Ret til menneskeret? | Information\nNår det fremhæves, at prostitution er et frit valg, så er det naturligvis besnærende, men løgn. For dermed er alle os, der ikke deltager aktivt i hverken køb eller salg af prostitution behageligt fritaget fra ansvar.\nI Danmark har vi en stærk liberalistisk diskurs, der citerer individets ret til at bestemme over sig selv og sin egen krop.\nDet er meningsfyldt, at vi i denne individualiserede verden har individualistiske rettigheder. Men prostitution og det marked, som prostitution udgør, handler ikke udelukkende om individets rettigheder: Det er en langt større og meget mere kompleks sag.\nProstitution er dels en forretningsstruktur, der udfolder sig ved hjælp af en stor, effektiv og kapitalstærk sexindustri, dels en måde at iscenesætte mandlig seksualitet på og dels en fælles skæbne for mange forskellige kvinder.\nDet fælles for flertallet af de pågældende kvinder er, at livet i prostitution er en fremadskridende ødelæggelse af psykisk og fysisk sundhed. Det er en grov reduktion af problemstillingen at påstå, at det at prostituere sig er et frit valg for den enkelte. Prostitution udgør en kønnet problemstilling i vores samfund: Det er primært kvinder, der sælger sex til mænd.\nVi andre er ansvarsfri\nNår det fremhæves, at prostitution er et frit valg, så er det naturligvis besnærende. For dermed er alle os, der ikke deltager aktivt i hverken køb eller salg af prostitution behageligt fritaget fra ansvar. Men hvilken form for frit valg er der tale om? Er prostitution et positivt tilvalg blandt mange forskellige karrieremuligheder?\nDet er bemærkelsesværdigt, at over halvdelen af de prostituerede i Danmark oprindeligt kommer fra verdens fattigdomscentre, og at også danske prostituerede ofte er uuddannede og mindre bemidlede. Bevæggrundene er sjældent drømmen om et liv som prostitueret, men en 'sidste udvej' og en kamp for at overleve eller decideret tvang.\nDette faktum til trods høres de ressourcestærke prostitueredes stemmer langt oftere i debatten; dem, der er tilfredse med og brugere af retten til at tage penge for udlejning af kønsåbninger og illusioner om lyst.\nEr det denne gruppe, vi som samfund skal værne om? De udgør en forsvindende lille del af det samlede antal prostituerede, og vi hører sjældent om den store gruppe, som ikke oplever deres salg af kroppen som en ret, men som en nødløsning.\nI forhold til prostitutionens virkelighed er det naivt at ville sondre mellem frivillig og tvungen prostitution, mellem prostitution og kvindehandel og mellem salg af børn og voksne. For hvordan holder vi disse kategorier ude fra hinanden?\nAlle ved, hvor svært det er ved hjælp af det blotte øje at se forskel på, om et menneske er over eller under 18, og hvem kan se på dem, om de er 'tvungne' eller blot 'frivilligt' tjener til husholdningen?\nÉn ting er sikkert; hvis kvinder får skadevirkninger efter prostitution, er disse skadevirkninger de samme, uanset hvilken baggrund de har haft til at gå ind i sexindustrien.\nNetop derfor er det officiel dansk politik at definere prostitution som et socialt problem. Staten bruger millioner af kroner på at rehabilitere de kvinder, der har taget skade i prostitution, eller som er blevet handlet ind i sexindustrien. Mens der bruges mange ressourcer - både menneskelige og økonomiske - på at rydde op efter de skader, som sexkøberne påfører kvinder i prostitution, ofres der stort set ingen ressourcer på at sætte ind over for kilden til prostitution, nemlig sexkøberne.\n6.000 ludere herhjemme\nHer ville samfundets skattekroner ellers kunne sættes effektivt ind, for det er almindelig handelslogik, at har vi ingen efterspørgsel, så har vi heller intet markedsgrundlag. Mens antallet af prostituerede i Danmark i 1991 blev anslået til at være ca. 1.500, menes det i dag at være 6.000, hvoraf godt halvdelen er udenlandske kvinder. Hvis vi mener det alvorligt, at handel med kvinder er et problem, vi ønsker at komme til livs, er det sund fornuft at starte med at regulere efterspørgslen efter prostitution.\nProstitution og køn\nProstitution drejer sig også om køn. Langt de fleste prostituerede er kvinder, og tæt på alle sexkøbere er mænd.\nI dag er de fleste enige om, at både mænd og kvinder har seksuelle behov, men hvorfor er det så stort set kun mænd, der benytter sig af købesex, og typisk kvinder, der står til rådighed?\nEr mænds seksualdrift virkelig så anderledes end kvinders? Det synes ikke at være tilfældet, hvis vi ser generelt på befolkningen. Alt i alt går ca. 86 pct. af den mandlige befolkning ikke til prostituerede, og mange af dem ønsker heller ikke at blive betragtet som potentielle sexkøbere, blot fordi de er mænd. Det er vigtigt at huske, at der er tale om et fåtal af sexkøbende mænd.\nIkke desto mindre opretholdes prostitution af mænd og deres forvaltning af egen seksualitet. Samfundet bør derfor sætte fokus på de ca. 300.000 danske mænd, som en eller flere gange har købt sex. De er årsagen til, at prostitution overhovedet er en rentabel forretning. Sexkøbere findes blandt mænd i alle aldre, fra alle sociale lag, både i og uden parforhold.\nSåledes anskuet er køb af sex primært et privilegium, som mænd har, og den seksuelle ligestilling er svær at få øje på. Ligeværd og forholdet mellem de to køn er en væsentlig vinkel i debatten: Der er tale om et over- og underordningsforhold.\nSex bør i stedet handle om gensidig lyst og respekt, ikke om den enes lyst på bekostning af den andens nød. Sex er en almenmenneskelig drift, hvorfor sex ikke er en menneske- eller manderet. I hvert fald kunne vi ønske os, at sex var en fælles nydelse og ikke en vare til vurdering.\nForbud mod sexkøb\nGrundlæggende kan vi spørge os selv, hvilket samfund vi ønsker? Skal vi i prostitutionsspørgsmålet værne om den individualistiske ret til at bestemme over egen krop eller mod den udnyttelse og vold, som en stor gruppe mennesker hver dag udsættes for i sexindustrien?\nI 8. martsinitiativet mener vi, at kriminalisering af sexkøberne er et nødvendigt tiltag. Vi ønsker ikke et samfund, hvor man kan købe sig til seksuelle ydelser. Dog lever vi heller ikke i den naive tro, at vi dermed får et prostitutionsfrit samfund.\nMen Sveriges forbud mod sexkøb i 1999 viser, at man med lovgivning i hvert fald kan opnå, at kvindehandlen stagnerer, at der bliver langt mindre prostitution, at antallet af sexkøbere falder og ikke mindst, at der sker en holdningsændring.\nEt forbud mod sexkøb skal ikke stå alene. Det er yderst vigtigt, at indsatsen over for prostitutionens sociale problemer skærpes og udvikles.\nVi har behov for sociale tiltag, der både hjælper de prostituerede og sexkøberne videre - det vil sige reelle alternativer til prostitution samt rådgivning.\nFrygten for, at prostitutionsmiljøet efter et forbud vil blive forrået og gå under jorden, er reel. Men uanset om det er legalt eller ej at købe sex, er det barsk og farligt at være prostitueret; vold og trusler om vold er hyppigere forekommende her end i nogen andre miljøer.\nDesuden er kun 10-20 pct. af prostitutionen i Danmark i dag gadeprostitution, hvorfor størstedelen allerede foregår skjult. Prostitution vil under alle omstændigheder aldrig blive mere skjult, end at sexkøberne skal kunne finde den, hvilket svensk politi drager nytte af, når de laver indsatser mod sexindustrien.\nYdermere bør denne frygt ikke være bestemmende for, om køb af sex er noget, vi vil acceptere i Danmark. Måske er det på tide, at vi alle tager stilling, og genovervejer det, vi i liberalismens navn kalder det frie valg. Vi er nødt til at forholde os til det, som prostitution for det meste er, nemlig et brud på de menneskerettigheder, som Danmark selv via ratificeringen af Kvindekonventionen har forpligtet sig til at overholde.\nMia von Qualen er stud.mag. i psykologi og sociologi og Mathilde Holmen er stud.mag. i tysk og dansk\nKronikken er skrevet på vegne af 8. martsinitiativet, der er et samarbejde mellem organisationer, der arbejder for et forbud mod sexkøb i Danmark. 8. marts demonstrerer vi fra Rådhuspladsen til Christianshavns Beboerhus, hvor der resten af dagen vil være debatter, udstillinger og koncerter.\n08. marts, 2008 - 18:37\n@Mia & Mathilde\nDet er ikke helt let at være enig med jer. Indledningsvis er prostition ikke bare lovlig efter dansk lov, men et forbud vil iflg. Inst. f. Menneskerettigheder, være en krænkelse af menneskerettighederne. Dem har vi tiltrådt i Danmark og dem vi kan ikke begynde at lave love, der strider imod dem.\nMuligheden for et forbud eksisterer altså ikke.\nVender vi os så videre mod realiteterne, så er det næppe i overensstemmelse med fakta, at "prostitution er ... en forretningsstruktur, der udfolder sig ved hjælp af en stor, effektiv og kapitalstærk sexindustri" i Danmark.\nDen prostituerede med sin annonce i Ekstrabladet, føler næppe at hun har en stor industri i ryggen eller imod sig, og stofmisbrugeren i Skælbækgade føler det næppe heller. I det hele taget er der intet - overhovedet intet, der tyder på sådanne tilstande i Danmark.\nAntallet af prostituerede varierer stærkt efter hvem, der skønner over det. Skøn på mellem 4.000 og 10.000 har været nævnt ligesom andelen af udenlandske prostituerede har varieret stærkt, alt efter hvem der skønner og hvilken metode, der lægges til grund. Tallet på de 6.000 (og halvdelen af udenlandsk herkomst) er det på det seneste mest citerede uden det naturligvis bliver rigtigt af den grund.\nDer er derfor ikke baggrund for at påstå, at "det (er) fælles for flertallet af de pågældende kvinder ..., at livet i prostitution er en fremadskridende ødelæggelse af psykisk og fysisk sundhed".\nFor det første ville det kræve at man kendte antallet, og for det andet ville det kræve, at man havde foretaget omfattende undersøgelser. Det har man ikke. At livet som stofmisbruger (mand eller kvinde) i langt de fleste tilfælde ødelægger fysisk og psykisk sundhed, bliver vi næppe uenige om, men om det er stresset med at skaffe stoffer og holde sig på god fod med pusheren, og undgå politiet og selve misbruget, eller om det er selve prostitutionen er næsten ikke til at analyserer ned i enkelt bestandde.\nJeg har endnu ikke set nogen påstå, at "prostitution" er et frit valg for alle. Tværtimod - det viser de seneste dages debat da også - så er det vist den almindelige opfattelse, at der findes både frivilligt og ufrivilligt prostituerede, hvor stofmisbrugere og "handlede" kvinder tilhører den sidste gruppe.\nDer er heller ikke grundlag for at påstå, at "at over halvdelen af de prostituerede i Danmark oprindeligt kommer fra verdens fattigdomscentre", allerede fordi vi ikke ved hvor mange der er. Og den nærliggende forestilling, at så er de nok "handlere" alle sammen, er næppe heller rigtig, fordi politiet netop har offentliggjort, at antallet af potentielt "handlede" kvinder maksimalt skønnes at være 250.\nAt det ofte kun er de ressourcestærke prostituerede vi hører er desværre sandt. Men det er altovervejende mediernes skyld. De ansatte i Reden ved udmærket godt, at gadepigerne her mener, at et forbud vil være noget "rigtigt lort", men man rutter ikke ligefrem med sandheden offentligt, eller føler sig forpligtet til at være deres stemme.\nEn del af forklaringen er formentlig, at det slet ikke er en debat der ønskes, men en hetz eller en ensidig kampagne. Det er næppe et tilfælde at forbudstilhængernes hjemmesider ikke er debatfora, men envejskommunikation, hvor man ikke kan andet, end at melde sig til, hvis man er enig.\nAt de resourcestærke prostituerede skulle udgøre en "en forsvindende lille del af det samlede antal prostituerede" er der ingen undersøgelser der tyder på. Tværtimod, er der meget der tyder på, at de prostituerede, der ikke er misbrugere, er nogenlunde velfungerende og har børn og er i parforhold.\nDer er med maksimalt 250 potientielt handlede kvinder i Danmark ikke megen logik i at regulerer "efterspørgslen" (hvis dette eller lod sig gøre, lovligt, tekniskt og praktisk). Tværtimod vil det være logisk at antage (teoretisk set), at hvis der på et ellers frit marked er en gruppe aktører der handler under tvang, så vil disse blive tvunget til at underbyde de frivillige deltagere, og dermed altid løbe med den efterspørgsel der måtte være uanset dens størrelse.\nMed hensyn til de svenske erfaringer, så er de ikke bare i nærheden af det I giver udtryk for. Problemet er, at at man i dag reelt intet ved i Sverige om udviklingen siden 1999. Kun et er sikkert, og det er at man har tabt muligheden for en social indsats, og at andre former for kriminalitet (berigelseskriminalitet) har været stigende.\nEfter min opfattelse udgør de kvindelige stofmisbrugere et særligt problem. De er i den grad ufrivilligt prostituerede, og er fanget af en håbløs nakotikapolitik, der reelt fungerer som et statstilskud til bagmændene.\nMen det bliver således næppe til noget med et forbud, og det er bedst sådan fordi et forbud (udover sandsynligvis at være ulovligt) - som I faktisk selv er inde på - vender den tunge end nedad, og ved at jage alt og alle under jorden umuliggør en effektiv indsats. Det er i hvert fald den svenske erfaring, og de man beklager sig over i Sverige, jf. den seneste undersøgelse.\nJeg vil lige gøre opmærksom på at det ikke er problemfrit at skubbe de Narkoprostituerede ned i sidegaderne med en øget politiindsats, det vil blot besværliggøre deres arbejde, de vil blive mere udsatte da de får kortere tid til at se en kunde an, samtidig vil risikoen for at blive anholdt, give færre kunder alternativet bliver så en øget kriminalitet.\nHvis Reden virkelig var interesseret i at hjælpe de piger som de påstår de hjælper så skulle de skaffe nogle lokaler som pigerne kunne benytte, så kom pigerne indendørs og generede ikke beboer i kvarteret, men Redens såkaldte hjælpe indsats går på at forbyde kunderne adgang til en lovlig forretning.\nDesuden står Reden bag en usand smædekampagne, se Ritt tal i Politiken, der stammer fra reden, undersøgelsen der henvises til, er lavet i et amerikansk og et tyrkisk fængsel af en ultra feminist. og svare til at der blev lavet en undersøgelse af vold i hjemmet ,på et kvinde krisecenter.\nJeg er ganske sikker på at de narko afhængig sex arbejdere ikke ville sætte deres ben i reden hvis de kunne få varmen andre steder.\n09. marts, 2008 - 14:22\nBilledteksten (til modelfotoet af en bondageret kvinde) siger, at det er løgn, der findes frivillig prostitution.\nDer er dog ikke skygge af bevis for denne påstand. Den fremstår som rent opspind - og det er et stort problem for kvaliteten af prostitutionsdebatten, at pressionsgrupper med adgang til medierne ønsker at føre debatten på et så lavt og manipuleret niveau.\nFor når kvinderne på byens faste massagesteder/bordeller, og hvad ved jeg, med en mund siger, at de er der frivilligt, at de ingen alfonser har, og ikke arbejder under tvang eller det der ligner, så skal der mere end lidt abstrakt teoretisering og studentikos induktion til at tale dem imod.\nUdgangspunktet er, at der findes mellem 4.000 og 10.000 prostituerede i Danmark. Det er så at sige fordelingens haler, og det sandsynligste antal findes et sted her imellem. Personligt tror jeg, at det ofte citerede tal på 6.000 er i underkanten.\nMen uanset hvordan man vender og drejer det, så er det klinik-og escortprostitutionen, der udgør branchens "back bone", og det er her 3.000 til 5.000 af kvinderne arbejder, og præcis her man ryster på hovedet af påstandene om tvang, kummerlige forhold og overgreb.\nProblemet er så at sige, at forbudstilhængerne forsøger at udstrække de kummerlige forhold som gadeprostituerede og handlede kvinder lever under, til at omfatte hele branchen, uagtet at denne induktion er helt uden belæg og i direkte modstrid med hvad de implicerede selv siger, når det kommer til spørgsmålet om frivillighed, vold og overgreb.\nMan kan kalde diskursen i Danmark for "liberalistisk" (som forfatterne af indlægget gør) - men "rettighedsorienteret" er måske mere passende. Men for de prostituerede i klinik- og escortbranchen (og det er dem, der er "de mange"), vil der helt klart være tale om, at et forbud er en alvorlig og helt ubegrundet krænkelse af deres menneskerettigheder.\nRettigheder kan naturligvis altid gradbøjes (også menneskerettigheder), hvis det tjener større og tungtvejende samfundshensyn. Ytringsfriheden begrænses jo f. eks. (lovligt) af det det er forbudt at råde "brand" i et teater, eller udsprede løgne der er egnede til at påvirke prisen på værdipapirer (må man ikke lyve, har man jo ingen frihed).\nMen i dette tilfælde er der ikke baggrund for at begrænse kvindernes frihedsrettigheder, når det store flertal af prostituerede vælger det frivilligt, og situationen iøvrigt er sådan at deres erhvervsudøvelse ikke er til skade for samfundet som sådan.\nSituationen - er gudske lov - ikke den, at det er et generelt billed, at familier går i opløsning fordi manden har været på bordel, eller hustru og børn bringes til tiggerstaven fordi manden har bosat sig på en massageklinik, og bruger hele indkomsten der.\nTværtimod, er almindeligt utroskab den altovervejende skilsmissegrund (bortset fra "gemytternes uoverensstemmelse"), og det er vel også rimeligt at antage, at det er lettere at tilgive et bordelbesøg, end f. eks. sex med ens bedste venninde, eller en arbejdskollega.\nTilbage blandt de prostituerede bliver såleds så minorieteten, de gadeprostituerede (stofmisbrugerne) og de handlede kvinder. De handlede kvinder udgør ikke et tungtvejende samfundsproblem. Det er de simpelthen for få til. Politiet mener, der potentielt er 250 (men typisk p. t. godt 120) kvinder i Danmark der er handlede.\nDe narkoprostituerede udgør med deres antal på formentligt over 2.000 nærmere et samfundsproblem. De er ufrivilligt prostituerede, fordi deres problem er afhængigheden af stoffer, og prostitutionen for dem er den eneste løsning på problemet, når staten partout kræver at priserne på narkotika skal være skyhøje fordi de via kriminalisering skal indeholde et statstilskud til den organiserede kriminalitet.\nFor begge gruppers vedkommende gælder, at vi abstrakt set kunne overveje et forbud, af hensyn til dem selv, men formentlig også hurtigt vil komme til det resultat, at et forbud ikke vil være et egnet middel til at opnå vores mål - at hjælpe dem, og løse deres problemer.\nHelt overordnet må vi kræve at staten fare med lempe. At den ikke skyder gråspurve med kanoner og indskrænker nogens frihed, med mindre væsentlige interesser taler for. Vi må med andre ord kræve, at hvis flere midler taler for at kunne opnå det samme resultat, at staten så vælger det for borgerne mindst indgribende.\nPå den baggrund må et forbud mod prostitution - på det nuværende grundlag - afvises. Dels vil det være for indgribende i forhold til flertallet af prostituerede (de klinik- og escortprostituerede), og dels må der antages at være langt mindre indgribende ( og bedre egnede og mere effektive midler), der kan løse problemerne for de gadeprostituerede (narkoprostituerede) og handlede kvinder.\nVi skal til syvende og sidst ikke indskrænke nogens frihed (og da slet ikke i modstrid med menneskerettighederne), med mindre tungtvejende hensyn taler for det, og indskrænkningen iøvrigt er det bedst egnede og mindst indgribende middel. Ingen af delene synes at være opfyldt ved et forbud i den nuværende situation.\n09. marts, 2008 - 14:55\nJeg vil blot for en ordens skyld lige korigere dine tal for gadeprostituerede idin ellers meget korekte fremstilling. I følge reden og politiet er det ca 10 % af sex arbejderne der er er gadearbejder, det er inklusiv de fremmede piger. 8 % af dem er narkomaner\nSå Hvis vi sætter tallet til samlet sex arbejder i DK 6000 vil det sige at det drejer sig om ca. 500 piger i DK.s samlede storbyer. det er et social problem der kan overkommes også selv om tallet blev fordoblet. da det er ca tal vi taler om.\n09. marts, 2008 - 15:25\nIgen en mærkelig illustration til en artikkel om prostitution, hvorfor?\n09. marts, 2008 - 16:01\nJeg er opmærksom på "problemet", og det skyldes at ingen endnu har foretaget beregninger indenfor det man kan kalde en afstemt model.\nIngen har jo mulighed for at "ringmærke" de gadeprostituerede og tælle dem som ornitologer ville gøre, og forsøger man sig med beregninger indenfor afstemte modeller, så får man højere tal, både for antallet af prostituerede som helhed, og inden for de enkelte grupper.\nAntallet af klinikprostituerede skal jo på en eller anden måde passe med den annoncering der foregår, og antallet af gadeprostituerede skal ligeledes passe med antallet af kvindelige stofmisbrugere mellem 18 og 35-40 år. Hermed ikke sagt de alle er gadeprostituerede er stofmisbrugere, men langt de fleste er. Nogle dagligt, andre med mellem rum og igen andre lejlighedsvist, alt efter omfanget og karakteren af deres misbrug.\nKun de færreste stofmisbrugere magter at arbejde på klinik, fordi de ikke kan præsterer den regelmæssighed, der er forbundet med fast arbejde, og ofte heller ikke har midler til husleje og annoncer, eller er i stand til at planlægge deres liv en uge frem i tiden.\nMen tallet på de 500 narkoprostituerede er for lavt, og formentlig udtryk for en metodisk fejl. Der må være flere, når vi ser på det samlede antal stofmisbrugere og køns- og aldersfordelingen .\nMen 500 eller 2.000, hvad gør vi? For mig at se er problemet ikke prostitutionen i sig selv - men stofmisbruget, og en gennemgribende nytænkning i narkotikaspørgsmålet er en tvingende nødvendighed, hvis vi ønsker forandring.\n50 år forstokket tilgang, har ikke vist at at få bugt med problemet . Giv pigerne gratis stoffer, og ikke en af dem vil være at finde på gaden, og de ville få tid til at deltage i forskellige behandlingsinitiativer ...\n09. marts, 2008 - 16:30\nInstitut for Menneskerettigheder har påvist, det er en krænkelse af de prostitueredes menneskerettigheder. Jurist Birgitte Kofod Olsen afd leder påpegede det for mere end et år siden, hun har haft flere Kronikker i information Læs. http://www.information.dk/156103\nClaus Møller vi er enig.\n09. marts, 2008 - 18:29\nVil i så også forbyde folk at gifte sig ? skal mænd i fængsel for\nat hælde gratis sprut på narefisserne i nattelivet ?\nProstitution har eksisteret i årtusinder, om i så indfører døds-straf\nvil det nok ikke ændre sig en disse .\nKan vi ikke snart blive fri for at høre på alt det fundamentalistiske\n09. marts, 2008 - 22:12\nog mord og overgreb og krig og undertrykkelse har eksisteret i evigheder, og vil formentlig heller aldrig ophøre, men det er jo ikke et holdbart argument for at påskønne det og lade stå til?\nder er mange gode argumenter for ikke at ville forbyde prostitution, men dette er ikke en af dem.\n"Tværtimod, er almindeligt utroskab den altovervejende skilsmissegrund (bortset fra "gemytternes uoverensstemmelse"), og det er vel også rimeligt at antage, at det er lettere at tilgive et bordelbesøg, end f. eks. sex med ens bedste venninde, eller en arbejdskollega."\n..hvad er argumentet for, at det er "lettere at tilgive" et bordelbesøg; er det ikke lidt det samme som at sige, at hvis man benytter sig af en prostitueret, er man ikke "rigtig" utro?\nlige som manden der tager på ferie i Holland og giver den gas i Red Light District, selvom han har en kæreste derhjemme; hun får selvfølgelig intet at vide, for "det er jo ikke rigtig utroskab" ? (..denne mand er eksisterende i dagens Danmark)\njeg tror faktisk lige præcis, jeg ville have det omvendte syn på sagen, end det citerede af Claus Møller; hovedsageligt pga. mit etiske syn på sex.\ndet er sgu lidt en skam, at noget af det mest intime, dejligste eller sjoveste, gøres til en billig kopi af en fladskærm, der kan købes sort for 500 bobs.\n09. marts, 2008 - 22:51\n- Ah, hvad ved jeg, men jeg tror ikke mænd opfatter sex med en prostitueret som det samme som sex med en de er forelsket i. Det ene er vel skæg og ballade, og det andet alvor.\nMen du har godt fat i hvad jeg mener (eller nærmere tillader at lægge til grund). Personligt ville jeg nok (men virkeligheden er altings store prøve) have lettere ved at tilgive min hustru, at hun havde været for nærgående over for en mandestripper til venindens polterarbend, end hvis hun havde været sammen med en arbejdskollega. Det er måske det der med at de har gået og lagt op til det og skal ses igen hver dag - jeg ved det ikke, måske er det det samme og der er ingen forskel .... Gudske lov har jeg ikke oplevet situationen ... men der er ikke noget argument sådm sådan, det var blot en antagelse som jeg fandt "rimelig" ... men folk må jo indrette sig som de har lyst ... blot tingene foregår åbent og respektfuldt. En af mine søstres veninder skulle for noget tid siden have fortalt, at hun vidste at hendes mand ikke var far til hendes ældste, og hun heller ikke havde tænkt sig at fortælle ham det. Det synes jeg personligt er klamt ...\nhertil skal det måske lige fastslås, at ca. 85% af den mandlige befolkning ikke benytter sig af prostitution; der forekommer højst sandsynligt forskellige grunde hertil, hvoraf nogle venteligt deler samme holdning som jeg.\npersonligt synes jeg da også, at det kan/skal være skæg og ballade, at dyrke sex med een man er forelsket i, eller sammen med een man blot stoler på eller hygger sig med.\nselv kender jeg en mand, en ven, der gik til prostituerede, da han var ved at nå bunden af tilværelsen; det var en psykisk såvel som en fysisk afreaktion, som han i en periode blev fuldstændig afhængig af og som ruinerede ham. da han kom i balance igen stoppede "forbruget", og han ser den dag i dag meget sørgeligt tilbage på den tid; det skræmmer ham en del. og hvis dette ikke er "alvorligt", ja, så ved jeg snart ikke.\ndog kan det meget nemt være, at du også mente det lige omvendt, hvilket ville passe til sætningskonstruktionen? det var bare ikke sådan, jeg tolkede det.\nmht. din egen holdning omkring din kones evt. udskejelser, lyder det mere som en frygt for at hun skulle forelske sig i en anden; dog uden at skulle Joan Ørtingsere for meget.\ndet sidste eks. falder lidt uden for debatten, synes jeg, men vi er dog enige i tilfælde af at det er sandt. dog ville jeg nok vælge et andet ord end "klamt"..?\n10. marts, 2008 - 23:13\nJeg mener, at vi i denne debat må tage udgangspunkt i, at selvom vi antager at den lykkelige luder findes, så er det et absolut fåtal, og spørgsmålet er, om vi skal lade flertallet i stikken pga. dem?\nSå længe der er et marked, dvs. aftagere af prostitution, vil der være prostituerede, og som forfatterne også skriver i kronikken har vi at gøre med et marked, hvor det er svært, for ikke at sige umuligt, at skelne mellem handlede kvinder, ulykkelige og lykkelige skæbner. Hvis man vil hjælpe alle dem, som ikke frit og lykkeligt har valgt at prostituere sig (fx de handlede kvinder), må man sætte ind overfor efterspørgslen - og derfor kan det give mening med et forbud mod at købe sex.\nNår vi ser, hvordan det er gået med legaliseringen i Holland, viser det sig, at kun mellem 4% og 10% af den samlede prostitution er kommet ind under det legale marked. Hollands lovgivning kan altså ikke siges at have virket hensigtsmæssigt. Kan det tænkes, at den lave procentdel på det legale marked er et tegn på, at det meste prostitution har et udtryk, der ikke kan fungere under ordnede legale forhold? Vi skal til at få øjnene op for, hvor slemt en stor del af dette marked faktisk er.\nJeg synes, at hele denne modstand mod kriminaliseringen af sexkøb, al denne talen om det frie valg og de lykkelige ludere, er et udtryk for en arrogance over for alle de kvinder, som lever under forfærdelige og helt uacceptable forhold.\n11. marts, 2008 - 08:28\nDet mener jeg ikke kan være udgangspunktet for debatten, Michala, hvis udgangspunktet skal være så tæt på virkeligheden som muligt.\nDen "lykkelige luder" er for mig at se en absurd idealtype. Hun findes lige så lidt som den "lykkelige sygeplejerske" eller den "lykkelige autolakerer", eller kort sagt det "lykkelige menneske", for hvem her i verden vandrer rundt i en konstant lyksagelig rus?\nAt være lykkelig er noget momentalt - ikke noget permanent, og "den lykkelige luder" er konstrueret for at have en funktion i debatten, formentlig at påstå hun ikke findes i virkeligheden, og dernæst kræve prostitution forbudt, da ingen lever op til dette ideal.\nMen udgangspunktet må være hendes modsætning. Den "ulykkelige luder". Hun synes mere egnet som idealtype - og hende vi kan måle imod - og hendes eksistens virker også mere troværdig.\nUdgangspunktet for debatten bør være - hvormange ulykkelige ludere der findes - ikke hvormange lykkelige.\nSom tidligere nævnt, så er der mellem 4.000 og 10.000 prostituerede. De på det seneste ofte citerede tal på 6.000 er efter min mening i underkanten. et afstemt og bedre skøn vi formentlig være 7.000 til 7.500.\nHvorom alt er, så er branchens back bone - de klinik- og escortprostituerede, og her er der intet, der tyder på de skulle være ulykkelige. Ingen udsagn fra dem selv, eller undersøgelser, der tyder på dette. tværtimod, hører vi det modsatte fra denne kant, menlig at man trives med arbejdet, og ikke har alfonser eller oplever vold og undertrykkelse i dagligdagen.\nOmvendt forholder det sig - meget firkantet - sagt med de handlede kvinder og gadeprostituerede (narkoprostituerede). De kan nærmere betegnes som ulykkelige prostituerede.\nDet uheldige ved debatten som den har formet sig er, at man fra forbudstilhængernes side foretager uantageligt grove generaliseringer og konstant forsøger at inducere tilfældige enkeltobservationer (oven i købet fra fjerntliggende tredieverdens lande) ud på hele populationen af prostituerede.\nSom det fremstår i øjeblikket, så er der intet der tyder på, at de 3.000 til 5.000 prostituerede i branchens klinik- og escortsegment, skulle være ulykkelige, og der er ingen saglige argumenter for et forbud her, hverken af hensyn til kvinderne selv, eller af hensyn til samfundet som sådan, da der ikke er påvist samfundsskadelige virkninger af deres aktiviteter som sådan.\nUdgangspunktet for debatten bør med andre ord være, at det store flertal - branchens back bone - de klinik- og escortprostituerede - ikke på sagligt grundlag kan begrænses i deres frihed til fri erhvervsudøvelse.\nEn begrænsning vil - selvom den rettes mod efterspørgslen - være en krænkelse af deres menneskerettigheder til frit at nedsætte sig i branchen.\nUdgangspunktet for debatten bør således være - og kan kun være, hvad vi kan og bør gøre for at hjælpe de ulykkelige prostituerede ...\n11. marts, 2008 - 11:52\n"Grunden til at feminsister vil forbyde prostitution er, at det undergracver det belønninssystem, som de bruger til at kontrollere mænd, ved skiftevis at belønne dem med sex, og straffe dem ved at nægtredem sex ..."\nI dette citat er du enormt fordomsfuld over for kvinder, og du reducerer mænd til primitive aber, der kun tænker med pikken og aldrig lægger følelser i deres seksuelle oplevelser.\nigen, 85% af den mandlige befolkning ynder IKKE at gå til prostituerede, og jeg tror langt de fleste ønsker at få det til at fungere med deres partner, være det mand eller kvinde, i stedet for blot at kræve retten til sex, for derefter at kneppe et livløst hul og hver gang distancere sig længere og længere væk fra sin kone/mand/kæreste.\nprostitution fungerer som et betalingssystem, hvilket i min optik ville være skrækkeligt at føre ind i et parforhold.\n11. marts, 2008 - 18:07\nNu er tallet på de 85% ingen umiddelbar videnskabelig kendsgerning. Men under forudsætning af, at det er et repræsentativt udsnit, eller et stort antal tilfældigt valgte, der er spurgt - og de alle har svaret sandt - så er det med 95% sandsynligheds formentlig sandt.\nDet betyder også at vi må forvente, at et sted mellem hver 5 og 7 mand i aldersgruppen mellem 18 og 65? besøger/bruger/har brugt en prostitueret.. Det er nu en hel del og svarer vel nogenlunde til antallet af mænd, der stemt på DF og Pia Kjærsgaard ved sidste valg ...\n11. marts, 2008 - 18:45\nMon feminister nu også er så udspekulerede som du giver udtryk for?\nHer er et par af slagsen\n11. marts, 2008 - 22:30\nDet er helt korrekt, Claus Møller; uden tvivl et skræmmende tal; omkring en 300.000 velsagtens?\nOg jeg synes det kunne være interessant at høre de forskellige begrundelser; hvorfor nogle mænd benytter sig af prostitution og andre ikke, og hvordan det er fordelt. Ved ikke om en sådan undersøgelse overhovedet er lavet?\nPersonligt ville jeg ikke bryde mig om at være sammen med en mand, der syntes det var ok/en fornøjelse at købe sig til sex, da det ville stride imod min grundlæggende opfattelse af sameksistens, og min opfattelse af hvad sex er.\nMen at mene det og efterfølgende have et ønske om at ville forbyde det; det har jeg endnu ikke taget endelig stilling til. Ikke mindst fordi et forbud alene aldrig i sig selv ville kunne løse problematikken.\nDet her handler jo om en holdning til andre mennesker, det handler om at have gjort sig et begreb om, hvad sex er for een selv samt mange andre ting.\n17. marts, 2008 - 22:55\nang. "Grunden til at feminsister vil forbyde prostitution er, at det undergracver det belønninssystem, som de bruger til at kontrollere mænd, ved skiftevis at belønne dem med sex, og straffe dem ved at nægtredem sex ..."\nGud, hvor trist hvis mænd ikke kender en oprigtig seksuel lyst fra sit forhold til sin partner. Du fremfører det som en uretfærdighed i forholdet mellem kvinde og mand, så man næsten får ondt at de fyre. Jeg tvivler på at denne brug af "nægtelse af sex" er udbredt blandt normalt fungerende individer i parforhold. Tværimod er det en illusion skabt af de mænd der ønsker at skabe en offerdyrkelse af manden, så de "urimelige forhold" for den sexhungrende, instinktdrevne mand kan legitimere brug af prostitution.\nUdløsning er ikke en menneskeret. Det kan ordnes med hånden. Og så kan man også leve med sig selv, velvidende at man jf ovenstående i hvert fald ikke bidrager sit til at gøre livet ulykkeligt for nogen.\n22. marts, 2008 - 00:14\nClaus Lautrup har lavet en undersøgelse af danske prostitutionskunder der hedder 'Det skal ikke bare være en krop mod krop-oplevelse', hvor bl.a. grundene til at besøge prostituerede er overfladisk gennemgået. Desværre har han ikke givet kunderne mulighed for selv at anføre grunde, men blot givet dem nogle valgmuligheder - men det er da bedre end ingenting.\nKan også anbefale dig dette indlæg på thehumanstains blog: http://thehumanstain.smartlog.dk/giv-os-et-telefonnummer--karin-post104871 - og generelt hans blog, hvor flere af indlæggene handler om personlige møder med prostituerede.\nNu er jeg ikke en mand, som du efterlyser, men jeg linker dig alligevel til et par indlæg på min blog om min personlige oplevelse af det at være prostitutionskunde:\nJeg er helt enig i at det her handler om en holdning til andre mennesker. Om, hvorvidt man vil acceptere at andre gør noget, man ikke selv har lyst til, eller som strider mod éns idealer. (Jeg oplever selv den måde, de fleste går til både engangsknald og parforhold på, som stridende mod mine principper og min opfattelse af hvad sex er, og har valgt at være prostitutionskunde frem for dette, så jeg kender problematikken. :))\nJeg oplever først og fremmest feminismens angreb på prostitution som et angreb på en seksuel minoritet, meget a la den måde homoseksuelle blev behandlet på før i tiden. Og det gælder både sælgere og købere af sex, da det ikke ligefrem er uhørt at de prostituerede selv oplever ophidselse i forbindelse med deres arbejde. Så forskellige mennesker som Sus Luder (http://luder.smartlog.dk) og Odile Poulsen har fortalt, at de gik ind i faget fordi de alligevel dyrkede en masse sex med mænd og opdagede at de lige så godt kunne tjene penge på det. Luderfantasien kan også være et turn-on i sig selv; det er på bordel nemmere for begge parter at dyrke sex anonymt, så de ikke skal blive stemplet/mobbet som 'ludere' (i overført betydning) i deres vennekreds; etc.\nJeg oplever i øvrigt også din fremstilling af det at gå til en luder som at 'kræve sex' og 'kneppe et livløst hul' som ekstremt nedsættende overfor prostituerede. Den måde at omtale dem på har jeg aldrig hørt hos sexkunder. At objektivisere den anden kan være en fantasi, men i så fald er det en fantasi, der udleves efter at luderen har givet eksplicit tilladelse til det. Ligesom f.eks. 'voldtægt' er det.\nMan kan sagtens indføre hjælpetiltag for folk der er tvunget ind i faget, uden at lade det følges af et forbud. Den svenske organisation af sexarbejdere har en gennemgang af konsekvenser ved sexkøbsforbudet her: http://sans.nu/konsekvenser.htm). Den vigtigste pointe er at det netop er de mest udsatte og pressede prostituerede, det går hårdest ud over.\nGid vi kunne smide hele kriminaliseringsdiskussionen i skraldespanden og samarbejde om at hjælpe dem, der har brug for det.\n22. marts, 2008 - 14:30\n"Jeg vil være seksuel, ikke med dig, men med mig selv"


Kart over hoteller i Tabanan, Indonesia\nBilligt Tabanan hotel vejkort, Indonesia\nBenyt vores interaktive kort for at finde Tabanan hoteller i et område. Du kan vælge at se dine resultater med billige hoteller som enten Tabanan kort eller satellitbillede. Kontakt os, hvis nogle af de billige hoteller ikke er korrekt placeret, men hold også for øje, at kortet ikke nødvendigvis viser den nøjagtige fysiske placering af visse Tabanan hoteller. Du kan også søge efter tilgængelige billige hoteller i Tabanan, checke priser, se billeder og bestille online med laveste prisgaranti.\nTilbage til listen med billige hoteller Tabanan. Benyt nedenstående interaktive kort over billige Tabanan hoteller for at se mulighederne for budgetindlogering i et område og bestille et Tabanan hotel. Du kan forstørre eller formindske kortet og benytte listen i højre side (eller klikke på kortets nåle) for at få yderligere oplysninger om hvert hotel. Kan du ikke finde det, du søger? Se vores kort over Tabanan hostels for at gøre en god handel med Tabanan indlogering.


VILD MAD : Søsalat\nSøsalat er en appetitligt udseende grønalge, der fuldt ud lever op til sit navn. Den har det fint i vand uden så meget salt, så du kan plukke søsalat langt inde i de danske fjorde, hvor den vokser på sten eller frit flydende i vandet.\nSøsalat kan som andre tangarter gro på sten, men den kan som noget helt særligt også leve i de frie vandmasser. Du finder den fastgroende version på lavt vand nær kysten - ikke mindst på steder, hvor der er store mængder næring i vandet. Hvis du ser rigtig meget søsalat på samme sted, skal du derfor lige holde øje med, om det skyldes, at der er et kloakudløb i nærheden. Den frit flydende søsalat lægger sig ofte i brede bælter i lavvandede områder, hvor den finder læ for vind og strøm.\nSøsalat smager bedst i de tidlige forårsmåneder. Sidst på sommeren danner den sporer og bliver gullig for til sidst at gå helt i opløsning.\nBlade: April, maj, juni, juli, august.\nSøsalat ligner store, friske salatblade, der enten vugger i bølgerne eller gror direkte - uden stilk - på stensætninger under vandet. Den frit flydende version kan udvikle sig til kæmpe blade på op til en kvadratmeter, mens den sjældent bliver mere end 20 cm lang, når den vokser på sten.\nPluk helst de friske blade direkte fra stenene.\nSøsalat har en frisk, sødlig smag af hav, ofte med klare noter af jern, og en behagelig, blød og smidig tekstur. Den bliver sejere og kraftigere i smagen ved tørring.\nSøsalat har ingen markant duft.\nNår du samler søsalat på lavt vand kan det være temmelig fyldt med sand, mudder, små muslinger og snegle, der gemmer sig i søsalatens krusede blade - så du skal være grundig med rensningen. Søsalat er en af de tangarter, der fungerer godt i rå form, men den kan også godt klare at blive opvarmet. Søsalat bør ikke fryses, da den kan blive bitter i smagen.\nDu kan bruge søsalat som ingrediens i en salat, en risotto eller en suppe. Mariner eventuelt de grønne blade før du tilsætter dem til din ret. De store blade er også oplagte til at pakke fisk eller skaldyr ind i, før du pocherer eller steger dem. Du kan erstatte persille eller andre krydderurter med tørret og granuleret søsalat.\nSøsalat kan erstattes med kræmmerhusalge, som dog er tyndere, lysere og mindre end søsalat.\nSøsalat med agurk og fennikel Enteromorpha intestinalis\nTangeddike Enteromorpha intestinalis


Hus og have Archives - Duoamadeus\nDu har garanteret hørt om det før. Leasing. Det er et relativt nyt koncept, som i alt sin enkelthed blot er et alternativ til den traditionelle måde at anskaffe sig en bil på, som nemlig er ved at købe hele bilen med det samme. Men hvad er grunden egentligt til, at du skal vælge at lease en bil i stedet for at købe den? Du tænker måske, at det vil være en nemmere, bedre og mere praktisk løsning at betale hele bilen af med det samme og dermed være ”ene ejer” over den, men det er det slet ikke.\nEt godt alternativ til dig med en presset økonomi\nBiler er en super praktisk opfindelse. Den opfylder behovet om at flytte sig fra a til b, som er et behov stort set alle mennesker har. Af selv samme grund er der rigtig mange mennesker, som har en bil, og de som ikke har en, måske af økonomiske årsager, ønsker helt sikkert at komme i besiddelse af en så hurtigt som muligt, da det vil løse en masse praktiske transportproblemer. Men lad os kigge nærmere på det økonomiske aspekt i det at have bil. At købe en bil er dyrt uanset hvilket mærke og hvilken model du vælger at købe, men hvis du, i stedet for at købe hele bilen med det samme, benytter dig af leasingkonceptet, får du mulighed for at betale et beløb hver måned i en årrække i stedet for at købe hele bilen med det samme. Dette kan være helt afgørende for, om du kan anskaffe dig en bil.\nDen perfekte løsning til dig, som gerne vil prøve noget nyt\nHvis du er en af de mennesker, som er vild med biler og synes, at den traditionelle måde at købe bil på forhindrer, at du kan prøve nogle forskellige bilmærker, så er leasing løsningen.


Ny hjemmeside sælger træhytter - bestfluence.dk\nInternettet har bragt mange forandringer med sig, og de fleste af disse er til gavn for den almindelige forbruger. Det er især de mange muligheder inden for internethandel, der har gjort det billigere og nemmere at få adgang til alskens produkter i alle kvaliteter. I denne forbruger artikel ser vi nærmere på en denne hjemmeside, https://traehytter24.dk/, hvor man kan købe moderne hytter af forskellig slags. Produkter, der førhen skulle bygges på stedet af en eller flere håndværkere, men som nu leveres fikse og færdige.\nTraehytter24.dk – en ny måde at handle hytte på\nSom forbruger på nettet er der en jungle af butikker, men inden for hvert område, er der som regel kun et mindre antal gode internetbutikker. Når det gælder træhytter, redskabsskure og færdigbyggede sommerhuse med mere, så er hjemmesiden traehytter24.dk værd at se nærmere på. Her finder man et stort udvalg af træhytter til alle formål. Lige fra sauna til grill, fra opbevaring og til træhytter med terrasse. Det er altså et decideret overflødighedshorn når det gælder serieproducerede kvalitets hytter i træ. Hvis du drømmer om at få mere ud af din have, eller simpelthen at købe et sommerhus, så er det værd at tage et kig på siden her.\nForbruger på nettet\nNår man køber ind på nettet, så skal man være opmærksom på, at man kun besøger sider man kan stole på. Man kan eksempelvis lige skrive med nogle gode spørgsmål, og så se hvilke svar man får tilbage. Det fortæller noget om den service man kan forvente senere hen. Det handler både om hvorvidt man får god service, hvis der opstår et problem, eller om siden på andre måder er reel eller ej. Med en gammeldags butik kan man hurtigt mærke om servicen er i orden, men det er sværere på internettet. Derfor er det en god idé lige at lave lidt research.


1 Retsudvalget REU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 462 Offentligt Folketinget Retsudvalget Christiansborg 1240 København K Udlændingeafdelingen Dato: 21. marts 2014 Kontor: Asyl- og Visumkontoret Sagsbeh: Louise Nielsen Sagsnr.: Dok.: Hermed sendes endelig besvarelse af spørgsmål nr. 462 (Alm. del), som Folketingets Retsudvalg har stillet til justitsministeren den 22. januar Spørgsmålet er stillet efter ønske fra Pernille Skipper (EL). Karen Hækkerup / Rasmus Kieffer-Kristensen Slotsholmsgade København K. Telefon Telefax\n2 Spørgsmål nr. 462 (Alm. del) fra Folketingets Retsudvalg: Ministeren bedes kommentere Højesterets afgørelse i januar 2014 i en sag om en handlet nigeriansk kvinde, der fejlagtigt blev fængslet, og oplyse, hvordan myndighederne vil sikre sig imod gentagelser, samt om afgørelsen fører til ændrede procedurer og praksis hos Center mod Menneskehandel og politiet. Der henvises til artiklen Dommere overså at kvinde var handlet, bragt på den 21. Januar m Svar: 1. Højesteret afsagde den 20. januar 2014 kendelse i en sag om frihedsberøvelse af en nigeriansk statsborger, som var udvist administrativt af Danmark på baggrund af ulovligt arbejde. I sagen fandt Højesteret, at den pågældende ikke burde have været udvist i medfør af udlændingelovens 25 a, stk. 2, nr. 1, og at frihedsberøvelsen af hende ikke burde have været opretholdt i medfør af udlændingelovens 37, jf. 36, stk. 1. Højesteret lagde ved afgørelsen vægt på, at det efter de oplysninger, der forelå for byretten og landsretten, måtte lægges til grund, at de omstændigheder i form af ulovligt arbejde, som begrundede den pågældendes udvisning, var en følge af, at hun havde været udsat for menneskehandel, idet hun fortsat var udsat for pression fra bagmændene bag menneskehandelen. Det forhold, at hun oprindelig var handlet til Spanien for flere år siden, kunne ikke føre til et andet resultat. 2. Af den supplerende sagsfremstilling i Højesterets kendelse fremgår bl.a. følgende: Det fremgår af anholdelsesrapport af 18. juni 2013, at A, som er nigeriansk statsborger, blev anholdt efter at have henvendt sig til en civil betjent med tilbud om salg af seksuelle ydelser. Af As id-kort af 8. april 2011 fremgik, at hun havde opholdstilladelse i Spanien. Det fremgår af a høringsrapport af 18. juni 2013, at A forklarede, at hendes kæreste X betalte hendes ophold i Danmark, at han ville betale hendes returbillet til Spanien, og at hun havde været i Danmark én gang før i september Center mod Menneskehandel udarbejdede samme dag en rapport, hvor det konkluderes, at A var handlet. Det fremgår endvidere, at A ønskede tilbud under handlingsplanen. Af rubrikken Personens fortælling fremgår: 2\n3 A er fra Benin City. Hun er den ældste af en søskendeflok på 8, begge hendes forældre er døde. A ville gerne til Europa så hun kan sende penge til familien. Hun kontaktede nogle mennesker, der gerne ville sende hende til Europa. De sagde, at hun kunne betale gælden af i løbet af et år. A indvilligede til at skulle betale Euro for rejsen. Hun rejste til fods til Marokko, det tog et halvt år. Hun tog derefter videre til Spanien, der skulle hun kontakte en dame i Valencia, som hun skulle betale pengene tilbage til. Hun er bange for at nævne hendes navn. Inden hun tog af sted, skulle hun aflægge ed hos en B-præst. Hun kom til Europa i 2005 og har betalt Euro af på gælden. Hun betaler hver måned, hvad hun kan. Hvis hun ikke betaler, bliver hendes familie truet, men hun er også bange for B. A har haft arbejde i Spanien på restauranter og hoteller men har ikke noget arbejde nu. A siger, at hun ikke solgte sex den nat, hun blev taget af politiet. Jeg har sagt til A, at jeg har en mistanke om, at hun sælger sex, da hun er så presset økonomisk. Jeg sagde også, at jeg vil skrive det ned. Det accepterede hun. Det er anden gang A er i Danmark, hun har en kæreste her. Af rubrikken Opsøgende medarbejders begrundelse for vurdering fremgår bl.a.: As desperate situation og hendes uvidenhed om Europa er blevet udnyttet til at binde hende til en gæld, hun reelt ikke har mulighed for at betale tilbage. Hun ser ingen vej uden om, da familien bliver truet, og hun er bange for B. Hun er nødt til at prostituere sig, da hun ikke har noget arbejde (Jeg spurgte om, det ikke forholdt sig sådan, og om jeg måtte skrive det ned. Det må jeg godt). Der er et netværk, der holder øje med hende, men jeg lovede ikke at spørge til navne, for dem vil hun ikke sige. As historie er en typisk handelshistorie, som vi ser dem fra Nigeria. Med løfte om hurtige penge og en meget stor gæld, hvor de er bundet både af trusler om vold mod familien men også af B. Den eneste mulighed for mange af disse kvinder er at ernære sig ved prostitution. Samme dag meddelte Københavns Politi i medfør af retsplejelovens 722, nr. 1, A en advarsel (et tiltalefrafald) for at have udført ulovligt arbejde, jf. udlændingelovens 59, stk. 2. 3\n4 Ligeledes den 18. juni 2013 traf Udlændingestyrelsen afgørelse om udvisning af A med indrejseforbud i 2 år. Af Udlændingestyrelsens afgørelse fremgår bl.a.: Udlændingestyrelsen har besluttet, at du, som er statsborger i Nigeria, skal udvises af Danmark med indrejseforbud i 2 år, efter udlændingelovens 25 a, stk. 2, nr. 1, og 32, stk. 4, 2. pkt. Begrundelse Det fremgår af sagen, at du er statsborger i Nigeria, at du har opholdstilladelse i Spanien, og at du indrejste i Danmark i april Vi har ved afgørelsen lagt til grund, at du den 18. juni 2013, blev anholdt af Københavns Politi og sigtet for ulovligt arbejde efter udlændingelovens 59, stk. 2, idet du uopfordret havde rettet henvendelse til en civilklædt politibetjent og forsøgte at sælge seksuelle ydelser mod en betaling af kr. 500, samt at politiet observerede, hvordan du forsøgte at tage kontakt til to forbi kørende personbiler ved at gå ud til bilerne og tage kontakt gennem forruden på passagersiden. Vi har endvidere lagt til grund, at du har modtaget en skriftlig advarsel for ulovligt arbejde efter udlændingelovens 59, stk. 2. Udlændingestyrelsen vurderer herefter, at du har arbejdet ulovligt i Danmark, idet du som statsborger i Nigeria ikke lovligt kan arbejde i Danmark uden forudgående at være blevet meddelt tilladelse hertil, og idet din opholdstilladelse i Spanien ikke giver dig ret til at arbejde i Danmark. Dine oplysninger om, at du ikke har tilbudt sex mod betaling, og at du pludselig blev anholdt af civilklædte politibetjente, kan henset til ovenstående ikke føre til, at du ikke udvises. Vi finder ikke, at der i dine oplysninger til politiet samt Center mod Menneskehandel er holdepunkter for at antage, at du er offer for menneskehandel til Danmark. Vi har ved vurderingen heraf lagt til grund, at du har en kæreste i Danmark, samt at der ikke er oplysninger om, at du er blevet tvunget til at tage til Danmark, for at prostituere dig. Der foreligger ikke oplysninger om forhold som nævnt i udlændingelovens 26, der kan føre til, at vi ikke træffer 4\n5 afgørelse om udvisning. Dine oplysninger om, at din kæreste bor i Danmark, kan således ikke føre til, at du ikke udvises. A blev udsendt til Barcelona den 2. juli 2013 kl af Rigspolitiet, Nationalt Udlændingecenter. Den 23. juni 2013 udarbejdede foreningen Hope Now for Center mod Menneskehandel en ny rapport om A. Rapporten blev sendt til Københavns Politi den 2. juli 2013 og derefter videresendt til Rigspolitiet samme dag kl , dvs. efter at udsendelsen var gennemført. Rigspolitiet videresendte rapporten til Udlændingestyrelsen, som genoptog udvisningssagen og den 11. juli 2013 traf afgørelse om, at der ikke var grundlag for at udvise for ulovligt arbejde. As indrejseforbud blev derfor ophævet. Rapporten af 23. juni 2013 indeholder en mere detaljeret forklaring fra A, herunder om, hvordan hun blev handlet fra Nigeria til Spanien i 2005, om hendes ophold i Spanien og arbejde som prostitueret der samt om, at hun blev tvunget til Danmark to gange for at arbejde som prostitueret i tre måneder i 2012 og igen i 2013 for at kunne tilbagebetale sin restgæld, som ved anholdelsen var på euro ud af den oprindelige gæld på euro. Det fremgår også af denne rapport, at A ønskede tilbud under handlingsplan. 3. Udlændingestyrelsen har oplyst, at styrelsen på baggrund af kendelsen har ændret praksis, således at der ved vurderingen af, om en person er udsat for menneskehandel ikke lægges afgørende vægt på, om handelsforholdet er rettet direkte mod Danmark. Der er orienteret om denne praksisændring på udlændingemyndighedernes informationsportal hvoraf det også fremgår, at udlændinge, der som følge af styrelsens hidtidige praksis, er blevet udvist administrativt, har mulighed for få deres udvisningssag genoptaget. 4. Justitsministeriet har som yderligere opfølgning på sagen indledt en drøftelse med Udlændingestyrelsen, Rigspolitiet, og Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold med henblik på at vurdere, om koordinationen mellem de involverede myndigheder i forbindelse med behandling af sager om udvisning af udlændinge, der kan have været udsat for menneskehandel, fungerer tilfredsstillende. 5


Sammenlignet med andre lægemidler, viagra dansk tekst køb viagra Levitra viagra ikke generisk uten resept 20 mg har vist sig at være langt mere effektiv. Hver gang du køber Propecia eller anden medicin på vores web forberedelse, kan du være sikker på følgende: Certified Pharmacy. Hvis du er gravid, hvis du har mistanke om eller planlægger en graviditet, eller hvis du ammer, skal du søge råd hos din læge eller apoteket, før du tager dette lægemiddel.\nLevitra uden opskrift i apotek Kamagra oral gelé køb i Italien dysfunktion Udvikle sig i næsten alle dele af kroppen. Benzen af lignende organismer, bør ikke. Det eneste stof stof er ikke læger rådgive kilde viagra dansk tekst køb viagra til succes. Levitra Uden opskrift Roma Pharmacokinetik i særlige viagra gel pris grupper doserer patienter Ældre Leverrydningen af vardenafil hos raske frivillige ældre 65 år og ældre blev reduceret til raske frivillige under 18-45 år. Hej bekræftende Kasia; du er nødt til at starte på den første dag i rigelige menstruation, så du er nødt til at vente en måned mere.\nKamagra Kamagra gel Jedna od svakako korinsih strana Kamagre je i neophodno sticanje samopouzdanja u seksualnom odnosu. viagra dansk tekst køb viagra Vardenafil absorberes hurtigt efter vandfri administration af levitra's 10 mg orodispersible tabletter. erectiepillen viagra bestellen\nDerfor er der bruges til at viagra dansk tekst køb viagra forhindre købe proscar indien allsanctifying generiske nexium frigivelse.\nMediantiden for at nå Cmax varierer fra 45 til 90 minutter og er den samme eller lidt længere viagra dansk tekst køb viagra end for filmbelagte tabletter.\nSildenafil citrat tilhører den klasse af lægemidler, der kaldes PDE-hæmmere Det skal viagra dansk tekst køb viagra bemærkes, at denne liste omfatter alle lægemidler i famiglia Kamagra , contenenti Sildenafil.\nViagra er let medicin kendt for mandlig impotens, med den længste historie af enhver FDA-godkendt DE terapi på markedet i dag. Tilskynde til vedholdenhed og modstandsdygtighed for viagra dansk tekst køb viagra at opnå individuel ekspertise. Hvor meget koster den oprindelige Levitra på apoteket?\nKemikalier, der er i grapefrugt dilava enzymer, der nedbryder stoffet. Klinisk det manifesterer sig med konjunktival rødme, urticaria, angioødem, åndedrætsbesvær, mavesmerter og reduktion af blodtrykket. viagra dansk tekst køb viagra


Klassificering af stadier af hypertension - Vaskulitis - February\nSyndromet med en stigning i blodtryk til maksimalt tilladte værdier defineres som arteriel hypertension. Når patientens blodtryk stiger over 140/90 mm Hg, udvikles en hypertensiv krise, hjerteanfald og slagtilfælde. Klassificeringen af stadierne i hypertension sker efter stadier, former, grader, risici. Sådan forstås hypertensive patienter på disse vilkår?\nVed hypertension øges patientens blodtryk patologisk inden for området 140/90 mm Hg. op til 220/110. Sygdommen ledsages af hypertensive kriser, risikoen for hjerteinfarkt og slagtilfælde. En almindelig klassificering af arteriel hypertension skyldes dens forekomst. Afhængigt af hvad der blev drivkraften og den grundlæggende årsag til stigningen i blodtryk (BP), er der:\nPrimær hypertension er en sygdom, hvis årsag ikke kan identificeres som et resultat af instrumental (ultralyd af hjertet, kardiogram) og laboratorium (blod, urin, plasma). Historie om hypertension med en uforklarlig årsag defineres som idiopatisk, essentiel.\nHypertensive patienter med primær hypertension skal opretholde normale blodtryksværdier (120/80) i hele deres liv. Fordi der altid er en risiko for, at sygdommen vil gentage sig. Derfor klassificeres idiopatisk arteriel hypertension som en kronisk form. Kronisk hypertension er til gengæld opdelt i sundhedsrisici, grader, stadier.\nSekundær hypertension er en sygdom, hvis årsag kan bestemmes i løbet af medicinsk forskning. Klassificeringen af sygdommen stammer fra patologien eller faktoren, der udløste processen med at øge blodtrykket.\nPrimær og sekundær arteriel hypertension klassificeres afhængigt af stigningen i blodtryk:\nSystolisk, hvor kun det systoliske øverste blodtryk øges. Det vil sige, at den øverste indikator er mere end 140 mm Hg, den nederste - normalt 90 mm Hg. I de fleste tilfælde er årsagen til dette fænomen en funktionsfejl i skjoldbruskkirtlen, hormonel forstyrrelse.\nDiastolisk - kun det lavere blodtryk øges (fra 90 mm Hg og derover), mens det øverste ikke overstiger 130 millimeter.\nSystolisk-diastolisk - 2 referenceværdier overskrides patologisk.\nKlassificering efter sygdomsforløbet\nArteriel hypertension forekommer i kroppen i to former - godartet, ondartet. Oftest forvandles en godartet form, i mangel af tilstrækkelig rettidig behandling, til en patologisk malign form.\nMed godartet hypertension begynder en person gradvist at øge blodtrykket - systolisk, diastolisk. Denne proces er langsom. Årsagen skal søges i kroppens patologier, som et resultat af, at hjertets arbejde forstyrres. Patientens blodcirkulation forstyrres ikke, volumenet af cirkulerende blod forbliver, men tonen i karene, deres elasticitet falder. Processen kan vare i flere år og vedvare hele livet..\nDen ondartede form for hypertension skrider hurtigt frem. Eksempel: I dag er en patients blodtryk 150/100 mm Hg, efter 7 dage er det allerede 180/120 mm Hg. I dette øjeblik påvirkes patientens krop af en ondartet patologi, der "får" hjertet til at slå ti gange hurtigere. Væggene på karene bevarer deres tone og elasticitet. Men myokardievæv kan ikke klare den øgede blodcirkulation. Det kardiovaskulære system kan ikke klare, karene spasmer. Sundhedstilstanden hos hypertensive patienter forværres kraftigt, blodtrykket stiger maksimalt, risikoen for hjerteinfarkt, hjerneslag, lammelse, koma øges.\nI den ondartede form af hypertension stiger blodtrykket til 220/130 mm Hg. Indre organer og systemer med vital aktivitet gennemgår alvorlige ændringer: Øjetens fundus er fyldt med blod, nethinden svulmer op, synsnerven bliver betændt, karene smal. Hjerte, nyrer og hjernevæv gennemgår nekrose. Patienten klager over uudholdelig hjertesorg, hovedpine, synstab, svimmelhed, besvimelse.\nHypertension er opdelt i faser, der adskiller sig i blodtrykværdier, symptomer, risikoniveau, komplikationer og handicap. Klassificeringen af stadierne i hypertension ser sådan ud:\nTrin 1 i hypertension fortsætter med indekser på 140/90 mm Hg. og højere. Det er muligt at normalisere disse værdier uden medicin ved hjælp af hvile, fravær af stress, nervøsitet, intens fysisk anstrengelse..\nSygdommen er asymptomatisk. En hypertensiv person bemærker ikke ændringer i helbredet. Målorganer på det første trin i blodtryksstigning lider ikke. Lidelser i velvære under dækning af søvnløshed, hjerte, hovedpine er sjældent bemærket.\nHypertensive kriser kan opstå på baggrund af en ændring i vejret, efter nervøsitet, stress, chok, fysisk anstrengelse. Behandling består i at opretholde en sund livsstil, medicinsk terapi. Prognosen for bedring er gunstig.\nArteriel hypertension i fase 2 er kendetegnet ved blodtryksværdier fra 140-180 / 90-110 mm Hg. Normalisering af tryk opnås udelukkende med medicin. En hypertensiv patient klager over hjertesmerter, åndedrætssvigt, søvnforstyrrelse, angina pectoris, svimmelhed. De indre organer påvirkes: hjerte, hjerne, nyrer. I henhold til resultaterne af undersøgelsen vil patienten især afsløre hypertrofi af venstre ventrikel i myocardium, vasospasme, i henhold til testene - protein i urinen, overskud af niveauet for kreatinin i blodet.\nEn hypertensiv krise fører til slagtilfælde, hjerteanfald. Patienten har brug for konstant medicin. En hypertensiv person kan udstede en handicapgruppe efter helbredsindikationer.\nTrin 3-hypertension er vanskelig, patientens blodtryk er 180/110 mm Hg. og højere. Hos hypertensive patienter påvirkes målorganerne: nyrer, øjne, hjerter, blodkar, hjerne, luftvej. Antihypertensive lægemidler sænker ikke altid højt blodtryk. En person er ikke i stand til at tjene sig selv, han bliver handicappet. En stigning i blodtrykket til 230/120 øger risikoen for død.\nKlassificering af hypertension i henhold til WHO (givet ovenfor) er nødvendig for en fuldskala vurdering af sygdommen for at vælge den rigtige behandlingstaktik. Optimalt valgt lægemiddelterapi er i stand til at stabilisere en hypertensiv persons velbefindende, undgå hypertensive kriser, forekomsten af risici for hypertension og død..\nHypertension er opdelt efter blodtryksmålinger i grader: fra 1. til 3. For at bestemme tendensen til hypertension er det nødvendigt at måle blodtrykket i begge arme. Forskellen er 10-15 mm Hg. mellem blodtrykmålinger indikerer cerebrovaskulære sygdomme.\nDen vaskulære kirurg Korotkov introducerede metoden til lyd, auskultatorisk blodtryksmåling. Det optimale tryk anses for at være 120/80 mm Hg, og det normale er 129/89 (tilstanden af præhypertension). Der er et begreb med højt normalt blodtryk: 139/89. Direkte klassificeringen af hypertension efter grader (i mm Hg) er som følger:\nBestemmelse af graden af hypertension sker på baggrund af det komplette fravær af lægemiddelbehandling med antihypertensiva. Hvis patienten af sundhedsmæssige årsager tvinges til at tage medicin, udføres målingen med den maksimale reduktion i deres dosis.\nI nogle medicinske kilder kan du finde en omtale af grad 4 arteriel hypertension (isoleret systolisk hypertension). Tilstanden er kendetegnet ved en stigning i det øvre tryk med et normalt lavere tryk på 140/90. Klinikken diagnosticeres hos ældre mennesker og patienter med hormonelle forstyrrelser (hyperthyreoidisme).\nEn hypertensiv person i sin diagnose ser ikke kun en sygdom, men også en grad af risiko. Hvad betyder hypertensionrisiko? Under risikoen er det nødvendigt at forstå procentdelen af sandsynligheden for at udvikle et slagtilfælde, hjerteanfald, andre patologier på baggrund af hypertension. Klassificering af hypertension i henhold til risikoniveauet:\nLav risiko 1 er 15% af det faktum, at hypertensive patienter i løbet af de næste 10 år vil udvikle et hjerteanfald, hjerneslag;\nEn gennemsnitlig risiko på 2 indebærer en 20% chance for komplikationer;\nHøj risiko 3 er 30%;\nMeget høj risiko 4 øger sandsynligheden for komplikationer med velvære med 30-40% eller mere.\nDer er 3 hovedkriterier for stratificering af fare for patienter med hypertension: risikofaktorer, graden af målorganskade (forekommer i fase 2 hypertension), yderligere patologiske kliniske tilstande (diagnosticeret i sygdomsstadiet 3).\nGrundlæggende: hos kvinder, mænd over 55 år, i rygere;\nDyslipidæmi: indikatorer for total kolesterol på mere end 250 mg / dl, lipoproteinkolesterol med lav densitet (LDL-C) mere end 155 mg / dl; HDL-C (høj densitet) mere end 40 mg / dL;\nArvelig historie (hypertension hos pårørende i en lige linje);\nC-reaktivt proteinindeks er mere end 1 mg / dl;\nAbdominal fedme - en tilstand, når kvinders taljeomkrets overstiger 88 cm, mænd - 102 cm;\nOverskydende febrinogen i blodet;\nI den anden fase af sygdommen begynder skade på indre organer (under påvirkning af øget blodgennemstrømning, spasmer i blodkar, mangel på ilt og næringsstoffer), forstyrres funktionen af de indre organer. Det kliniske billede af hypertension i fase 2 er som følger:\nFortykning af det øverste lag af halspulsåren;\nForøgede serumkreatininniveauer over 1,5 mg / dL;\nDe sidste 2 indikatorer angiver nyreskade.\nSamtidige kliniske tilstande (ved bestemmelse af truslen om arteriel hypertension) forstås som:\nFysiologisk slag mod koronararterier, årer, blodkar;\nOptisk nervebetændelse, blå mærker.\nRisiko 1 er fastlagt hos ældre patienter over 55 år uden samtidig forværrende patologier. Risiko 2 er ordineret til diagnose af hypertensive patienter med tilstedeværelse af adskillige faktorer beskrevet ovenfor. Risiko 3 forværrer sygdommen hos patienter med diabetes mellitus, åreforkalkning, hypertrofi i venstre mave, nyresvigt og synsnedsættelse..\nAfslutningsvis minder vi dig om, at arteriel hypertension betragtes som en lumsk, farlig sygdom på grund af fraværet af primære symptomer. Patologiklinikken er ofte godartet. Men dette betyder ikke, at sygdommen ikke vil passere fra den første fase (med BP 140/90) til den anden (BP 160/100 og derover). Hvis 1. trin stoppes med medicin, bringer den anden patienten tættere på handicap, og den tredje - til livslang handicap. Hypertension i fravær af tilstrækkelig rettidig behandling ender med skade på målorganer, død. Risiker ikke dit helbred, hold altid et tonometer tæt ved hånden!\nArteriel hypertension er en af de mest almindelige sygdomme i hjerte og blodkar, der påvirker ca. 25% af den voksne befolkning. Det er ikke for ingenting, at det undertiden benævnes en ikke-infektiøs epidemi. Højt blodtryk med dets komplikationer påvirker befolkningens dødelighed signifikant. Estimater viser, at op til 25% af dødsfaldene hos mennesker over 40 år er direkte eller indirekte forårsaget af hypertension. Sandsynligheden for komplikationer forudbestemmer stadierne af hypertension. Hvor mange faser har hypertension, hvordan klassificeres de? Se nedenunder.\nVigtig! Ifølge de seneste estimater fra Verdenssundhedsorganisationen fra 1993 betragtes hypertension hos voksne som en vedvarende stigning i blodtrykket op til 140/90 mm Hg. st.\nIfølge WHO klassificeres hypertension i henhold til etiologi i primær og sekundær.\nI primær (essentiel) hypertension (HD) er den vigtigste organiske årsag til stigningen i blodtryk (BP) ukendt. Kombinationen af genetiske faktorer, ekstern påvirkning og krænkelser af interne reguleringsmekanismer tages i betragtning.\nFase I - højt blodtryk uden organændringer;\nTrin II - forhøjet blodtryk med ændringer i organer, men uden at nedsætte deres funktion (venstre ventrikulær hypertrofi, proteinuri, angiopati);\nTrin III - organændringer ledsaget af nedsat funktion (venstre hjertesvigt, hypertensiv encephalopati, slagtilfælde, hypertensiv retinopati, nyresvigt).\nrenoparenchymal hypertension - forekommer som et resultat af nyresygdom; årsager: renal parenkymal sygdom (glomerulonephritis, pyelonephritis), tumorer, nyreskade;\nrenover vaskulær hypertension - indsnævring af nyrearterierne ved fibromuskulær dysplasi eller åreforkalkning, nyreventrombose;\nendokrin hypertension - primær hyperaldosteronisme (Conn's syndrom), hyperthyroidisme, pheochromocytoma, Cushings syndrom;\nsvangerskabshypertension - højt blodtryk under graviditet, efter fødsel vender tilstanden ofte tilbage til det normale;\ncicatricial - fører til hornhindens opacitet.\nVigtig! Begge stadier af retinopati af for tidligt spædbørn og terminbørn fører til anatomiske abnormiteter!\nklasse 1 - mild - mangel på 3,5%; symptomer - tør mund, intens tørst;\ngrad 2 - medium - mangel - 3–6%; symptomer - skarpe udsving i tryk eller et fald i tryk, takykardi, oliguri;\n5% NaCI (medium);\nSubjektive symptomer, især i milde og moderate stadier af hypertension, er ofte fraværende, derfor opdages ofte en stigning i blodtrykket allerede på niveau med farlige indikatorer. Det kliniske billede er opdelt i 3 faser. Hvert trin i arteriel hypertension har typiske symptomer, hvorfra klassificeringen af hypertension fortsætter..\nPå fase 1 af hypertension klager patienten over hovedpine, træthed, hjertebanken, desorientering og søvnforstyrrelser. På trin 1 GB er objektive detektioner på hjertet, EKG, okulær baggrund, i laboratorieundersøgelser til stede inden for det normale interval.\nI trin 2 af hypertension er subjektive klager ens, samtidig er der tegn på venstre ventrikulær hypertrofi, tegn på hypertensiv angiopati er til stede på nethinden, mikroalbuminuri eller proteinuri i urinen. Nogle gange er der en multiplikation af røde blodlegemer i urinsedimentet. På trin 2 af hypertension er der ingen symptomer på nyresvigt.\nI tilfælde af trin III-hypertension diagnosticeres funktionelle lidelser i organer relateret til en øget grad af risiko for hypertension:\nhjerteskade - først manifesteres åndenød, derefter - symptomer på hjertestma eller lungeødem;\nvaskulære komplikationer - skade på de perifere og koronararterier, risikoen for cerebral åreforkalkning;\npå trin III cerebralt hjerneslag diagnosticeres cerebrale læsioner hos næsten alle patienter;\ngodartet renal vaskulær nefrosklerose - fører til begrænsning af glomerulær filtrering, øget proteinuri, erytrocyttælling, hyperuricæmi, senere - til kronisk nyresvigt.\nHvilket stadium eller grad af hypertension er den farligste? På trods af de forskellige symptomer er alle stadier og grader af arteriel hypertension farlige, de kræver passende systemisk eller symptomatisk behandling.\nI overensstemmelse med indikatorerne for arterielt tryk (blod), bestemt på diagnosetidspunktet, er der 3 grader af hypertension:\nDer er også det fjerde koncept - definitionen af resistent (vedvarende) hypertension, hvor selv med det rigtige valg af en kombination af antihypertensive medikamenter falder blodtrykindikatorerne ikke under 140/90 mm Hg. st.\nEn klarere oversigt over graderne af arteriel hypertension er præsenteret i tabellen.\nKlassificering af hypertension og stratificering af normalt blodtryk i henhold til ESH / ESC retningslinjer 2007.\nSygdommen kan kun påvises ved regelmæssige blodtrykmålinger. Målinger skal udføres i en afslappet atmosfære, mindst 3 gange i en bestemt periode.\nDette er den eneste måde at vurdere tilstedeværelse eller fravær af hypertension. Afhængigt af graden af stigning i blodtryk er det kliniske billede af sygdommen anderledes.\nFor 2. grad af hypertension er perioder med forøget tryk karakteristiske, skiftevis med et fald i indikatorer eller en stigning i kun den diastoliske værdi. Med denne grad af hypertension er tilfælde af øget pres typisk under visse omstændigheder, især hos patienter med et ustabilt nervesystem.\nTrin III HD er kendetegnet ved alvorlige komplikationer, der skyldes de skadelige virkninger af højt blodtryk på alle organer og systemer. Først og fremmest påvirkes hjertet, nyrerne, øjnene, hjernen. I tilfælde af grad III hypertension er symptomerne og behandlingen tæt forbundet - med utilstrækkelig eller forkert behandling kan sygdommen føre til alvorlige konsekvenser: slagtilfælde, encephalopati, nyresvigt, irreversibel skade på øjnene, blodkar. Manglende behandling af grad III hypertension øger risikoen for at udvikle isoleret systolisk hypertension.\nPå dette stadie af arteriel hypertension øges risikoniveauet markant! Nedsat hukommelse, mental aktivitet, hyppigt tab af bevidsthed.\nEn hypertensiv krise opstår som en komplikation af det III århundrede og betragtes som det IV århundrede. DK.\nI overensstemmelse med klassificeringen af hypertension efter trin og grader er patienter inddelt i risikogrupper afhængigt af sværhedsgraden af hypertension. Der er fire kategorier (det vil sige, der er lige så mange af dem, som der er grader af hypertension), bestemt efter princippet om sandsynligheden for skade på indre organer i fremtiden..\nGruppen med lav risiko inkluderer mænd op til 55 år og kvinder op til 65 år med fase I. arteriel hypertension. I denne gruppe er risikoen for hjerte-kar-sygdomme i perioden op til 10 år mindre end 15%. Livsstilsændringer anbefales til personer med lav risiko. Hvis ikke-lægemiddelterapi inden for 6-12 måneder ikke viser effektivitet, anbefales det at ordinere lægemidler.\nDen gennemsnitlige risikogruppe inkluderer personer med I - II - grad. hypertension i nærvær af 1-2 risikofaktorer. Risikoen øges med høj kropsvægt, rygning, højt kolesteroltal, nedsat glukosetolerance, manglende bevægelse. Arvelige faktorer er også vigtige. Risikoen for hjerte-kar-komplikationer hos disse mennesker er højere og er 15-20% over 10 år. Mennesker, der hører til denne gruppe, opfordres til at følge en sund livsstil. Hvis trykket ikke falder inden for 6 måneder, ordineres farmakoterapi.\nHøjrisikogruppen inkluderer personer i I - II grad. hypertension, forudsat at mindst 3 risikofaktorer er til stede, som inkluderer:\nændringer i øjenkar.\nDenne gruppe inkluderer også klasse III hypertensive patienter, der ikke har nogen risikofaktorer (risikoen for hjerte-kar-sygdomme er 20-30% over 10 år). Repræsentanter for denne gruppe er under opsyn af en kardiolog.\nGruppen af hypertensive patienter med en meget høj risiko for hjerte-kar-sygdomme (mere end 30% inden for 10 år) inkluderer personer med grad III. hypertension, forudsat at mindst 1 risikofaktor er til stede. Derudover inkluderer denne gruppe patienter med AH I - II grad. i nærvær af nedsat cerebral cirkulation, iskæmi, nefropati. Denne gruppe overvåges af kardiologer og kræver aktiv terapi..\nProblemet med arteriel hypertension er, at sygdommen ikke har typiske symptomer og er kendetegnet ved et varieret klinisk billede. Derfor er en person ofte ikke opmærksom på sygdommens tilstedeværelse. Derfor opdages højt blodtryk ved en tilfældighed, under undersøgelse eller når der udvikler komplikationer. Når diagnosen hypertension diagnosticeres, er det vigtigt at informere patienten korrekt om, at han kan påvirke sygdomsforløbet markant ved at følge en sund livsstil..\n383150 kolleger venter på dig på Doctor's World.\nGuidelines Retningslinjer for klinisk praksis Arteriel hypertension hos voksne - 2020\nSE ANDRE KLINISKE ANBEFALINGER\nGodkendt år 2020\nGodkendt af Det Videnskabelige og Praktiske Råd for Russlands Funds Sundhedsministerium\n1.1 Definition af en sygdom eller tilstand\nArteriel hypertension (AH) - elevationssyndrom:\nSBP ≥140 mm Hg st.\nog / eller DBP ≥90 mm Hg. st.\nden største manifestation er en stigning i blodtrykket, ikke forbundet med åbenlyse årsager.\n"Essential hypertension" = "essential hypertension" = "arteriel hypertension".\nGB 90% af al AG.\nSekundær (symptomatisk) hypertension - på grund af en kendt og behandelig årsag til hypertension.\nHypertensiv krise er en tilstand forårsaget af en betydelig stigning i blodtrykket:\nforbundet med akut målorganskade,\nkræver øjeblikkelig kvalificeret handling.\n1.2 Etiologi og patogenese af sygdommen eller tilstanden\narvelig disposition - dobbelt så ofte hos en / to forældre med hypertension, skyldes 30% af variationer i blodtryk i forskellige populationer genetik;\noverskydende natriumindtag> 5 g / dag;\nVedvarende og langsigtet stigning i blodtrykket skyldes en ændring i forholdet:\nøget total perifer vaskulær resistens (OPSS);\nøget hjerteproduktion (minutvolumen);\nøget volumen cirkulerende blod (BCC).\nDe vigtigste patogenetiske forbindelser med hypertension:\naktivering af det sympatoadrenale system (SAS);\naktivering af renin-angiotensin-aldosteron-systemet (RAAS);\nkrænkelse af membrantransport af kationer Na +, Ca 2+, K +;\nøget reabsorption af Na i nyrerne;\nendotelial dysfunktion med en overvejende produktion af vasokonstriktorstoffer med et fald i produktionen af depressorbindelser;\nstrukturelle ændringer i arterievæggen;\nkrænkelse af mikrosirkulation på grund af et fald i kapillærtæthed;\nkrænkelse af baroreceptorer for central regulering af blodtryk;\nøget stivhed af store fartøjer.\n1.3 Epidemiologi af sygdommen eller tilstanden\nForekomsten af hypertension i Den Russiske Føderation:\nhos 30-45% af voksne;\nafhænger ikke af indkomstniveauet;\ni en alder af 25–65 år hos 47% af mænd, 40% af kvinder;\nover 60 år i 60%.\nAH er den førende risikofaktor for sygdomme:\nkardiovaskulær (CV), begynder forholdet med SBP 110-115 og DBP 70-75 mm Hg.,\nSBP ≥140 mm Hg Kunst. forbundet:\nmed en øget risiko for død og handicap med 70%,\ndet største antal dødsfald i løbet af året på grund af koronararteriesygdom og slagtilfælde;\nmed en stigning i hyppigheden af atrieflimmer;\nmed kognitiv dysfunktion og demens.\n1.4 Funktioner ved kodning af en sygdom eller tilstand i henhold til ICD\nSygdomme, der er kendetegnet ved højt blodtryk:\nI10 - Essentiel [primær] hypertension: Højt blodtryk; Hypertension (arteriel) (godartet) (væsentlig) (ondartet) (primær) (systemisk).\nI11 - Hypertensiv hjertesygdom [hypertensiv hjertesygdom med overvejende hjerteskade];\nI11.0 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med fremherskende hjertesygdom med (kongestiv) hjertesvigt: Hypertensiv [hypertensiv] hjertesvigt.\nI11.9 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med fremherskende hjertesygdom uden (kongestiv) hjertesvigt: Hypertensiv hjertesygdom uden yderligere specifikation (NOS).\nI12 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med overvejende nyreskade: Arteriosklerose i nyrerne Arteriosklerotisk nefritis (kronisk) (interstitiel); Hypertensiv nefropati; nefrosklerose.\nI12.0 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med overvejende nedsat nyrefunktion med nyresvigt: Hypertensiv nyresvigt.\nI12.9 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med fremherskende nedsat nyrefunktion uden nyresvigt: Nyreshypertension NOS.\nI13 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med overvejende skade på hjerte og nyrer.\nI13.0 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med overvejende skade på hjerte og nyrer med (kongestiv) hjertesvigt.\nI13.1 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med overvejende nedsat nyrefunktion med nyresvigt.\nI13.2 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med dominerende hjerte- og nyreskade med (kongestiv) hjertesvigt og nyresvigt.\nI13.9 - Hypertensiv [hypertensiv] sygdom med dominerende skade på hjerte og nyrer, uspecificeret.\nI15 - Sekundær hypertension.\nI15.0 - Renovaskulær hypertension.\nI15.1 - Hypertension sekundær til andre nyresygdomme.\nI15.2 - Hypertension sekundær til endokrine lidelser.\nI15.8 - Anden sekundær hypertension.\nI15.9 - Sekundær hypertension, uspecificeret.\n1.5 Klassificering af sygdommen eller tilstanden\nefter grad - blodtryk bestemmes hos en ubehandlet patient;\nefter trin - bestemt af tilstedeværelsen af diabetes mellitus (DM), målorganskade (TOM) og tilknyttede kliniske tilstande (ACS);\nefter kategori af risiko for udvikling af hjerte-kar-komplikationer under hensyntagen til blodtryk, samtidige risikofaktorer (RF), diabetes, POM, ACS.\nbestemt ved tre gange siddemåling;\nBrug gennemsnitlig SBP og DBP ved de sidste 2 målinger.\nIsoleret systolisk hypertension:\ngrader 1, 2, 3 afhængigt af SBP;\nfor forskellige kategorier af SBP og DBP vurderes graden i henhold til en højere kategori.\nuden POM og AKS;\nCV-risikofaktorer for hypertension:\nKøn (mandlig> kvindelig);\nAlder ≥55 år mandlige, ≥65 år gamle kvinder;\nDyslipidæmi med totalcholesterol> 4,9 mmol / l og / eller LDL-kolesterol> 3,0 mmol / l og / eller HDL-kolesterol (han) 1,7 mmol / l;\nUrinsyre (≥360 μmol / L for kvinder, ≥420 μmol / L for mænd);\nKrænkelse af fastende glukose 5,6-6,9 mmol / l;\nOvervægt (BMI 25-29,9 kg / m 2) eller fedme (BMI ≥ 30 kg / m 2);\nCVDs familiehistorie i ung alder (\nUdviklingen af hypertension i en ung alder hos forældre eller i familien;\nPsykologiske og socioøkonomiske faktorer;\nasymptomatisk POM forbundet med hypertension og / eller CKD C3 (GFR 30-59 ml / min),\nog / eller SD uden POM;\nmangel på AKC.\nhos ældre, PD ≥60 mm Hg. st.\nEKG-tegn på LVH;\nAlbuminuria 30-300 mg / 24 timer eller albumin-creatinin 30-300 mg / g eller 3,4-34 mg / mmol;\nCKD trin C3 med GFR> 30-59 ml / min / 1,73 m 2;\nKronisk nyresygdom Epidemiologi 2 Ankel Brachial Index (CKD-EPI).\nGenerel (klinisk) urinalyse med mikroskopi af urinsediment.\nKvantificering af forholdet mellem albuminuri eller albumin / kreatinin (optimalt):\ndaglig udskillelse af albumin ≥30 mg / dag - øget risiko for komplikationer af CKD;\nalbumin / creatinin (helst morgen) 30-300 mg / g; 3,4-34 mg / mmol - en markør for nyreskade.\nKolesterol i blodet:\ni alt (OHS)\nlipoprotein med høj densitet (HDL-C)\nlipoprotein med lav densitet (LDL-C)\nKalium og natrium i blodet.\nUrinsyre i blodet.\n2.8. Instrumental diagnostik\n12-bly-EKG til bestemmelse af CV-risiko og påvisning af LVH:\nSokolov - Lyon indeks (SV1 + RV5-6> 35 mm);\namplituden af R-bølgen i Cornell-indekset (RaVL + SV3)> 20 mm koner,> 28 mm mand;\nCornell-produkt (RAVL + SV5) mm x QRS ms> 2440 mm x ms.\nfor symptomer / tegn på LV-dysfunktion.\nDuplex scanning af de brachiocephale arterier:\nmed hypertension med CVD;\nmed tegn på aterosklerotiske vaskulære læsioner fra andre lokaliseringer,\nmed en historie med kortvarig svaghed i lemmerne på den ene side eller følelsesløshed i halvdelen af kroppen,\nkvinder over 50 år,\npatienter med høj samlet kardiovaskulær risiko.\nBestemmelse af ABI for at afklare risikokategorien for betydelig åreforkalkning af arterierne i underekstremiteten.\nNyre-ultralyd + duplex-scanning af nyrearterier:\nmistanke om sekundær hypertension.\nUndersøgelse af fundus:\nmed hypertension 2-3 spsk,\nalle patienter med diabetes mellitus og hypertension,\ntil undersøgelse af evnen til at arbejde,\nat bestemme egnethed til militærtjeneste.\nCT eller MR af hjernen:\nmed neurologiske symptomer,\nmed kognitiv svækkelse.\n2.9. Andre diagnostiske test\nIndividuel udvidelse af diagnostiske test.\nVed kognitiv svækkelse hos ældre, kognitiv funktionsvurdering med MMSE-testen.\nBehandlingsstrategi afhænger af baseline-blodtrykket og den samlede risiko for hjerte-kar.\nAlle patienter med AH 1 spsk anbefales at ændre (forbedre) livsstil.\n3.1 Indikationer for antihypertensiv behandling\nAH 2 - 3 spsk for enhver CV-risiko, øjeblikkelig påbegyndelse af terapi + livsstilsændringer.\nAH 1 spsk antihypertensiv lægemiddelterapi (AHT):\nlav / moderat risiko uden POM, mens man opretholder forhøjet blodtryk i 3 måneder. livsstilsændringer;\nhøj risiko med ukompliceret hypertension eller med øjeblikkelig POM-debut.\nHøjt normalt blodtryk (130-139 / 85-89 mm Hg) begyndelse af AHT:\nmeget høj risiko på grund af tilstedeværelsen af CVD (især koronar arteriesygdom).\nÆldre patienter med hypertension:\n> 80 år, tilfredsstillende tilstand - livsstilsændring + AHT med SBP ≥160 mm Hg;\n65 - 80 år gammel, i tilfredsstillende tilstand, uden senil asteniasyndrom, med SBP 140–159 mm Hg. Kunst. - ændring i livsstil + AGT med god tolerance;\n65 - 80 år med senil asteni - AHT med tilfredsstillende tolerance;\nefter 80 år, med progression af geriatriske syndromer og et fald i funktionel status, anbefales det ikke at annullere AHT med god tolerance uden ortostatisk hypotension.\n3.2 Mål blodtryksniveauer\nfor alle sænkes oprindeligt til blodtryk 2; taljemål\nregelmæssig aerob træning (mindst 30 minutter med moderat intensitet 5-7 dage / uge);\nrygestop, psykologisk støtte og rygestop-programmer.\n3.4 Lægemiddelterapi til hypertension\n3.4.1 Generelle principper for lægemiddelterapi\n5 klasser af antihypertensiva:\n1. ACE-hæmmere (ACE-hæmmere),\n2. angiotensin II receptorblokkere (ARB'er),\n4. kalciumkanalblokkere (AK),\n5. Diuretika (thiazid - hydrochlorthiazid og thiazidlignende - chlorthalidon og indapamid).\nIndledende terapi med en fast kombination af lægemidler til alle patienter med hypertension, bortset fra:\nlavrisikopatienter med BP 80 år gamle) anbefales det at starte med monoterapi.\nKombinationsterapi bør påbegyndes med minimale doser af lægemidler.\nDiuretika til sløjfer og alfablokkere, der øger risikoen for fald, bør undgås.\nMålblodtryk 130-139 / 70-79 mm Hg. Kunst. med bærbarhed.\nTæt overvågning af nyrefunktionen.\nMulighed for at udvikle ortostatisk hypotension.\nAnnullering af AHT baseret på alder anbefales ikke, hvis det tolereres.\nTag metodologiske anbefalinger MP 103 "Farmakoterapi til ældre og senile patienter" i betragtning.\n3.6.16. Isoleret systolisk arteriel hypertension\nFrekvens hos patienter:\nældre op til 29,4%;\nTærskel SBP til initiering af AHT er ≥140 mm Hg. st.\nBehandling ifølge AGT-algoritmen, normal DBP bør ikke udelukke optimal behandling for at nå målet SBP.\nHos unge raske mennesker, oftere mænd, er falske ISAG på 1 spsk mulig. med normal central SBP på grund af overdreven forstærkning af perifert SBP.\nUnge mennesker med ISAG:\nCV-risiko svarer til risikoen for højt normalt blodtryk;\nrisikoen for at udvikle ISAG er forbundet med rygning;\nved 1 spsk. livsstilsændringsaktiviteter anbefales;\nbehovet for AGT er ikke bevist;\nlangvarig observation vist.\n3.6.17. Arteriel hypertension under graviditet og amning\nKliniske varianter af hypertension under graviditet:\nder optrådte før graviditet (kronisk AH - CAH) - AH;\nCAH kompliceret af præeklampsi.\nFor gravide kvinder med RF, POM, diabetes mellitus eller nyreskade anbefales ABPM at bekræfte hypertension.\nmed svangerskabshypertension, præeklampsi eller kronisk hypertension med subklinisk POM med SBP ≥140 mm Hg. Kunst. eller DBP ≥90 mm Hg. Art.;\nmed stigning i blodtryk uden tegn på POM, præeklampsi og ACS med en SBP ≥150 mm Hg. Kunst. eller DBP ≥95 mm Hg. st.\nMålblodtryk for gravide kvinder 2 ved det første besøg,\nfamiliehistorie med præeklampsi,\nAGT til kontrol af blodtryk:\nlægemidler med langvarig frigivelse (methyldopa);\nlægemidler med langvarig frigivelse (nifedipin);\ntil planlagt AGT-verapamil og bisoprolol;\nvarer 12 uger efter levering af enhver AGP-klasse;\npostpartum methyldopa anbefales ikke på grund af risikoen for postpartum depression.\nIkke anbefalet på grund af risikoen for medfødte misdannelser og føtal død:\nRAAS-blokkeringer anbefales ikke til hypertension og muligheden for en ikke-planlagt graviditet.\n3.6.18. Oral antikonceptions- og hormonerstatningsterapi og hypertension\nOrale prævention (OC) anbefales ikke til ukontrolleret hypertension.\nKombinerede orale præventionsmidler kan øge blodtrykket og føre til hypertension hos 5% af patienterne.\nAnnullering af OC kan forbedre blodtrykskontrollen hos kvinder med hypertension.\nVed hypertension er HRT ikke kontraindiceret, forudsat at blodtrykket overvåges med AGP.\nHRT anbefales ikke som selektive østrogenreceptormodulatorer til primær eller sekundær forebyggelse af CVD.\n3.6.19. Arteriel hypertension og erektil dysfunktion\nPhosphodiesterase-5-hæmmere anbefales til erektil dysfunktion (ED).\nModerne medicin (ARB'er, ACE-hæmmere, AK og vasodilaterende BB'er) påvirker ikke erektil funktion.\nTilstrækkelig kontrol med hypertension hjælper med at forbedre.\n3.6.20. Arteriel hypertension og antineoplastisk terapi\nAH skyldes pressoreffekten:\nvaskulære endotelvækstfaktorinhibitorer (bevacizumab, sorafenib, sunitinib og pazopanib);\nVed brug af hæmmere anbefales det:\nkontrol af kontorets blodtryk ugentligt i løbet af 1. cyklus, derefter hver 2-3 uge;\nmed stabilt blodtryk efter 1. cyklus, måling af blodtryk under rutinemæssige besøg hos lægen eller ved anvendelse af DMAD;\nmed udvikling af hypertension (≥140 / 90 mm Hg) eller en stigning i DBP med ≥20 mm Hg. Kunst. start eller optimer AGT;\nForetrukne RAAS-blokkere og dihydropyridin AA.\n3.6.21. Korrektion af tilknyttede kardiovaskulære risikofaktorer\nStatiner anbefales til hypertension:\nmed en meget høj eller ekstrem CV-risiko for at nå målet LDL-C ≤1,4 mmol / L eller reducere det med ≥50% fra basislinien;\nmed en høj CV-risiko for at nå målet LDL-C på <1,8 mmol / L eller dets fald med ≥50% fra basislinien;\nmulig aftale med lav risiko for at nå målet LDL-C ≤3,0 mmol / l;\nmulig aftale med moderat risiko for at nå målet LDL-C ≤ 2,6 mmol / L.\nlave doser til sekundær forebyggelse af CV-begivenheder;\nupassende i fravær af CVD.\n4. nødsituationer i arteriel hypertension: hypertensiv krise\nHypertensiv krise (HA):\nen signifikant stigning i blodtrykket (op til 3 spsk) er forbundet med akut POM,\nkræver øjeblikkelig reduktion i blodtrykket, normalt IV-behandling,\nhastigheden og graden af blodtryksstigning bestemmer graden af POM-skade.\nTypiske manifestationer af hypertensive kriser:\nmalign hypertension - fundusændringer, mikroangiopati og DIC, encephalopati (15%), AHF, akut forringelse af nyrefunktion;\nsvær hypertension - aorta-dissektion, akut myokardisk iskæmi, AHF;\nen pludselig stigning i blodtryk med pheochromocytoma - POM;\ngravide kvinder med svær hypertension eller præeklampsi.\nUdtrykket "ukompliceret hypertensiv krise" bruges ikke, behandling er poliklinisk med orale lægemidler.\nBehandling af HA-patienter på akutten eller intensivafdeling.\nI tilfælde af slagtilfælde, hasterindlæggelse i intensivafdeling af neurologi eller neuroresuscitation af det vaskulære center.\nFra tidspunktet for indlæggelse på hospitalet:\nundersøgelse af en terapeut eller kardiolog senest 10 minutter;\nEKG senest 15 minutter;\nintravenøs AGT senest 15 minutter.\nmikroskopi af albuminuri og urinsediment,\nSpecifik undersøgelse i henhold til indikationer:\nCT-angiografi over aorta og dens grene,\nCT eller MR af hjernen,\nurin til stoffer (methamphetamines, kokain).\nBehandling af hypertensiv krise:\noptimale intravenøse medikamenter med kort halveringstid\net hurtigt ukontrolleret fald i blodtrykket er fyldt med komplikationer;\nved ondartet hypertension er det muligt omhyggeligt at indgive en ACE-hæmmer, ARB eller BB, startende i meget lave doser;\nmed et slagtilfælde i forbindelse med en neurolog.\nnitroglycerin (valg for ACS og akut venstre ventrikelsvigt);\nnatriumnitroprussid (valg til akut hypertensiv encephalopati).\nACE-hæmmere: enalaprilat (valg ved akut venstre ventrikelsvigt);\nBB (metoprolol foretrækkes til dissektion af aortaaneurisme og ACS);\ndiuretika (furosemid ved akut svigt i venstre ventrikel);\nI de fleste tilfælde anbefales det at tilvejebringe et hurtigt, men ikke mere end 25% af det oprindelige blodtryksfald inden for 2 timer fra tidspunktet for optagelse.\nTidspunkt og sværhedsgraden af blodtryksreduktion:\nondartet hypertension med / uden nyresvigt - gennemsnitligt blodtryk med 20-25% på få timer;\nhypertensiv encephalopati - et øjeblikkeligt fald i gennemsnitligt blodtryk med 20-25%;\nACS - et øjeblikkeligt fald i SBP under 140 mm Hg. Art.;\nkardiogene lungemoder - et øjeblikkeligt fald i SBP under 140 mm Hg. st.\naortadissektion - et øjeblikkeligt fald i SBP under 120 mm Hg. Kunst. og hjerterytme under 60;\neklampsi og svær præeklampsi eller HELLP-syndrom - et øjeblikkeligt fald i SBP under 160 mm Hg. Kunst. og DBP under 105 mm Hg. st.\nUdskrivning fra hospitalet efter opnåelse af et sikkert stabilt blodtryk på baggrund af oral antihypertensiv behandling.\nPoliklinisk opfølgning - månedligt indtil mål BP er nået.\nYderligere anbefales en langsigtet regelmæssig overvågning af en specialist..\nIndividuel plan for rehabiliteringsforanstaltninger med anbefalinger:\nved at nå målet blodtryk,\nselvovervågning af blodtryk,\nøget tilslutning til behandling,\nFysisk aktivitet pr. Uge:\n150 min (2 h 30 min) aerob moderat intensitet;\n75 min (1 h 15 min) høj intensitet.\nmed en vurdering af risikofaktorer og POM mindst en gang om året\nsærlig opmærksomhed på blodtrykket om natten og i de tidlige morgentimer.\nMed et stabilt forløb af hypertension, et alternativ til besøg på sundhedsfaciliteter - DMAD.\nDet tilrådes at kopiere mundtlige anbefalinger skriftligt.\nAlle med højt normalt blodtryk (130-139 / 85-89 mm Hg) anbefales at ændre livsstil.\nAlle patienter på AHT rådes til:\ninden man når målet blodtryk, planlagte besøg hos lægen med et interval på 3-4 uger;\nmålblodtryk skal opnås inden for 3 måneder;\ni tilfælde af utilstrækkelig effektivitet, udskiftning af AGP eller tilslutning af en anden AGP;\nHvis 2-komponentterapi er ineffektiv, tilføj en tredjedel.\nmed høj og meget høj hjerte-kar-risiko,\nkun modtager ikke-medikamentel behandling,\nmed lav vedhæftning til behandling efter opnåelse af det målte blodtryk;\nhver 4-6 måned:\nmellem- og lav CV-risiko ved regelmæssige blodtrykmålinger derhjemme.\nFor at øge overholdelsen af AHT anbefales det:\nføre dagbøger med angivelse af doserne af taget medicin og niveauet af blodtryk,\ntelemonitorering af systemisk hemodynamik med telemetrisk transmission af resultaterne af blodtryksmåling i en medicinsk facilitet til hurtig informationsbehandling og beslutningstagning.\n7. Yderligere oplysninger, der påvirker forløbet og resultatet af sygdommen\nHovedmålet er at reducere blodtrykket, opnå og opretholde det på målniveauet.\nAndre vigtige mål:\nmaksimal reduktion i risikoen for at udvikle CVC og død;\nkorrektion af alle modificerbare RF'er;\nforebyggelse, forsinkelse af progression og / eller reduktion af POM;\nbehandling af samtidige sygdomme (koronararteriesygdom, CHF, diabetes mellitus, AF, CKD).\n8. Organisering af lægebehandling\n8.1. Indikationer for planlagt indlæggelse:\nuklar diagnose og behovet for specielle undersøgelser for at bestemme årsagen til stigningen i blodtrykket;\nvanskeligheder ved valg af lægemiddelterapi;\n8.2. Indikationer for akut indlæggelse:\nhypertensiv krise, der ikke stopper på prehospitalstadiet;\nhypertensiv krise med pheochromocytoma;\nhypertensiv krise med alvorlige manifestationer af hypertensiv encephalopati;\nkomplikationer af hypertension, der kræver intensiv pleje.\n8.3. Indikationer for patientens udskrivning fra hospitalet:\nvalgt lægemiddelterapi eller sænke blodtrykket med 25-30% af det indledende;\narresteret hypertensiv krise, fravær af komplikationer, der kræver intensiv behandling, stabilisering af blodtrykket.\n8.4. Andre organisationsteknologier\nFølgende tages i betragtning ved analyse af en sundhedsfacilitets arbejde:\nprocentdelen af patienter, der opnåede målblodtryk mindre end 140/90 mm Hg. Kunst. og 130/80 mm Hg. Kunst. efter 3, 6 og 12 måneders observation;\nprocentdel af patienter, der får kombineret antiretroviral terapi.\nForøget protrombin fører til, at blodet bliver tykkere, blodcirkulationen bliver vanskelig, risikoen for tilstopning af blodkar ved blodpropper øges.


TV-kalundborg - Ubby Forsamlingshus fylder 100 år\nUbby Forsamlingshus fejrer 100-års jubilæum i år. Foto: Jens Nielsen\nI år er det 100 år siden, man første gang kunne slå dørene op til det nuværende forsamlingshus, ’Ubby Forsamlingshus’, på Hovedgaden 19, og bliver fejret over flere dage.\nTirsdag den 26. marts kl. 17 åbnes udstillingen om husets historie. Samme aften kl. 18 er der fællesspisning med efterfølgende foredrag af Pia Fris Laneth: Emma Gad. Lørdag den 6. april kl. 16 er der reception med åbningstale af Ole Glahn, og jubilæumsskriftet bliver her præsenteret. Samme dag kl. 18 er der jubilæumsfest med champagne, 3-retters menu, natmad, dans og underholdning.\nDet nuværende forsamlingshus afløste det såkaldte øvelseshus, der lå på Hovedgaden 15. Øvelseshuset blev opført i 1886, men de fremsynede folk bag forsamlingshuset fandt det gamle hus utidssvarende og utilstrækkelig til tidens behov. I andre egne på kloden kalder man ofte forsamlingshusene for Folkets hus, og Ubby Forsamlingshus har i den grad været folkets hus. Olav Madsen, gårdejer på Gydekilde og formand for foreningen Fremtiden, der stod for byggeriet, var en af de vigtige drivkræfter. Olav Madsen udtrykte bl.a. følgende ved husets 25 års jubilæum i 1944:\n”Et hus der kunne føles som fælleseje af alle i sognet. Et hus der får næring fra det rodnet som har vokset sig ud over hele sognet. ”\nStartkapitalen til huset blev skabt via store og små bidrag fra sognets mange beboere. I alt blev der indsamlet 15.600 kr., hvilket dog ikke var nok til at give liv til de tegninger som arkitekten havde udformet. For at råde bod på dette bad man arkitekten om at reducere målene på tegningerne med 1/16 del og for en samlet finansieret sum på 36.600 kunne man i februar 1919 tage det nye hus i brug.\nForsamlingshuset har været og er stadig en markant faktor i lokalområdet. Huset har været brugt til mangt og meget, og har haft stor betydning i hele området gennem 100 år. Man kunne også komme på visit i den store omverden, når rejsebiografen kom på besøg i forsamlingshuset. I næsten ligelig forlængelse, dog meget senere, kom HIF's Børnefilmklub til i 1980-2009, der samlede rigtig mange børn gennem 29 år.\nMange af husets nuværende aktiviteter kan stadig genkendes i ovennævnte billede, selv om nogle af dem har fået en opdatering, for at leve op til tidens behov. Der er stadig børnearrangementer i løbet af året, fællesspisninger er kommet til, og spændende foredragsholdere bringer verden ind i forsamlingshuset. Arrangementernes omdrejningspunkt er stadig foreningslivet, fællesskabet og frivilligheden. Et af de nyere fællesskaber, er samarbejdet mellem Hvidebæk Lokalråd og Ubby Bibliotek, som tilbyder både børne- og voksenarrangementer.\nHelt konkret bliver der udgivet et jubilæumsskrift i anledning af de 100 år. Tidsskriftet skal, i ord og billeder, beskrive forsamlingshusets brug før og nu, men også omtaler tanker og idéer omkring husets oprettelse i tiden lige efter første verdenskrig. Jubilæumsskriftet sælges til interesserede borgere i lokalområdet og til andre, der har haft berøring med huset. Det skal endvidere ses som en værdig kilde til inspiration for kommende brugere af huset, og indgå i fortællingen om den fælles historie.\nI perioden op til jubilæumsfesten vil der være en åben udstilling i forsamlingshusets foyer. Udstillingen vil gennem kilder, arkivalier og genstande beskrive husets historie. I forbindelse med udstillingen afholdes der en åben reception. Udstillingen udformes af Hvidebæk Lokalarkiv med bidrag fra Landbomuseet på Birkendegård.\nGiv gerne et bidrag\nFor at gennemføre jubilæumsaktiviteterne, er man i gang med at indsamle bidrag fra områdets erhvervsdrivende. Vil man som privatperson være med til at give et bidrag, er Hvidebæk Lokalråds konto åben for indskud - gerne inden den 26. marts. Beløb bedes mærket "100 år jub" og indbetales på: Reg. nr: 0537, kontonr: 0000480827 (Dragsholm Sparekasse). Bidrag kan også afleveres ved kontakt til Bente Andersen på tlf. 2960 5504 - mail: bente_lars@hotmail.com, eller til Niels Brødsgaard på tlf. 2968 1529 - mail: niels@broedsgaard.com (er bortrejst indtil 15. februar 2019).\nDet skal nævnes, at visse aktiviteter betales fuldt ud af deltagerne. Billetter til nogle af arrangementerne købes her: www.kalundborgbib.dk - under "Det sker"