig kan du gøre et godt fund på Rørvig Kræmmermarked. Markedet finder sted hver søndag fra d. 27 juni - efterårsferien.\nGør et kup, øv dig på dine forhandlingsevner, og nyd den gode kræmmerstemning 💸\nLæs mere om Rørvig Kræmmermarked her\nTag på eventyrjagt med hele familien 👑\nTag familien under armen og begiv jer ud på en historisk eventyrjagt i Rørvig.\nMed oplevelseskonceptet GeoHunting køber du en oplevelsespakke og et kort, der guider dig rundt til forskellige seværdigheder i nærområdet, hvor mystiske gåder og historier venter på jer 🔍\nEventyrjagten i Rørvig tager udgangspunkt i historien om kongens fald, og du kan købe adgang til jagten på den faldne konge her


Naturens Rige er sat på udsalg | Herning Folkeblad\n20. september 2021, 14.39\nNiels Rasmussen. Foto: PR-foto\nbyrådsmedlem i Ringkøbing-Skjern Kommune for SF\nVINDMØLLER Flere partier havde banket sine skeptikere på plads, så der på byrådsmødet tirsdag var flertal for at sætte Naturens Rige på udsalg. For det politiske flertal har i den grad forgyldt en snæver kreds af lodsejere og projektmagere på bekostning af naturværdier og ikke mindst hensynet til den lokalbefolkning, der skal leve med generne i en hel generation eller mere.\nSF er blevet beskyldt for, at vi med vores modstand mod de nævnte projekter med solceller og kæmpemøller i henholdsvis Gestenge og Lem Kær har kørt på frihjul. Intet er mere forkert! Tværtimod kræver det viljestyrke samt mands- og kvindemod at vinke farvel til projektmagernes og lodsejernes mulige valgbidrag - og til at være helt fast i kødet, når kommunens store energikoncern rasler med sablen og nærmest truer med at flytte 2000 arbejdspladser ud af kommunen.\nSF får skudt i skoene, at vi her i kommunen ikke vil den grønne omstilling. Også her rammer pilen langt fra skiven. Men i SF lytter vi først og fremmest til den lokalbefolkning, der skal leve med grimme solceller samt skygge, blinkede lys og larm fra flere hundrede meter høje vindmøller, og så kan pengeglade lodsejere og projektmagere skrige nok så meget om kap med en tøsefornærmet vindmølle-mastodont.\nDen grønne omstilling rækker nemlig meget længere end Gestenge og de to andre solcelleparker, der optager cirka 700 hektar, som altså skulle presses ind som de tre første i køen. Eller otte testmøller, som burde have været placeret på et areal i Thy, der er udlagt til den slags. Den grønne omstilling og Danmarks ambitiøse klimaplan står og falder med, at vi har lokalbefolkningens opbakning. Det har man ikke i Gestenge og Lem Kær.\nEr det nu så slemt, at en landmand eller 22 tjener et par kroner på den 367 hektar store solcellepark i Gestenge? Nej, men nu taler vil heller ikke om et par kroner. Projektmagerne honorerer deres værter med 13.000 kroner pr. hektar pr. år, og hertil kommer arealstøtte på 4000 kroner pr. hektar, fordi der også kan dyrkes noget på arealerne. Vi taler om en indtægt på mindst 190 millioner kroner i solcelleparkens levetid, og oveni har lodsejerne udsigt til at få del i overskuddet, hvis solen altså skinner tilstrækkeligt meget på dem og deres marker.\nMed hensyn til opførelsen af de otte kæmpemøller i Lem Kær, så undrer det mig, at Vestas har taget hele »skraldet« for at få testmøller placeret i baghaven og ikke i Thy, når det i virkeligheden er de projektmagere, som Vestas entrerer med, der har presset på for møllerne placeret i Lem Kær. Vi taler om projektmagere, som allerede er blevet multimillionærer på at plastre en stribe kommuner til med vindmøller. Jeg overhørte en samtale mellem en journalist og en af landets store vindmølleaktører, der indrømmede, at han gerne giver et tilskud til udvalgte partikasser i de kommuner, hvor han får sin vilje.\nSå spar mig for alt den snak om grøn omstilling. For lodsejere og projektmagere handler det kun om farven på de 1000-sedler, som de kan proppe i lommen.


K: Samarbejdet med Køge spirer - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Foreninger / klubliv>K: Samarbejdet med Køge spirer\nK: Samarbejdet med Køge spirer\nForeninger / klublivKonservativePolitik\nDebatten om en vej fra Stevns til motorvejen gik igen i de tre beretninger fra henholdsvis den konservative formand, borgmesterkandidat og den lokalt valgte konservative folketingsrepræsentant.\nBorgmesterkandidat Mikkel Lundemann Rasmussen, som her har taletid på partiets generalforsamling, og Mads Andersen var på ny meget enige. (Foto: Erik Nielsen)\nStevns: – Det lader til, at samarbejdet med Køge er begyndt at spire.\nSådan lagde gruppeformand Mikkel Lundemann Rasmussen ud, da han aflagde en kort beretning ved de konservatives generalforsamling om arbejdet i Kommunalbestyrelsen, hvor han i øjeblikket er folkevalgt og sidder sammen med Ellen Knudsen.\nHan henviste selvfølgelig til hele problematikken om, hvor en kommende statsvej fra Stevns til motorvejen skal placeres.\nDen konservative formand Bo Kjeldsmark havde kort forinden i sin beretning gjort det klart, at lokale politikere havde fejlet, og at det var en politisk skamplet, at der for øjeblikket var så mange potentielle linjeføringer ude i det offentlige rum.\nHverken Mikkel Lundemann Rasmussen eller Mads Andersen – som sidder i byrådet i Køge samtidig med, at han for nylig er kommet i Folketinget som lokalt valgt suppleant for Naser Khader – følte sig truffet af formandens udlægning.\nTværtimod mener de to lokale konservative, at de endda i fællesskab hele tiden har peget på en nordligere løsning end de to, der er i høring i forbindelse med Vejdirektoratets VVM-redegørelse.\nMads Andersen dristede sig endda til at sige: »Hvad sagde jeg!«, med henvisning til, at han og Mikkel Lundemann Rasmussen i fællesskab allerede i 2016 var ude med et budskab om en nordligere løsning. Et budskab, som han har gentaget flere gange siden da.\n– Der er ingen tvivl om, at jeg med min nye platform i Folketinget også vil bruge tid at arbejde for en rigtig løsning for en Stevnsvej. Og jeg kan næsten ikke lade være med at sige, at de kunne jo bare have lyttet til os i første omgang, sagde Mads Andersen, som flere gange tidligere har givet udtryk for, at han er en svoren tilhænger af en statsvej, der følger den nordlige linjeføring nord om Herfølge.\nMads Andersen (Foto: Erik Nielsen)\nNu er der så tilsyneladende enighed mellem lokalpolitikerne i Stevns og Køge Kommuner om at sende et fælles høringssvar med en formulering om en ikke nærmere defineret linjeføring nord for Hårlev og syd om Herfølge.\n– Det er sund fornuft, at vi ikke bygger en vej helt nede sydpå. Vi skal have en nordligere linjeføring, som kan flytte nogle biler. Og jeg ser også, at byrådspolitikerne i Køge har rykket sig. Jeg har været med i lokalpolitik i Køge i 12 år, og det er helt klart det tydeligste ryk, som politikerne i Køge har udvist i alle de år. Nu er jeg jo selv en af politikerne i Køge, men jeg har jo haft standpunktet om en nordligere linjeføring hele tiden, lød det fra Mads Andersen over for de fremmødte, da han fik nogle spørgsmål efter sin beretning.\nForrige indlægFremgang og optimisme hos de konservative på Stevns\nNæste indlægSå fik Strøby Egede sine trafikheller


Fakta om testen | Testfakta\nEurofins ATS i Aix en Provence i Frankrig har på Testfaktas anmodning laboratorietestet et udvalg af flydende vaskemidler til hvid eller lys vask.\nTesten omfatter pletfjerning (vaskeeffektivitet)) og vaskemidlernes hvidbevarende egenskaber og er udført i overensstemmelse med en international standard, som AISE har udviklet. AISE er et internationaltbrancheorgan for producenter af vaske- og rengøringsprodukter og har cirka 900 medlemsvirksomheder, som er aktive i branchen.\nLaboratoriet har gennemført samtlige testmomenter i middelhårdt vand og med almindeligt tilsmudset vasketøj. Doseringen af vaskemiddel er mlns="http://xmlns.escenic.com/2009/import" source="teknomediaPictures" sourceid="http://www.testfakta.se/img/2010/10/4/514296.jpg"/>foretaget ud fra de respektive producenters instruktioner for vask af op til fem kilo normaltilsmudset vask i middelhårdt vand.\nFølgende vaskemidler er testet:\n- Bio-tex White\n- Neutral hvid vask\n- OMO White\n- Persil flydende maskinvask\n- Änglamark White\n- Jelp hvid og kulørt\nAlle prøver er indkøbt i danske dagligvarebutikker i juli 2010.\nVaskemidlernes rengørende evne er testet ved en temperatur af 40 grader Celsius. Testen omfatter i alt 14 forskellige slags standardiserede plettermlns="http://xmlns.escenic.com/2009/import" source="teknomediaPictures" sourceid="http://www.testfakta.se/img/2010/10/4/514293.jpg"/> som ud fra deres bestanddele er inddelt i tre forskellige kategorier:\n- Som kan bleges (kaffe, te, rødvin, frugtjuice, tomatpuré, græs og ler)\n- Proteinbaserede (gulerodsmos, blod, chokolade, sennep, græs)\n- Fedtbaserede (makeup, motorolie, stegefedt)\nDe fremlagte resultater, som ligger til grund for karaktergivningen, er middelværdien af resultatet fra seks vaske pr. vaskemiddel og smudstype. Resultaterne fremlægges i forhold til procentvis fjernet smuds efter vask. Vaskeresultaterne for de forskellige typer pletter er blevet målt optisk med et såkaldt spektrofotometer.\nVaskemidlernes evne til at bevare eller øge hvidheden er blevet målt på to måder. Dels, hvordan vaskemidlet forstærker hvidheden (den oplevede hvidhed) i materialet og dels, hvilken grånende effekt vaskemidlet har på materialet. Målingerne er udført på firemlns="http://xmlns.escenic.com/2009/import" source="teknomediaPictures" sourceid="http://www.testfakta.se/img/2010/10/4/514294.jpg"/> forskellige slags materiale:\nResultaterne fra de forskellige delmomenter har fået karakter efter en skala fra 1 til 5, hvor 1,0 til 1,9 er meget utilfredsstillende, 2,0 til 2,0 er utilfredsstillende, 3,0 til 3,7 er middelgodt, 3,8 til 4,2 er tilfredsstillende og 4,3 til 5,0 er meget tilfredsstillende.\nI den samlede karakter er vaskeeffektivitet og hvidbevarende egenskaber vægtet med henholdsvis 65 og 35 procent.\nVandets hårdhed afgøres af, hvor mange kalcium- og magnesiumioner, det indeholder. Vand klassificeres som middelhårdt ud fra dets lokalitet. Laboratoriet har gennemført alle testmomenter i middelhårdt vand og med almindeligt tilsmudset vask. Doseringen af vaskemiddel er foretaget ud fra de respektive producenters instruktioner.


Bodylab Creamy Banana - Find vores bedste anbefalinger. Kig her! \nSe mere vedrørende Bodylab Creamy Banana her\nMojn, og velkommen til denne webside, lavet på baggrund af søgningen på ordene Bodylab Creamy Banana. Vi ønsker, at du finder det, som du leder efter vha. vores links, som vi præsenterer lige her for dig, som muligvis leder efter flere informationer i relation til Bodylab Creamy Banana. Se videre her, eller tryk med det samme videre på et af de anbefalede annoncelinks, som sikkert bør føre dig videre til det, du leder efter.\nBodylab Creamy Banana - Spørgsmål?\nFandt du ikke nøjagtig det, som du leder efter ved hjælp af vores partnere, som vi til, og som skulle have en relation til Bodylab Creamy Banana, hjælper vi også med råd herom. Du kan hive fat i os via vores kontakt-side. Jævnfør vores data plejer det at være tilstrækkeligt at følge vores henvisninger om Bodylab Creamy Banana, men er dette ikke tilfredsstillende, så kontakt os venligst. Vi besvarer for det meste spørgsmål inden for 1-10 arbejdsdage.\nHvad er denne webside om Bodylab Creamy Banana egentlig?\nDenne side er genereret ud fra ordet "Bodylab Creamy Banana" med forudfatning om, at det er enten akkurat dette keyword eller med stor sandsynlighed et beslægtet ord, som du har indtastet på en søgemaskine, f.eks. Google eller YouTube. Vi prøver at bidrage til din forspørgsel med brugbare henvisninger, som hyppigst er sponsoreret eller præfereret af vores redaktion.


Skal lokalskolen udvikles eller nedlægges? Om kvalitet i den politiske beslutningsproces - PDF\nSkal lokalskolen udvikles eller nedlægges? Om kvalitet i den politiske beslutningsproces\nDownload "Skal lokalskolen udvikles eller nedlægges? Om kvalitet i den politiske beslutningsproces"\n2 1. supplement til hvidbog: Skal lokalskolen udvikles eller nedlægges? Om kvalitet i den politiske beslutningsproces Red.: Thomas Andreasen, Per Kjeldsen, Lene Laursen, Louise Nabe-Nielsen og Karen Prins Copyright: Tænketanken SOPHIA Grafik: Marie Holst Andersen Opsætning: Louise Nabe-Nielsen 1. supplementsudgave, 1. oplag: april 2011, udgave som pdf fil og bogtryksudgave Bestilles ved SOPHIA: eller\n3 INDHOLD Indhold Læsevejledning 5 Forord 7 1. Ændringer i skolestrukturen elementer i processen Eksplicitte problematikker i 2010/ Implicitte problematikker i 2010/ Skolen som organisation Skolen som kulturinstitution Skolen som en produktionsenhed Status en massakre på dansk skolekultur Status i tal Status i tænkningen om udvikling kontra nedlæggelse De centrale myndigheder De lokale myndigheder De enkelte skoler Forskellige udspil nye muligheder? Alternative lokalskolemodeller eksempler Om lokalskolen faglige indlæg 37 SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 3\n4 INDHOLD Landsbyordning derfor! Haderslev-reformen Er folkeskolen folkets skole? Mellem Verdener Små skoler en undervurderet ressource Uddannelsespolitiske tiltag kommenteret KREVI: Konsekvenser af en ændret skolestruktur Skolens Rejsehold: Fremtidens folkeskole én af verdens bedste AKF: Den højt præsterende skole Behovet for forskning, undersøgelser og lign Litteratur og referencer Referenceoversigt med links Litteratur Debatten fortsætter Om hvidbogens betydning En stemme i debatten Kontakt 100 SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 4\n5 LÆSEVEJLEDNING Læsevejledning Foråret 2010 udgav SOPHIA hvidbogen Skal lokalskolen udvikles eller nedlægges? Denne bog var lavet og udsendt i et forsøg på at kvalificere debatten om lokalskolernes fremtid, og indeholdt derfor et stort udsnit af de daværende problematikker og aktuelle forhold. Nærværende supplement er som ordet lyder et supplement. Det er ligesom hvidbogen tænkt som en slags håndbog eller opslagsbog med ideer til debat og beslutning om en lokalskoles fremtidige udvikling eller nødvendige nedlæggelse, men rummer ikke i samme grad som hvidbogen de grundlæggende dilemmaer og forhold. Derfor vil vi opfordre til, at nærværende supplement læses i sammenhæng med eller forlængelse af den egentlige hvidbog. Dog kan den udmærket læses som et særskilt skrift, blot man holder sig for øje, at den ikke er altfavnende. Ligesom hvidbogen er der i supplementet gjort plads til noter i højre side dermed kan læseren selv fremhæve hvilke afsnit og kapitler, der synes særligt aktuelle i den givne kontekst. For at fremme hvidbogens anvendelse yderligere præsenteres i det følgende en læsevejledning. Afsnit 1: Afsnit 2: Afsnit 3: I det indledende afsnit præsenteres de problematikker og forhold, som i 2010/2011 siden udgivelsen af hvidbogen har præget debatten. Afsnittet henvender sig bredt til alle områdets interessenter. Afsnittet her præsenterer status på området, som den viser sig frem til april 2011, og kan dermed bruges til opslag og almindelig indføring i såvel statistikker som aktuelle perspektiver. I dette afsnit fremhæves et udvalg af det seneste års udspil. Her er der både tale om udspil til fremme af den lille skole, og udspil, der taler imod denne. Her præsenteres også en række faglige indlæg, som SOPHIA har erhvervet i forbindelse med nærværende supplementsbind, ligesom enkelte af de mere politiske udspil er fremhævet i kommenteret form. Derfor henvender afsnit 3 sig til alle, der ønsker at deltage i og bidrage til kvalificering af den aktuelle og fremtidige politiske debat om lokalskolen, og som ikke mindst ønsker at lade sig inspirere hertil. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 5\n6 LÆSEVEJLEDNING Afsnit 4: Afsnit 5: Afsnittet præsenterer referencer og litteratur af relevans for området. Disse er oplistet efter emne, hvorfor afsnittet kan give en hurtig indføring i de aktuelt forekommende udspil fra såvel offentlig og politisk som faglig, pædagogisk side. Desuden præsenteres en række væsentlige forhold, som tilsyneladende ikke er undersøgt eller gjort til genstand for forskning endnu. Dermed må afsnittet også forstås som en opfordring til forskellige fagfolk på området. Der afsluttes med et kort afsnit vedrørende debatten såvel nu som i fremtiden samt hvilken rolle SOPHIA ønsker at spille heri. De udarbejdede afsnit er i deres nuværende form ikke komplette, men viser et repræsentativt udsnit af de væsentligste perspektiver. På denne baggrund er det SOPHIAs hensigt løbende at komme med opdateringer, enten via hjemmesiden ( eller udsendt som pdf-format. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 6\n7 FORORD Forord I april 2010 udsendte SOPHIA hvidbogen om lokalskolen med titlen Skal lokalskolen udvikles eller nedlægges? Bogen var udarbejdet på baggrund af en konference med tilsvarende titel afholdt den 9. februar 2010 i København. Bogen har kvantitativt været en succes, idet den i pdf-udgaven er udsendt i over 1000 eksemplarer, og de 200 bogtrykte eksemplarer er udsolgt. Desværre kom hvidbogen noget for sent på foråret til at kunne give inspiration til det lokale arbejde med udarbejdelse af forslag til ændringer i skolestruktur herunder forslag til skolenedlæggelser, sammenlægninger eller lignende og de efterfølgende høringer og udarbejdelse af høringssvar, der vedrørte skoleåret 2010/11. Til gengæld har vi fået mange meldinger om, at hvidbogen er blevet brugt i den tilsvarende proces for debat og beslutninger vedrørende skoleåret 2011/2012, og at den bl.a. har bidraget med gode input til kvalitative vurderinger af lokalskolen og også ideer til igangsættelsen eller accelerationen af en udviklingsproces. SOPHIA er også blevet inddraget direkte i mange analyser af høringsmateriale, udarbejdelse af notater herom og invitationer fra skoler, borgergrupper, lærerkredse og kommunale forvaltninger til deltagelse i debatmøder og lignende. Da langt de fleste kommunale planer for ændringer i skolestruktur mv. er udsprunget af sparebehov har debat og høring gået på muligheden for at finde udviklingsorienterede alternativer til forslag om nedlæggelse af lokalskoler der samtidigt tilgodeså de forelagte økonomiske data. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 7\n8 FORORD Desværre har det vist sig, at hvidbogen, trods udsendelse til alle byråd og forvaltninger, generelt ikke er blevet udleveret til politikere eller embedsmænd med konsultative opgaver. Allerede på konferencen i februar 2010 lovede vi, at vi ville udsende et supplement med opsummering af erfaringer fra det lokale arbejde med strukturændringer med videre og bemærkninger til eventuelle nye centrale og lokale tiltag på området fra foråret 2010 til cirka april Vi håber, at dette supplementsbind kan bruges i det løbende arbejde med skoleudvikling og skolestruktur her og nu i relation til forårets begyndende drøftelser af budget 2012 og de deraf afledte konsekvenser for lokalskolen. Dette foreliggende supplement er derfor en blanding af opsummering af situationen for lokalskolerne på landsplan, som den har udviklet sig siden foråret 2010 og til dato, samt supplerende artikler og andre bidrag til en fortsat udvikling af viden på området, der også rækker længere frem end Vi håber, at debatten og de politiske beslutninger om folkeskolen ikke fortsat skal præges af besparelser, skolenedlæggelser og lærerfyringer, men i stedet vil fokusere på en dialogisk udviklingsproces for dansk skolekultur omfattende både arbejdet med det pædagogiske og dannelsen. Vi håber hvidbogen og dette supplement kan bidrage hertil. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 8\n9 FORORD København, Århus og Aalborg, primo april Birte Holst Andersen, sekretær Thomas Andreasen, researcher, lærer og stud.pæd.fil. Per Kjeldsen, leder, cand.pæd.psych., chefkonsulent Lene Laursen, projektmedarbejder, stud. psych. Louise Nabe-Nielsen, projektleder, lærer og cand.pæd.fil. Karen Prins, projektmedarbejder, lektor, cand.scient.soc. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 9\n10 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN 1 Ændringer i skolestrukturen elementer i processen Perioden siden udsendelse af hvidbogen foråret 2010 har ikke kun været præget af skolenedlæggelser. Skolestrukturen som helhed har også stået for skud endda massivt. Muligheden for sammenlægninger af 2 eller flere skoler, etablering af skoler med afdelinger på selvstændige matrikler og en fælles ledelse og etableringen af såkaldte børneskoler (!) for de yngste årgange og ungeskoler for de ældste har præget årets skolestrukturdebat og beslutninger. Derimod har tiltag, der har som formål at bevare specielt de mindre lokalskoler, som for eksempel at etablere fællesskoler mellem vuggestue, børnehave og skole eller andre strukturelle tiltag med udviklings- og bevaringshensigt, ikke fyldt meget i processen. I det følgende vil vi præsentere det, vi på baggrund af høringsmateriale og offentlig debat i øvrigt, vurderer er de væsentligste problematikker. 1.1 Eksplicitte problematikker i 2010/2011 Økonomi overskygger udvikling Økonomi har været det altoverskyggende tema i hele 2010, og er det også i Besparelseskrav og dermed afledte behov for prioriteringer har ret ensidigt været det primære fokuspunkt. Det er i den forbindelse vigtigt, at der anvendes flerdimensionelle modeller og en lang SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 10\n11 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN tidshorisont for dels at undgå ensidige og kortsigtede løsninger, dels at øge sandsynligheden for kvalitativ holdbarhed. Det kræver, at det er et tværfagligt team af embedsmænd, der udarbejder materialet til debat/høringer forud for den politiske beslutning. Det virker kontraproduktivt, når forslag til nødvendige besparelser alene er produceret eller styret af økonomiprofessionelle, og med rådgivning fra centrale instanser som for eksempel Skoleråd og Rejsehold, der også er styret af økonomer. Struktur før indhold I lyset af behovet for besparelser er der en tendens til, at forvaltningernes oplæg starter med forslag om strukturændringer. Det er det dårligst tænkelige udgangspunkt, fordi struktur bør afledes af mål-, indholds-, metode-, praksis- og evalueringsbeskrivelser og ikke omvendt. Det er utrolig svært at få professionsudøverne her lærere og pædagoger til at få et ejerskab over deres professionsudøvelse, når de skal tilpasse udøvelsen, den didaktiske proces, til en struktur, de ikke har andel i. Høring uden alternativer Hertil kan indvendes, at der jo altid er en høringsproces, både blandt skolens personale, bestyrelse og andre med interesse for skolen. Høringssvar skal dog i praksis oftest udarbejdes med meget kort varsel og uden professionel bistand, selvom det måtte være påkrævet. Det foreliggende materiale bør både være deltaljeret med konsekvensberegninger ikke kun på det objektivt kvantitative område, men også SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 11\n12 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN på det kvalitative område med reference til viden og indsigt og ikke kun som løse påstande, ligesom der også skal være alternativer til en ren strukturmodel, for at høringen kan få mening. Det er et demokratisk problem, at der kommunerne imellem ikke er en fælles standard for høringsforløbet evt. udarbejdet med KL som formidlende instans der kan godkendes af Skole og Forældre, Skolelederne, DLF og BUPL. Politikerne svigtes Politikerne svigtes meget let i denne proces, fordi de ikke har adgang til en bred og kvalificeret viden om muligheder og alternativer og det enkelte byrådsmedlem har mere end svært ved at komme til orde med alternative forslag, idet høringssvarene jo nødvendigvis umiddelbart forholder sig til det udsendte materiale og som ovenfor antydet kun med ekstraordinære anstrengelser og muligheder kan indeholde alternative forslag. Det vil sige, at svarene overvejende går på kritik af de forelagte og sjældent gennemarbejdede alternativer. De forvaltningsmæssige kommentarer til høringssvarene bør også afgives af det ovenfor nævnte tværfaglige team og ikke kun af økonomisk og evt. juridisk kyndige. Embedsværkets manglende interesse i processen? I det hele taget er det et problem, hvis man fra centralt hold, både i ministerium og KL, og lokalt i den enkelte forvaltning ikke fremtræder ægte interesseret i forældres eller de professionelles synspunkter eller opfattelser. Det gør politikerne til gengæld, hvorved de ofte kommer i SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 12\n13 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN et krydsfelt mellem forvaltningsledelserne, som de skal leve med dagligt, og deres vælgere og professionsudøverne, som de alt andet lige er afhængige af føler ansvarlighed i deres daglige arbejde. Det er således en svaghed, at de fleste debatmøder og høringsmøder er mellem politikerne og forældrene, lærerne, pædagogerne uden repræsentation af forvaltningerne når det jo netop er dem, der udarbejder materialet. Det bringer ofte politikerne i en uheldig situation. Derfor bør det tydeliggøres, at det primært er et forvaltningsansvar at udarbejde beslutningsgrundlag og ikke kun det økonomiske også hvad angår alternativ tænkning om skolens indhold, både pædagogisk og kulturelt/dannelsesmæssigt. På samme måde er det vigtigt, at det tydeligt fremgår af et høringsmateriale, at det også bygger på forudgående drøftelser og/eller idégivning fra elever, forældre, borgergrupper og de professionelle aktører. Tilsvarende skal høringsfrister give plads for udarbejdelse af grundigt bearbejdede alternativer. Rådgivning uden viden og indsigt Det hævdes fra flere sider i den faglige kreds, der rådgiver ministerier, KL og de lokale myndigheder, at man skal arbejde med det, man ved virker. Dette er eksempelvis sagt om og til lærerne. Påfaldende er det så, at så mange af de anbefalinger, der er myldret frem de seneste år er helt uden videnskabelig dækning, både hvad angår teori, viden og forskningsbaseret indsigt. Der er i mange tilfælde tale om meninger eller rene synsninger, der fastholdes, selvom massiv dokumentation kan påvise, at der ikke er dækning for de fremsatte råd eller forslag. De mest markante og alvorlige eksempler er her rejseholdets anbefa- SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 13\n14 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN linger om skolestørrelse og formand Jørgen Søndergaards udtalelser om små skoler på to spor (!) eller derunder, der ikke har en kinamands chance for at klare sig fremover, sagt i forbindelse med præsentationen af rejseholdets rapport! 1 Strukturændringer på usikker grund Der er dog ikke på alle områder af folkeskolens virke relevant forskning eller anden erfaringsbegrundet viden, der kan vejlede beslutningstagerne i deres arbejde. Inden man foretager radikale ændringer i et skolevæsens struktur og samlede organisering bør der derfor iværksættes kontrolleret forsøgsvirksomhed. Det gjorde man eksempelvis, da man påtænkte at indføre enhedsskolen med 93-loven. Med baggrund i en række forsøg, der foregik i 1980 erne med en bevillingspulje på flere hundrede millioner kroner, fik man mere sikker viden om virkningerne, og formulerede på den baggrund de lovændringer, hvormed man indførte enhedsskolen. Situationen i 2010/11 er den, at omfattende nye strukturer og organisationsformer iværksættes helt uden sådanne kontrollerede forsøgsbetingelser og dermed uden mulighed for at vende tilbage til udgangspunktet, hvis ændringerne falder uheldigt ud. Både strukturelt og investeringsmæssigt er der tale om beslutninger med vidtrækkende konsekvenser for elever (og deres forældre) og personale og kommunens økonomi, uden kvalitetssikring og uden andet end et håb om, at det virker og at de implicerede vil vænne sig til det 2 : 1 2 For nærmere beskrivelse af disse forhold, se afsnit ff. SF s Trine Schaltz i Amagerbladet i debatforløbet vinteren 2010/11. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 14\n15 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN - det gælder specielt nedlæggelse af lokalskoler, der har en relevant størrelse for fortsat lokal drift - fjernelse af det administrative system til anden skole - etablering af meget store skoler med et tilsvarende stort skoledistrikt - og så det helt nye: at etablere såkaldte børneskoler (fra 0. til 5. eller 6. klassetrin) og ungeskoler fra 6. eller 7. til 10. klassetrin. Denne totale omvæltning sker uden forudgående forsøgs- og udviklingsprojekter og uden grundlæggende stillingtagen til, hvad det er, vi vil med vores skole og med dannelsen af vores børn og unge. Dermed sker det uden viden om hvad der virker, hvordan det virker og ikke mindst hvordan vi ønsker det skal virke! Klassekvotient som rendyrket økonomisk faktor Klassekvotienten har betydning for læringskvaliteten både direkte gennem lærerens mulighed for at nå alle elever og indirekte gennem klassestørrelsens betydning for urofrekvens og lærer- og elevtrivsel. Alligevel synes klassekvotienten i de foreliggende forslag til besparelser og strukturændringer kun at få tillagt økonomisk betydning i og med at øget klassekvotient er med til at gøre skolebudgettet robust eller strukturtilpasset de faktuelle økonomiske behov. Klassekvotient som faktor i opfattelsen af skolens subjektive kvalitet Der ligger i øvrigt en overset problematik i at øge klassekvotienten, idet netop klassekvotienten sammen med skolestørrelsen er af afgø- SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 15\n16 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN rende betydning for forældrenes vurdering af en skoles kvalitet. Det ses som argument blandt næsten alle forældre for ønsket om at oprette en erstatning for en nedlagt folkeskole i form af en friskole. Klassekvotienten er i snit i folkeskolen over 20 nærmest 21 mens friskolerne i snit har en klassekvotient på ca. 17. Skolestørrelsen nedlæggelse eller udvikling? Skolestørrelsen bliver generelt betragtet som den mest afgørende faktor for skolens økonomiske situation. Små skoler (på det seneste vurderet som skoler med op til 200 elever!) bør tilsyneladende efter mange forvaltningers mening næsten pr. automatik nedlægges. Også her bygger man sine vurderinger på synsninger og svage økonomiske modeller. Det er underligt, at man ikke fra forvaltnings side fortæller politikerne, at man kan klare sig fagligt godt med både små, mindre og større skoler, men at man ved bevarelse af små skoler samtidigt kan rette op på det demokratiske underskud i forhold til forældrene, der jo massivt over hele landet ønsker de mindre lokalskoler i boområderne bevaret. Embedsmændene har jo argumentationen lige ved hånden ved at nævne Finland som eksempel på denne tankegangs kvaliteter landet fremhæves altid, når vi skal finde et land, der klarer sig bedre end os fagligt (i eksempelvis PISA-undersøgelserne) og i Finland har man ekstremt mange små eller mindre skoler. Med ca folkeskoler med en gennemsnitlig størrelse på 183 elever, (vi havde juni 2010 ca folkeskoler med et elevsnit på over 330) skulle Finland jo efter dansk logik have problemer med både skolekvalitet og -økonomi. Hvad forældreønsker angår er mængden af små eller mindre privat- SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 16\n17 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN skoler i Danmark også påfaldende. Mens Finland kun har 60 privatskoler, har vi over 500, med et langt lavere elevtal pr. skole end folkeskolerne 3. Når nu forvaltningerne ikke har viden og indsigt, der understøtter de næsten automatiserede forslag om nedlæggelser, burde man i langt højere grad end det er tilfældet, tage hensyn til forældrenes opfattelse af skolekvalitet Betydningen af et ejerforhold til lokalskolen Det synes i den forbindelse oplagt at undersøge, hvor meget skolestørrelsen betyder for forældrenes (og elevernes) mulighed for at opleve et ejerforhold til skolen! Det forekommer sandsynligt at skolens placering i et skoledistrikt af overskuelig størrelse, specielt for de mindre elever fra 0. til 4-5. årgang, har meget stor betydning for forældres valg af bopæl. Også logistikken mangler Logistikproblemer synes heller ikke at indgå i forslag til besparelser med strukturændringer til følge. Det virker ellers logisk, at jo større en skoles indskolingsafdeling er, jo større logistiske problemer opstår der ved den daglige skolestart og -afslutning dette ses specielt i byområder, hvor der generelt ikke kører skolebusser. Ved geografisk mere spredt skoleplacering med skolebusser er transporten og den trættende køretid for børnene ikke indregnet hverken som direkte transport- 3 Se SOPHIAs Ad hoc NOTAT 1, 2. rev. udg.: Kritisk analyse af Specialundervisning i folkeskolen veje til en bedre organisering og styring. Finansministeriet, kapitel 7.2, Finland, juni 2010 ( SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 17\n18 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN udgift eller som indirekte udgift via svækkelse af børnenes læringsparathed. I det hele taget er kvalitative aspekter ved strukturændringer sjældent forsøgt indregnet endsige beskrevet. Alles kamp mod alle I forbindelse med strukturdrøftelser, økonomi, herunder timetildeling til de enkelte fag, tolærerordninger m.m. har de økonomiske problemer medført en arbejdsmiljømæssig meget belastende spillen skoler ud mod hinanden i form af endimensionelle vurderinger, der påviser at små skoler objektivt set er for dyre og derfor bør nedlægges. I og med, at der som ovenfor nævnt oftest ikke forekommer alternative udviklings- og kombinatorisk-analytisk orienterede flerdimensionelle modeller, får forvaltninger og politikere ofte alt for let spil i en sådan forståelig, men samtidig ukvalificeret kamp mellem kolleger. Kortsigtede planer kvæler visioner I en økonomistyret skolestrukturdebat er det svært at undgå, at visionære og dog realistiske udviklingsmuligheder trænges i baggrunden for traditionelle kvantitative synspunkter. Selvom der hverken er forskningsmæssig eller statistisk belæg fremhæves det ofte at for eksempel lærerkvalifikationer og fagfagligt samarbejde, skulle være lettere at sikre på store skoler end på mindre skoler. Ikke med ét ord fremhæves de enorme teknologiske muligheder med videokonferencer, møder o.l. mellem lærere på to eller flere skoler, der kan supplere møder på egen skole. Tilsvarende gælder vedrørende undervisning via netmediet, anvendelse af det virtuelle rum og undervisning forlagt til SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 18\n19 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN det lokale nærmiljø i private og offentlige virksomheder. Den mindre lokalskole kan altså sagtens efter behov indgå i større faglige fællesskaber. Der er tale om et sørgeligt visionsløst og udviklingshæmmet pædagogisk landskab, hvad angår skolestørrelse, når man gennemser de kommunale forvaltningers planer for fremtidens skolevæsen! Politisk korrekthed kvæler også visioner Det har i processen med den løbende planlægning af skolevæsenernes tilpasning til de økonomiske vilkår ikke skortet på rapporter og udsagn fra etablerede grupperinger af fagfolk og enkeltpersoner oftest med økonomisk faglig baggrund. Så langt så godt. Det bliver imidlertid et problem, hvis sådanne (også de pædagogisk uddannede) fremstår som pædagogiske rådgivende generalister. Da der som nævnt ikke eksisterer megen teoretisk eller forskningsbaseret viden på feltet, er der relativt frit spillerum for dem, der bliver lyttet til, til at tale til den politiske dagsorden med tro, mening og synsning. Problematikken forstærkes af, at der eksisterer nogle interessekonflikter og magthierarkier i debatten. Så overtrumfer den politiske korrekthed let argumenter om skolestørrelsens kontra lærertrivslens effekt på undervisningens læringskvalitet. Det virker utroværdigt, hvis fagfolks visioner skifter med de politiske vinde! Eksempelvis understøtter både stort er godt tænkningen, den nye talentudviklings- bølge og tage elever hjem fra specialskole for at spare penge påbuddet en ukritisk tilgang til forslag om nedlæggelse af små og mindre skoler i stedet for forslag om udvikling af samme. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 19\n20 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN 1.2 Implicitte problematikker i 2010/ Skolen som organisation Når en kommune skal planlægge skolevæsenets nærmeste fremtid har det som ovenfor nævnt været økonomien, der i snart mange år har været det altoverskyggende problem. Men også andre tilsyneladende pædagogiske problematikker har været med ved bordet oftest i form af forvaltningsbesluttede såkaldte indsatsområder. Derom senere. Hvad der derimod sjældent drøftes åbenlyst er skolens aktørers tænkning om skolen som organisation. Det er noget, der bare mere eller mindre tilfældigt organiseres, uden de store diskussioner Skolen som kulturinstitution Med udgangspunkt i folkeskolelovens formålsparagraf kan der vist ikke herske tvivl om, at folkeskolen har et todelt formål: at uddanne og danne. Det vil sige, at folkeskolen er en organisation, hvor alle led fra politikere over ministerium og lokal forvaltning til skolens direkte aktører med ledelse og bestyrelse, lærere og pædagoger og øvrige ansatte, elever og deres forældre skal opfatte sig som medvirkere i en udviklingsproces, hvor pædagogik og dannelse er kerneordene. Det er derfor et alvorligt problem, hvis nogle af aktørerne, for eksempel embedsværket i ministerium og råd, i KL eller de enkelte forvaltninger ikke eksplicit markerer, at de opfatter sig som øverste myndighed for udøvelsen af institutionel pædagogik og dannelse før alt andet. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 20\n21 ÆNDRINGER I SKOLESTRUKTUREN ELEMENTER I PROCESSEN Skolen som en produktionsenhed Det modsatte er dybt problematisk at der i både det statslige og kommunale landskab udvikler sig en tænkning, der er hentet i den private virksomheds- og handelsverden med NPM-sproget som værktøj. Skolen benævnes så som en slags profitenhed i en skolekoncern. Ja det kan komme så vidt, at skolen skal drives på kontraktbasis mellem koncernledelsen og skoleledelsen, hvor selv de kvalitative mål, der kan udledes af folkeskolelovens 22 delformål gøres kvantitative og dermed målbare! En hån mod det arbejde, der udføres i skolen og en ødelæggende tænkning i forhold til formålet med at drive skole. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 21\n22 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR 2 Status en massakre på dansk skolekultur I vinteren og foråret 2011 var nyhedsmedierne præget af artikler og debatindlæg om kommunernes økonomi og deraf afledte forslag om besparelser. Skolenedlæggelser var i den forbindelse hyppigt på dagsordenen og antallet af forslag om nedlæggelser var så omfattende, at begrebet massakre på folkeskolen blev introduceret i debatten både i fagbladet Folkeskolen og ved mange møder rundt i landet. Eksempelvis benytter Martin Hillerup fra Borgerlisten i Faxe Kommune udsagnet, 4 møntet på kommunens forsalg til ny skolestruktur. Reelt synes udsagnet dog ikke at være dækkende for det der sker lige nu der er nærmere tale om en massakre på dansk skolekultur! For hvor skolekulturen har været præget af viden om børns behov, betydningen af lærernes oplevelse af ejerskab til deres professionsudøvelse og et tæt samarbejde med forældrene er den nu afløst af en vi alene vide - holdning fra centralt hold. 2.1 Status i tal Skolevæsenets struktur: nedlæggelser, sammenlægninger, fælles ledelse I skrivende stund foreligger en aktuel komplet opgørelse over kommunernes beslutninger på skoleområdet, hvad angår det kommende års skolestruktur (2011). Ifølge fagbladet Folkeskolen 5 drejer det sig om 4 5 Sjællandske den Fagbladet Folkeskolen, nr. 7, , s Se desuden www. I artiklen fremgår det, at der i to af de 84 tilfælde vil blive oprettet en ny skole på stedet med SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 22\n23 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR - 84 skolenedlæggelser skoler lægges sammen til 60 skoler på flere matrikler - 6 skoler mister en afdeling - 20 skoler får fælles ledelse, PR og bestyrelse med anden skole. Det hele sker tilsyneladende på baggrund af økonomien behovet for besparelser og er slet ikke slut endnu, vurderer kommunalforsker Roger Buch (ibid.). Antallet af anmeldte friskoler, der påbegyndes august 2011, er opgjort til Skoletyper Udover massive ændringer i skolestrukturen er der i en del kommuner tale om totale ændringer af det, man kan kalde skoledannelsen det vil sige radikale ændringer i skolens opbygning og dermed dens iboende kultur. Det drejer sig om etableringen af såkaldte børneskoler og ungeskoler. Man samler alle børn fra 0. klasse til 4., 5. eller 6. klasse i en skole og alle unge fra resten af årgangene til og med 9. eller 10. klasse. Der er tale om et meget radikalt eksperiment med folkeskolens opbygning og struktur uden forudgående kontrolleret forsøgsvirksomhed eller basis i forskning. Det sker på et ikke gennemanalyseret problemandre elever end dem, der går der i dag. Og et enkelt sted bliver der oprettet en helt ny folkeskole, nemlig en 10. klasses skole. For en komplet oversigt over anmeldte friskoler udstedt af Undervisningsministeriet 13. april 2011 se SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 23\n24 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR kompleks om bl.a. påstået skoletræthed, mangelfuld læringseffekt i folkeskolens ældste årgange, dårlige PISA resultater m.fl Status i tænkningen om udvikling kontra nedlæggelse De centrale myndigheder Bertel Haarder syntes ikke om de mange skolenedlæggelser 8 - men gjorde intet for at forhindre det. Tværtimod stod han bag et forslag til lovændring, der gør det sværere at oprette friskoler som erstatningsskoler for nedlagte folkeskoler 9 samtidigt med, at han fastholder voldsomme sparekrav, der gør det sværere for kommunerne at undgå skolenedlæggelser, hvis de arbejder med traditionelle endimensionelle økonomimodeller. Da der i foråret 2010 udsendtes flere forskellige rapporter og notater o.l. 10 om (udokumenterede) fordele ved store 7 Dette fremgår af adskillige eksempler i dagspressen 2010/ Haarder vil redde små skoler fra lukning ( ). Bølgen af skolenedlæggelser tager til og traditionen tro bliver flere af de nedlagte skoler erstattet af friskoler. Det ærgrer undervisningsminister Bertel Haarder Så kan vi lige så godt bevare skolerne som folkeskoler på en økonomisk bæredygtig måde. 9 Det bliver sværere for forældre at køre nedlagte folkeskoler videre som friskoler, hvis undervisningsministeren får opbakning til et forslag om at rykke fristen for et nedlægge skoler frem til 1. marts samme år, som skolen skal lukke til august. I dag skal beslutningen være truffet senest 1. december året forud for, at en skole skal nedlægges, ( ,). Og oppositionen støtter det det må gerne være endnu sværere gennem stramninger af krav til elevtallet (samme artikel). 10 Her kan bl.a. nævnes rapporten fra Krevi og AKF se afsnit 4.1. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 24\n25 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR skoler, blev det også svært ikke umiddelbart at falde for de mange centralt bestilte påstande om nedlæggelsernes økonomiske og faglige fordele. Specielt da kritik af de mange rapporter stort set blev ignoreret. Der forekommer da heller ingen forslag om at overveje specifikke udviklingsmuligheder for små eller mindre skoler i lokalområderne. Der foreligger intet om lokalskolens betydning som kulturinstitution, der forestår både pædagogik og dannelse. Der blev ikke skabt et grundlag for overvejelser om udvikling i stedet for nedlæggelse. Når man betænker, at de fleste skoler nedlægges på trods af forældrenes ønsker, og man lægger megen vægt på forældrenes mulighed for at vælge skole og mange forældre ofte bosætter sig i mindre lokalområder for at kunne få deres børn i en mindre lokalskole i boområdet, er det forunderligt, at netop denne forældregruppe skal fratages deres ret til frit skolevalg selvom det er i form af oprettelse af en friskole. Der har virkelig været tale om et demokratisk underskud i den løbende proces om årets budgetter og dermed sammenhængende oplæg til kommunal strukturdebat. Også her kunne man måske på ministerielt hold lære noget af Finland, der kun har 60 privatskoler med elever, hvor vi har ca. 500 privatskoler med ca elever De lokale myndigheder En løbende proces med fokus på økonomi Med det kommunale selvstyre som motor er det i sagens natur på det kommunale plan, at der planlægges og besluttes ændringer i skolevæ- SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 25\n26 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR senets forhold. En fællesnævner for planlægningen i den periode vi beskæftiger os med ( ) har været og er økonomien. Det er derfor småt med pædagogisk udviklingsorienterede platforme for forvaltningernes oplæg til politiske beslutninger om det/de kommende års budgetter og dermed sammenhængende udvikling. Det er strukturtilpasninger, der er i fokus. Så hvad det angår, er der ikke meget nyt. Men som nævnt er SOPHIA blevet inddraget i flere kommuners høringsprocesser og er dermed blevet bekendt med et stort antal høringsmaterialer. Det giver et rimeligt godt overblik over de store forskelle i tilgangen til den politiske beslutningsproces, der er kommunerne imellem. Det drejer sig blandt andet om - Fra udpræget topstyring til inddragelse af skolens interessenter med mulighed for bottom-up indflydelse fra starten. - Fra rent endimensionelle strukturforslag med ændringer af distrikter, nedlæggelser og sammenlægninger og/eller flytning af enkelte årgange o.l. til flerdimensionelle og multivariable planer med mange valgmuligheder. Det udmøntes i meget forskellige lokale tilgange: - skolen er en kulturinstitution og skal som udgangspunkt bevares/udvikles (kommunen/forvaltningen er udfarende eller medvirkende). - alle skoler skal vurderes på deres betydning, også for lokalområdet (kommunen/forvaltningen er udfarende eller medvirkende). - skolen selv vil simpelthen bare bevares (skole eller lokalområde er udfarende og får kommunen/forvaltningen som modspiller). SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 26\n27 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR - skolen skal bare nedlægges eller sammenlægges (kommunen/forvaltningen er autoritativt udfarende og får lokalområdet og forældrene (og sandsynligvis skolens ansatte) som modspillere). - skolen skal nedlægges eller ændres radikalt for at indgå i uprøvet ny struktur (kommunen/forvaltningen er autoritativt udfarende og får lokalområdet, forældrene og skolens ansatte som modspillere). I oversigten på er der ikke ét ord om udviklingsplaner for små og mindre lokalskoler og søger man hos KL giver det heller ikke megen opmuntring, hvad udviklingstænkningen angår i relation til begrebet skolestørrelse eller lokalskolen som lokalområdets kulturinstitution. Tværtimod er det profilskoler, eliteskoler og helt nye skoledannelser som børneskoler for 0. til klassetrin og ungeskoler for 6.-7 til klassetrin, der dominerer overskrifter med udviklingsorienteret indhold. Det er øgede klassekvotienter, holddannelser og massivt øget inklusion af elever fra specialskoler og specialklasser, der sætter dagsordenen samt niveaudelinger og lærerfyringer! De enkelte skoler Tilbage står eleverne og deres forældre, lærere og skoleledere, og lokalsamfundets borgere, som de store tabere i det, der for mange var bestemmende for deres valg af bopæl: den overskuelige lokalskole. Det ville her være forkert at hævde, at skolenedlæggelser ikke kan være velbegrundede. Men som vi før har skrevet: som et minimum af anstændighed overfor lokalsamfundet og den eksisterende skole, bør man dog inden man drøfter nedlæggelse inddrage alle de lokale interessenter i en fordomsfri vurdering af udviklingsmulighederne og de SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 27\n28 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR økonomiske konsekvenser eller muligheder. Aalborg Kommune er her et eksempel til efterfølgelse med borgmesterens ord om, at alle borgere er ligeværdige skattebetalere, så hvis forældrene vil bruge lokalskolen og den pædagogisk er eller kan udvikles kvalificeret, så skal den ikke nedlægges! Med en god forældreopbakning og støtte fra forvaltningerne, er der vist ingen tvivl om, at stort set alle lokalskoler ville blive præget af udvikling. Skoleledere og lærere/pædagoger vil det, men ikke hvis de kun er sikret overlevelse eller selvstændighed et år af gangen. I øvrigt skal en udviklingsskole med en dialektisk og dialogisk tilgang til arbejdet også være sikret en selvstændig skoleledelse, PR og bestyrelse. Det understreges vedvarende, at skolelederens primære rolle er den pædagogiske ledelse, at PR skal tage udgangspunkt i elevmassen, og at bestyrelsen må forstå sin rolle som tæt følgende skolens hverdag og behov. Forfalder man til etablering af afdelingsskoler, tror man at skoleledelse og -dannelse kan udøves med en fjernkontrol! Det må derfor aftvinge respekt, at både forældre-, borger- og personalegrupper i stort tal har lavet endda særdeles kvalificerede høringssvar med meget professionelle forslag til skoleudvikling i stedet for nedlæggelse eller sammenlægning - ofte - som ovenfor beskrevet - på meget svære tids- og vejledningsmæssige betingelser. Negative konsekvenser Det må derfor understreges, at de seneste års massive ændringer i skolestrukturen, specielt de mange nedlæggelser, alvorligt må have svækket mange forældres og professionelles oplevelse af et ejerforhold SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 28\n29 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR til begrebet lokalskole. Det giver efterfølgende også et meget svækket ejerskab til begrebet skoleudvikling hos alle implicerede. Denne tilstand forværres, når man nærlæser de fleste forvaltningers udspil til effektuering af besparelser eller andre begrundede forslag til ændringer i skolevæsenet. Der er meget sjældent tale om forslag til egentlige udviklingsforløb med individuelle udviklingsmuligheder der er næsten altid blot tale om strukturtilpasninger, etablering af budgetrobusthed og lign. At en sådan holdning så aktuelt er beskrevet i pressen med følgevirkninger som - 19 lærere der dagligt skal pendle mellem 2 skoler for at få skemaet til at gå op, - banale, men massivt indgribende logistiske fejl med etablering af børneskoler for mange hundrede elever i indskolingsklasserne, der alle skal afleveres på samme tid af forældre på vej til arbejde, - omfattende renoveringer eller tilbygninger til skoler uden sikker viden om den langsigtede økonomi og uden reel viden om kvaliteten af skoledannelsen, - og det helt barokke, at man nedlægger en skole med over 200 elever, en skole man har brugt som reklame for at få tilflyttere til det pågældende skoledistrikt Hvad nu hvis man havde benyttet sig af udviklingstanker eksempelvis undersøgt muligheden for at etablere fællesskoler, som det nedenfor beskrives. Skoler for børn i vuggestue, børnehave og børnehaveklasse frem til eller måske 5. klassetrin placeret i de pågældende børns bomiljøer. Eller hvis man havde øget lokalskolens muligheder for ekstra kvalificeret rummelighed med mulighed for inklusion af flere SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 29\n30 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR støttekrævende elever end behovet i distriktet? Mulighederne er i virkelighedens verden utallige. Lægger hindringer i vejen for etablering af erstatningsskoler I tiåret , hvor der var relativt fri adgang til oprettelse af friskoler var nettoafgangen af folkeskoler 86 og nettotilgangen af friskoler 74 stort set alle oprettet i forbindelse med nedlæggelse af en folkeskole. 11 I 2006 fik undervisningsminister Bertel Haarder gennemført en stramning i reglerne for oprettelse af friskoler. August 2011 er nettoafgangen af lokale folkeskoler som nævnt 84, mens nettotilgangen af frie grundskoler til erstatning af de nedlagte folkeskoler ser ud til kun at blive 31 mod forventet ca. 60! Over halvdelen af de forældregrupper, der for et halvt år siden havde planer om at oprette en ny friskole, har siden givet op. Den udvikling er jeg glad for, siger Anders Balle, formand for Skolelederforeningen. Mange planer om friskoler kommer kun til verden, fordi forældre vil protestere over at kommunen ændrer skolestruktur og fordi man vil bruge planerne som en slags trussel. Det har aldrig været intentionen med loven om frie skoler. Der er store regionale forskelle på hvordan det er gået. På Fyn bliver 13 ud af 14 planlagte friskoler ikke til noget, mens der i det nordjyske, i Hjørring Kommune, fortsat er planer om at oprette fem af de syv, der var på tale i august. ( ) Frafaldet er generelt for stort, siger Ebbe Lilliendal, formand for Dansk Friskoleforening. En væsentlig del af forklaringen er, at mange kommuner lægger hindringer i vejen. De har med forskellige magtmidler sikret sig, at 11 SOPHIAs hvidbog om lokalskolen, note 6, side 15. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 30\n31 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR det bliver så svært, som det overhovedet kan blive, at oprette en friskole. Der er eksempler på at kommuner bruger planlovsbestemmelser, der ikke har noget skolestruktur at gøre, og en fynsk kommune beholder nogle skolebygninger, så de ikke kan bruges til friskole, blot for at bruge dem til en enkelt specialklasse. Det er ren obstruktion. Godt at kommunerne arbejder imod Anders Balle kan ikke se problemet. Det er oplagt, ja ligefrem en god ide at kommunerne forsøger at undgå at der bliver oprettet friskoler. Det er ikke meningen, at der skal være en friskole, alle steder hvor der bliver nedlagt en folkeskole. En kommune skal kunne lave et rationelt og velstruktureret skolevæsen. Det kan ikke lade sig gøre, hvis resultatet er, at der bliver oprettet friskoler overalt, siger skolelederforeningens formand. Altså måske oprettet en friskole for lidt over hver tredje folkeskole, der bliver nedlagt. 12 Selvfølgelig skal man kunne nedlægge skoler. Men artiklen viser meget tydeligt med hvilken arrogance man nedvurderer forældrenes ønske om at bevare lokalskolen med de meget sobre og umiddelbart forståelige argumenter, at når det ikke kan dokumenteres at den mindre skole er dårligere end den meget store, så tæller overskuelighed, nærhed og ejerskab til skolen mest. I den forbindelse er det interessant, hvad ejendomsmæglerkæden home har fundet ud af gennem en spørgeskemaundersøgelse blandt deres mæglere. Det fremgår af deres materiale at Skolen bestemmer hvor børnefamilier bor. To ud af tre ejendomsmæglere svarer, at en typisk børnefamilie fokuserer mest på afstanden til den lokale skole/daginstitution, når de må vælge dén faktor, der vægter højest. Hvis 12 Skoleledernyt 2, , forsiden. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 31\n32 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR ejendomsmæglerne må vælge tre faktorer, svarer knap ni ud af ti afstand til skole. 13 Små skoler er gode nok bare de er private? Ovenstående tænkning slår tydeligt igennem i forældrenes planer, når de forsøger at oprette en privatskole/friskole. Man ønsker en rimelig lav klassekvotient og en skole på helst ikke over 200 elever. Det svarer til virkeligheden på landsplan, hvor den gennemsnitlige størrelse for friskolerne er 189 (2009/10) med 513 skoler og knap elever. 14 Det bekræftes i seneste opgørelse fra UNI-C 15, hvoraf det fremgår, at de frie grundskoler har øget deres elevtal næsten svarende til det elevtal, der var i de skoler, der er blevet nedlagt i perioden (2005/ /10) og fastholdt en meget lavere gennemsnitlig skolestørrelse end folkeskolerne helt indtil skoler med 300 elever. Det må undre at Undervisningsministerium og Jørgen Søndergaard ikke foreslår de mange mindre private skoler nedlagt, når de ligesom de mindre folkeskoler må formodes ikke at kunne levere ligeså god undervisning som de store skoler! Hindringer for lokaludvikling Der synes ikke at herske tvivl om, at mange skoler er præget af lærernes lyst til udvikling. Skolelederne har sikkert også denne lyst, men er udover det rent administrative pres, også ofte pressede af de fleste 13 For nærmere beskrivelse af homes undersøgelse, se afsnit Dansk Friskoleforening, UNI-C Statistik og Analyse, , figur 1 og figur 5. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 32\n33 STATUS EN MASSAKRE PÅ DANSK SKOLESTRUKTUR forvaltninger til at implementere forvaltningsdikterede konceptpædagogiske tiltag, der partout skal gælde for alle skoler i kommunen hvorved selvstændige pædagogiske initiativer ofte har meget lille om noget spillerum overhovedet. Det giver et meget ringe lokalt ejerskab til begrebet skoleudvikling. Denne tilstand forværres, når man nærlæser forvaltningers udspil til effektuering af besparelser eller andre begrundede forslag til ændringer i skolevæsenet. Som beskrevet er der meget sjældent tale om forslag eller støtte til egentlige udviklingsforløb med individuelle udviklingsmuligheder på de små eller mindre skoler, men derimod om strukturtilpasninger og lign. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 33\n34 3 Forskellige udspil nye muligheder? Siden SOPHIA i foråret 2010 udsendte hvidbogen Skal lokalskolen udvikles eller nedlægges? om kvalitet i den politiske beslutningsdebat, er der kommet forskellige udspil, både på det uddannelsespolitiske område og på det pædagogiske forskningsområde. Disse udspil taler på forskellig vis for eller imod nedlæggelse af små skoler, og har derfor betydning for såvel debatten som for den enkelte lokalskoles aktuelle situation. I de følgende afsnit præsenteres nogle for os at se vigtige udspil. Således er afsnit 3.1 og 3.2 et udvalg af de ideer og forslag, hvormed man søger at kvalificere debatten, mens afsnit 3.3 er en præsentation af de rapporter og politiske udspil, der har vist sig i debatten i det forløbne år, og som i overvejende grad taler for skolenedlæggelser. Disse udspil er præsenteret i kommenteret form, idet de på flere måder viser sig unuancerede og utilstrækkelige og derfor nødvendigvis må suppleres af nogle bemærkninger. Endelig er afsnit 3.4 en opsamling på de elementer i problematikken omkring skolenedlæggelser, der endnu mangler at blive forsket i. 3.1 Alternative lokalskolemodeller eksempler I det følgende er samlet et udpluk af forskellige forsøg på bevarelse af lokalskolen, som kan ses rundt om i landet. Man kan læse mere om de forskellige forsøg via deres hjemmeside. Hjemmesideadresserne er desuden samlet under nærværende hvidbogssupplement, afsnit 4.1. SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 34\n35 Skolen i bevægelse Skolen i bevægelse: Om skolen i bevægelse står der bl.a.: Hvis skolen ikke fandtes hvordan ville du så opfinde den? Dette spørgsmål blev stillet til en blandet gruppe af elever, forældre, lærere, pædagoger, skoleledere og andre faggrupper under en række intensive 3-dages innovationscamps arrangeret af Vejle Kommune i foråret og efteråret Disse camps var indledningen til et ambitiøst og stort anlagt innovationsforløb, som skal nytænke og reformere organisation, pædagogik, læringsprocesser, læringsrum mv. på folkeskolerne i Vejle Kommune. Vi kalder den innovative proces for Skolen i Bevægelse. Entreprenørskab og Innovation Entreprenørskab og Innovation: Om entreprenørskab og innovation står der bl.a.: Entreprenørskab og innovation er en tværfaglig og projektorienteret disciplin i folkeskolen, hvor eleverne får mulighed for at anvende faglige kompetencer til at udvikle idéer og skabe koncepter og produkter, der har værdi for deres omverden. Undervisningen styrker elevernes samarbejdsevne og giver dem forståelse for de forskellige roller og kompetencer, som er nødvendige i en innovationsproces. Eleverne læ- SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 35\n36 rer at analysere forskellige målgruppers behov og se deres kreative produktion som en del af en værdikæde. Læssøesgade Skole Læssøesgade Skole: &Side=&Klasse=&Id=&Startside=&ForumID Skolen var tidligere lukningstruet, men undslap lukning og har nu udviklet en ny Lokal Udviklingsplan, hvor der er fokus på at skabe en Innovativ Skole. Under skolens profil står følgende: Innovation handler for os om vores tilgang til læring. Tilgangen skal være kreativ, arbejdsformen er videndeling og produktet iværksætteri. Udfordringen er at ruste børnene til et samfund, som udvikler sig så hurtigt, at ingen ved, hvordan det ser ud om få år. Derfor skal unge mennesker uddannes til at være innovative. De skal tænke nyt, se muligheder og kunne omsætte ideer til læring og værdi. Ambitionen er at vi uddanner vores elever til at være på forkant som bidragsydere til samfundets udvikling med nye bæredygtige ideer. Skarrild Karstoft Landsbycenter Skarrild Karstoft Landsbycenter: I Herning er et center med ca. 200 elever, hvoraf de 120 er skolebørn. Centret rummer daginstitution, skole, kulturcenter, borgerforening og SKAL LOKALSKOLEN UDVIKLES ELLER NEDLÆGGES? HVIDBOGSSUPPLEMENT I 36


60 Tablets PROSOLUTION PILLS HAVE BEEN RATED THE MOST POTENT AND #1 PENIS ENLARGEMENT PILL ON THE MARKET Betyder Størrelse Noget? Dette er et meget almindeligt spørgsmål. Betyder størrelse noget når der tales om\nPROSOLUTION PILLS HAVE BEEN RATED THE MOST POTENT AND #1 PENIS ENLARGEMENT PILL ON THE MARKET <Betyder Størrelse Noget? Dette er et meget almindeligt spørgsmål. Betyder størrelse noget når der tales om en kvindes sexuelle tilfredsstillelse?. Kan man virkelig give hende MERE TILFREDSSTILLELSE hvis man har en større penis? Tiltrods for hvad kvinder fortæller dig for ikke at såre dine følelser, er svaret et overvældende JA. JA, du kan give din partner mere nydelse med en større penis. Det er altsammen biologisk. En kvindes skede indeholder nerveender der giver nydelses fornemmelser, og en større penis betyder derfor mere stimulation til disse nerver, og derved giver det hende, du gættede rigtigt, MERE TILFREDSSTILLELSE!!!\nDem gennemsnitlige penis størrelse er kun 6.16' (15,65cm), 90% af alle mænd er i besiddelse af denne størrelse. 30 Millioner mænd i USA alene lider af erektionsvanskeligheder (Impotens). Hovedparten af mænd har en meget dårlig blodcirkulation til deres penis.\n99% af alle mænd har en svagere, mindre og underudviklet penis end hvad de kunne have.\nNu kan du have en ENORM STOR PENIS!!! Du kan gøre din penistørrelse meget større i løbet af så lidt som 2 uger, og allerbedst, der er ingen pumper, vægte, smerter, og specielt ingen farlig og dyr operation involveret. En nylig undersøgelse, fandt mænd der havde forstørret deres penis, havde mere selvtillid. Du vil ikke kun se bedre ud, men også føle dig bedre. Din kone eller veninde vil også være gladere.\nBlev fri for impotens og for tidlig erektion. Hjælp din selvtillid. Bliv den MAND du altid gerne ville være.!\nMagna-RX+ VIL GIVE DIG: En længere, tykkere penis. Forstørrelsen er fra 1-3inches (2,54 -7,62cm) i gennemsnit. I visse tilfælde kan den blive op til 5 inches (12,70cm). En længere, mere tyk penis, selv i slatten tilstand. Da Magna-RX+ yder mere blodtilstrømning til din penis, 'hænger' den større hele dagen. En penis der er større, stenhård, tykkere, der giver en hårdere erektion. Ikke flere problemer med at få rejsning og holde den oppe.\nINDHOLD: 250 mg Pygeum Africanum (Bark)\n< 125mg Maca (Lepidium Meyenii) (root)\nAlle pakker sendes via UPS indenfor USA og til Internationale bestemmelsessteder i en Priority Mail pakke. Indholdet er ikke anført.\n<Anvendelse: Tag en kapsel om dagen.\nMaxiRex DKK 458.36


Sådan at vise hengivenhed til en kat – WKIDK\nKatte elsker at give og modtage kærlighed. De er en tro følgesvend for dem, der er lukket inde, bor alene, eller ikke kan gå udenfor og gå et kæledyr. De nyder nuzzling, og vil lade dig vide, når du holder dem for stramt. Giv noget, som du tror er elsket til cat.Learn at vise dem kærlighed og de vil reagere dobbelte.\nSådan at vise hengivenhed til en kat. Aldrig være bange for at nusse på tæt hold.\nAldrig være bange for at nusse på tæt hold. Katte, der er vant til dig, elsker en lidt kontakt og næ.\nSpil med katten. Legetøj, som de elsker er ping-pong bolde, strygere med en klokke eller fjer i slutningen, store (for store til at spise!) Sprøde slikpapir, (plastic) flaske caps, laser-pointers (forhindrer skinner i øjnene og sindet betingelse af yngre katte, da de ikke vil stoppe med at spille), samt de plastik ting, som du tager ud en mælkekande med henblik på at åbne den (brug kun dem, der kommer ud som en intakt ring; katte kan sluge dem, der break). Toss boldene rundt. Dingle strengen og køre det langs gulvet med klokke eller fjer glide langs jorden. Dette vil vække nysgerrighed fleste katte, og de vil følge dig til at se, hvad der sker næste.\nPet katten og være kærlig og omsorgsfuld. Katte kan lide at blive kælet blidt, og nogle foretrækker at blive ridset i stedet for strøg. Deres yndlingssteder at blive kælet er under deres hage på deres kinder (gnide dem, ligesom de gnider deres ansigter på hjørner), på næseryggen (kun hvis de virkelig har tillid til dig), bag ørerne, de tyndt behårede pletter foran deres ører, og ryggen. Nogle katte som deres hale, mave eller ben kælet, men mange gør ikke.\nMå ikke være bange for at bruge en høj tone. Selv om det kan gøre du føler dig akavet, hvis du ikke er vant til katte, kan de elske det, hvis du taler til dem i en "baby stemme". En kats hale er den bedste måde at bedømme deres sympatier og antipatier. En krølle i slutningen signalerer glæde, mens en lige hale viser antipatier.\nMange katte nyder at blive børstet, men sørg for du får den rigtige børste. Katte er uhyre variabel i følsomheden af deres hud. Nogle foretrækker meget stive, skratter pensler, hånede mindre, mens andre kun kan tåle meget bløde dem. Eksperimentere for at finde, hvad din kat foretrækker. Giv ikke op! Til sidst vil du finde en, der giver den lækre fornemmelse, som vil gøre din kat elsker at blive børstet.\nSørg for, at du behandler din kat som en kat: blidt kæler det og spørge kattens ejer, hvis de kan lide at blive samlet op, ridset, etc. Katte er meget forskellige fra hunde i måder, såsom: Katte er vanskeligt, om umuligt at træne. De fleste katte vil ikke køre med dig. Hvis du forsøger at kæmpe med en kat, kan de ikke lide det, og selv om de kan lide det, vil du sandsynligvis ende med at få ondt.\nHvis din kat bare er gået til dyrlægen, få dem en godbid! Dette var sandsynligvis virkelig stressende!\nTruende over en kat gør dem nervøse, det er hvad rovdyr gør lige før de angriber. Tag dig ned til katten niveau. Sidde eller squat, så de kan være mere eller mindre ansigt til ansigt med dig. Når petting, snarere end at sænke din hånd ned fra oven (for meget som en høg swooping ned), bringe det ind fra siden eller under, og gradvist arbejde din vej til toppen af katten.\nMå ikke jage en nervøs kat. Mange katte vil være mere tilbøjelige til at henvende dig, hvis du ignorere dem. Når de endelig kommer tæt på, så lad dem lugte dig, før du prøver at røre ved dem. Hvis kattens ører er flyttet til bagsiden af hovedet, betyder det de ikke kan lide, hvad du gør med dem, så kom tilbage og prøve noget andet, som de måske gerne.\nSørg snor og lignende legetøj spilles med kun under opsyn. Ved indtagelse, kan de forårsage alvorlige skader på et katte tarme. Hvis din kat er sluge det, du ikke trække det ud af deres mund eller bagende.\nMens katte kan tilbede elastikker og hår bands, er de tilbøjelige til at spise dem, hvilket er meget farligt. Undgå disse!\nViser ikke en kat hengivenhed gennem fødevarer. Give katte behandler i form af godbidder ofte fører til en usund kat.\nMå ikke forværre kat. Hvis han eller hun begynder blottelse sine tænder eller hvæsende eller flytte sin hale frem og tilbage hurtigt, bakke ud og ændre din tilgang. Prøv igen med noget katten vil finde mindre truende.


Garnbutik i 1764 København V - Billig garnbutik i København V - Garnbutik\nGarnbutik i 1764 København V – Billig garnbutik i København V\nLeder du efter en garnbutik i 1764 København V\nGarnbutik i 1764 København V\nunder postnummeret 1764, så kan du glæde dig til at spare mange penge på kvalitetsgarn til kreative projekter. I dag er det de færreste forbrugere, der vælger at besøge en lokal garnbutik i København V\nPå Strikkesiden.dk linker vi til en online garnbutik, hvor du kan være sikker på at spare mange penge på dine foretrukne garnkvaliteter. Vælger du at shoppe garn på nettet, er det som udgangspunkt ikke vigtigt, om du er bosat i 1764 København V\nDanske garnbutikker med levering til 1764 København V\nDer findes mange danske garnbutikker, der tilbyder levering til 1764 København V\nDer er ingen grænser for, hvad man kan købe hos online garnbutikker. Det omfatter bl.a. garn, strikkepinde, fyldevat, hæklenåle og mange andre nyttige hobbyartikler. Takket være internettets muligheder er du ikke længere tvunget til at forlade dit hjem, når du skal købe garn. Du kan købe garn med levering til 1764 København V


Mulighederne for at udnytte kælderen er talrige. Måske har du brug for et hobbyrum, et lækkert bryggers og vaskerum, et teenageværelse eller et gæsteværelse. Eller drømmer du om et stort, lækkert wellness-badeværelse, så kan kælderen også være en oplagt mulighed. Kniber det med pladsen andre steder i huset, er der også mulighed for at indrette kontor i kælderen.\nFugten skal væk fra kælderen\nÆldre kældre har ofte problemer med fugt, og de skal løses, inden du går i gang med at indrette kælderen. Det er vigtigt først at finde ud af, hvor fugten stammer fra, for der er forskellige løsninger alt efter om, det handler om opstigende fugt fra undergrunden eller om det er regnvandet, der ikke bliver ledt ordentligt væk. Her skal du alliere dig med fagfolk, for det er vigtigt at få det gjort rigtigt. Det kan være en bekostelig affære at tørlægge en kælder, men en tør og anvendelig kælder giver meget mere plads og øger husets værdi betydeligt.\nVil du bruge kælderen til beboelse?\nDu skal være opmærksom på, at kun de færreste kældre vil blive godkendt til beboelse. Bl.a. skal loftshøjden være mindst 2,30 m, og der skal være flugtveje til det fri fra alle rum. Problemet med loftshøjden kan klares ved, at du graver kælderen dybere, men det er en kompliceret proces, der kræver arkitekthjælp. Vil du etablere rum til overnatning eller længere ophold, som f.eks. et kontor, kræver det en godkendelse. Bliver kælderen godkendt til beboelse, påvirker det ejendomsværdiskatten og bebyggelsesprocenten, men selvfølgelig også værdien af din bolig.\nBor du i et ældre hus, har du formentligt et stort varmetab via kælderetagen. I forbindelse med renoveringen er det derfor en god idé at efterisolere. Det kan foregå både inde og ude, og vil typisk være et naturligt arbejde i forbindelse med fugtsikringen af kælderen.\nKort fortalt er fordelene ved at udnytte kælderen først og fremmest, at du får nogle ekstra kvadratmeter forholdsvis billigt. Du slipper for at ændre husets arkitektur, og med mindre der er tale om, at kælderen godkendes til beboelse, får du mere råderum, selv om du i forvejen har udnyttet bebyggelsesprocenten maximalt. Ofte kan en ”kælderløsning” således været et godt alternativ til en egentlig tilbygning. Vil I have hjælp til at se mulighederne i jeres hus, så kan I booke et kaffemøde med Michelle.


Vender Khal Drogo tilbage i sæson 7? - Serienyt.dk\nPosted By: Bjørn Kryger Larsen 25. august 2016\nFølgende må nok betegnes mildest talt som værende rygter og spekulationer, men på den anden side så er der sket mere mærkelige ting i Game of Thrones universet end det. Khal Drogo var en central karakter i første sæson af den populære HBO serie. Det betyder som bekendt ikke, at man overlever, da der er røget mange centrale karakterer i løbet af seriens første seks sæsoner.\nSelvom han døde i første sæson, så dukker hans navn stadig jævnligt op i serien i forbindelse med hans enke Daenerys Starborn, The Mother of Dragons og hvad hun ellers kaldes. Det er ikke kun i serien at hans navn dukker op, Jason Momoa der spiller rollen som ham, dukker også tit op på de sociale medier med små bemærkninger, billeder og andet omkring serien, hvor han naturligvis holder med sin kone.\nI et nyligt billede står han sammen med seriens skabere David Benioff og D.B. Weissm hvor han drikker Guiness blandt andet med hashtagget #Alohadrago (der både kan betyde farvel og goddag) og det har med det samme sat rygterne igang om, at han måske vender tilbage i den syvende sæson.\nDet er som sagt spekulationer og må betegnes som værende i den tynde ende, men der er som sagt også sket mere mærkelige ting, så hvem ved, det kan være, at han er tilbage til april, når syvende sæson kommer.\nEt billede slået op af Jason Momoa (@prideofgypsies) den 20. Aug 2016 kl. 2:21 PDT\nBe the first to comment on "Vender Khal Drogo tilbage i sæson 7?"\nI søndags var der finale i den sjette sæson af en af verdens mest populære serier The Walking Dead. Vi vil ikke skrive noget om…


Goodyear – Lastbil og bus – HCT-teknologi\nSpecielle lastbildæk til varme forhold\nGoodyear har udviklet Hot Climate Technology (HCT) -dæk til lastbiler, der opererer under mere udfordrende driftsforhold i forhold til varme, vejbelægning og belastning.\nI visse europæiske, mellemøstlige og afrikanske lande er driftsforholdene for lastbildæk strenge, hvilket primært skyldes høje omgivelses- og vejtemperaturer. Derudover kan vejbetingelserne være strenge, og der forekommer hyppig overbelastning af ældre køretøjer med både slangeløse dæk og dæk af slangetypen med flad base.\nAlmindelige europæiske lastbildæk i moderne størrelser leverer i vid udstrækning tilfredsstillende ydelse i varme lande. Ikke desto mindre er der i hovedsageligt Mellemøsten og Afrika brug for optimerede dæk til visse størrelser og anvendelser.\nDerfor har vi udviklet særlige slidbanemønstre, dedikerede karkassekonstruktioner og/eller specifikke slidbanematerialer specifikt til HCT-dæk. HCT-dæk kendes på et Hot Climate Technology-logo på dækkets side.\nHCT-sortimentet inden for Goodyears lastbildæk omfatter dæk til regionale og lange strækninger samt blandede anvendelser.


Hotel Marienlyst ligger på en pynt i vandkanten ud til Øresund - blot 1 km nord for Kronborg Slot.\nHotellet, der blev tegnet af Richard Bergmann og opført af slagtermester Anders Jensen, blev indviet i 1901.\nHotellet tiltrak fra starten mange prominente gæster, deriblandt de mere velstillede københavnere, der drog op langs kysten for at nyde sommeren ved det friske Øresund. Hotellet fik af Frederik den Ottende tilladelse til et rigtigt spillekasino i 1902 og etablerede dermed det første casino i Danmark.\nAnders Jensen solgte Hotel Marienlyst i 1929 til restauratøren C.C. Klestrup. Hotellet blev siden overtaget af teatermanden og komponisten Aage Stentoft, der efter en storstilet ombygning åbnede dørene den 12. maj 1943. Samme år ansatte Aage Stentoft en på dette tidspunkt ukendt hotelmand Helge Svendsen. Han fik ansvaret for hotelafdelingen og kom til at stå med det fulde ansvar, da Aage Stentoft på grund af deltagelse i illegalt arbejde, måtte flygte til Sverige.\nI sommeren 1944 genoplivede Stig Lommer teatertraditionen ved at spille Hornbæk-revy i teatersalen med flere kendte kunstnere. Krigen gjorde dog sit til at besværliggøre livet for Stentoft trods hotellets popularitet. Foråret 1945 indskød Helge Svendsen et mindre beløb, blev delvis ejer og Hotel Marienlyst økonomi var sikret lidt endnu.\nHotellet blev beslaglagt af tyske tropper i april 1945. Det skulle bruges som lazaret for 2000 sårede tyske soldater. Da krigen sluttede i maj forsvandt de tyske soldater, men ind kom 2000 tyske flygtninge, indkvarteret af den danske stat. Marienlyst blev først frigivet i 1947. Hotellet fik 700.000 kr. i erstatning for flygtningeperioden. For bl.a. disse penge og et beløb fra Helge Svendsen, der gjorde at han nu blev ejer af halvdelen af Marienlyst, blev hotellet renoveret for 2 1/4 mill. kr. Efter nogle svære økonomiske år for hotellet og nogle ikke helt vellykkede forsøg på at arrangere isshows skiltes Aage Stentoft og Helge Svendsens veje. Helge Svendsen blev eneejer af Hotel Marienlyst den 21. august 1950.\nMed de glade 1950- og 60´ere gik Hotel Marienlyst en lykkelig tid i møde. Her kom den navnkundige Oscar Pedersen ind i billedet. Hotellet i "Nordens festlige Hjørne" udvidedes med knopskydninger her og der og alle vegne.\nOscar Pedersen og Helge Svendsen var ejere af hotellet 1963-65, og Oscar Pedersen var eneejer fra 1965 til 1973.\nUnder efterfølgeren Bent Neuberts ejerskab fik hotellet en fornem kasinobygning med venlige tanker til salig Frederik den Ottende. Restauranten udvidedes med arkitekt Kim Utzons små pavillonbygninger, der bredte sig ned mod Øresund til glæde for restaurantens gæster og til irritation for helsingoranerne.\nOp og ned langs kysten (1950)