Kultur og Natur i bevægelse lær med mobiltelefonen mens du bevæger dig. - PDF\nKultur og Natur i bevægelse lær med mobiltelefonen mens du bevæger dig.\nDownload "Kultur og Natur i bevægelse lær med mobiltelefonen mens du bevæger dig."\n1 2011 Kultur og Natur i bevægelse lær med mobiltelefonen mens du bevæger dig. Evalueringsrapport til It- ogtelestyrelsen\n2 Indholdsfortegnelse Rside 3 Beskrivelse af e-læringsprojektet Den anvendte teknologis Bilag: Kursuskompendium 2\n3 Kultur og natur i bevægelse lær med mobiltelefonen mens du bevæger dig. Resume Et interessant projekt år er nu ved at være tilendebragt. Nåede vi, hvad vi gerne ville? Det syntes vi, vi gjorde. Vi var alle engagerede i projektet og har alle lagt flere arbejdstimer idet, end vi havde forestillet os, men sådan er det når boldene begynder at rulle, og man bliver optaget af at få dem i mål. Det har været sjovt, udfordrende og kreativt. Der har været en dejlig korpsånd i partnergruppen, hvor storsind har været mere bærende end smålighed. Den entreprenørånd vi gerne ville viderebringe gennem vores projekt og vores udviklede kursus har vi selv haft glæde af i vores gruppe. Uden den har vi ikke kunnet skabe produkterne. Partnergruppen har været et klassisk eksempel på et offentligt privat projektsamarbejde med deltagelse af Kommune, Universitet, Kulturskole, IT-firma og Konsulentfirma. Vores største anbefaling er, at netop entreprenørånden for alvor kommer inden for i skole og museums- og naturformidlingsverdenen, og vi mener fortsat at et middel til at få nye mere oplevelsesprægede elementer ind i skoler og i udstillingsverdenen er de nye mobile medier. Nærværende projekt kan forhåbentlig bidrage til at flere får lyst til at kaste sig ud i at bruge mobiltelefoner og lærende spil til at udvide rammerne for undervisning og formidling. En deltagende lærers udtalelse peger mod nye spændende tider i gymnasiet: Jeg ser mig selv som lærer i IT-klasser, som langt mere coach end hidtil. Med mobilens fri for klasselokalets snærende bånd og med større muligheder for at fremme interaktiviteten mellem eleverne indbyrdes og mellem eleverne og mig En deltagende naturformidler fra et museum siger følgende om mobilmediets potentiale til at tiltrække nye målgrupper: Den nye teknik giver motivation (hvis den virker, hvis ikke, virker det modsat) Mobiltelefonen skaber kontakt til målgrupper, som ellers ikke ville opsøge natur og kultur Spil er ikke kun midlet, men er også selve målet for mange især børn og unge. Mobilspil møder børn og unge, der hvor de er bedst, ved mest, har styr på det. Men det er vigtigt, at mobilen ikke bliver en erstatning for rigtige naturoplevelser! For man ænser næsten ikke lyde, spor, synsindtryk i skoven, når mobiltelefonen styrer! De to former for formidling skal supplere hinanden ikke erstatte hinanden. I projekt perioden, fra januar 2010 til februar 2011 er der udviklet følgende produkter, som vil kunne anvendes af andre: Et lærende mobil-spil om stenalder livet i Valby Hegn og en tidsrejse fra nutiden til stenalderen, som kan høres og iagttages på mobiltelefonen, mens man går rundt i skoven. Et færdigudviklet og afprøvet tredages kursus i at blive spildesigner vha. Playingmondo platformen. Kursets indhold fremgår af et kursuskompendium, som er skrevet af projektets parter. (Kursuskompendium: Kultur og natur i bevægelse lær med mobiltelefonen, er vedlagt). Flere mobile e-læringsspil, udviklet af kursisterne, og afprøvet af slutbrugere. Kultur og natur i bevægelse. En præsentationsvideo, (Wordpress) samt på 3\n4 Det udviklede spil og tidsrejsen blev anvendt som lærereksempler for kursisterne, og kan nu bruges og gennemføres af alle, der downloader dem ude i skoven, eller som låner en kuffert med smartphones på Helsinge Bibliotek, hvor spil og guide findes downloadet. Hele projektet var opbygget som et interaktivt innovationsprojekt med en udviklingsfase, designfase og en gennemførelsesfase. Udviklings- og designfasen bestod af planlægning, konkret udvikling af spil, pilotforløb med tests og tilretning samt udvikling af et tredages kursus. Gennemførelsesfasen bestod af afholdelse af kurset, en udbredelsesfase med to test events, en fremtidsworkshop og endelig en evalueringsfase. Derudover er der etableret et blivende såkaldt Lead users netværk i Nordsjælland mellem museer, gymnasium, kommune og private firmaer. Netværket mødes jævnligt for at skabe formidlingsprodukter vha. af forskellige IKT løsninger. Resultaterne kommunikeres ud til en bredere kreds via Wordpress. -challengekonference 2010 i Warszawa og publiceret i konferencens konference papers. Der er således opnået blivende spor i Danmark samt på europæisk plan, som vi håber vil bidrage til flere undervisnings- og formidlings forsøg og produkter med lærende spil, interaktive guidede ture, mv. på mobiltelefoner. Kun fantasien, tid og penge samt organisatoriske barrierer, kan være forhindringer for at komme videre. En vigtig læring fra projektet, der har arbejdet med forskellige arbejdspladser og organisationsformer, i kommune, i gymnasier og i museer og Skov og Naturstyrelsen, er at den bagvedliggende organisations grad af opbakning og stimulans i forsøgsarbejder, er altafgørende for om den nødvendige entreprenørånd og innovationskraft kan etableres og videreføres i den enkelte institution, også efter endt projektperiode. Vi håber på at kunne udgive kompendiet til et on-line kursus med interaktive vejledningssektioner, således at mange andre nemt kan komme i gang med at designe lærende spil, mv. I den følgende tekst redegøres for hele projektforløbet på grundlag af de evalueringsspørgsmål, som IT- og Telestyrelsen har bedt os om at besvare. Rapportens primær forfattere er Nanna Westergård-Nielsen og Lise Schrøder, Institut for Samfundsudvikling og Planlægning, Ålborg Universitet, med bidrag fra projektgruppen: Marianne Krawack, Gribskov Kommune Erling Bevensee, Kulturskolen i Gribskov Kommune Jacob Fjellerad, it-firmaet Euman En stor tak rettes i øvrigt til de institutioner, der tålmodigt deltog i projektets aktiviteter: Museerne i Gribskov Kommune (HHKC, Munkeruphus, Esrum Kloster og Møllegaard samt Tegners Museum) Dansk Jagt-og Skovbrugsmuseum Skov og Naturstyrelsen, Nordsjælland Gribskov Gymnasium og Gl. Hellerup Gymnasium 4\n5 1. Giv venligst en overordnet beskrivelse af e-læringsprojektet: - Hvad var formålet med projektet? Projektets formål er at vise, hvordan lokationsbaserede oplevelser og informationer kan bruges som læringsværktøj til målgrupper, der normalt ikke tiltrækkes af kultur og natur, eller som er fremmedgjorte for brug af teknik(citat fra ansøgningen). - Hvem var målgruppen/målgrupperne? Projektets primære målgruppe var gymnasielærere og kultur- og naturvejledere. Dertil kommer gymnasielærernes elever, unge mellem 16 og 19 år samt kultur- og naturvejledernes slutbrugere det voksne publikum. På længere sigt vil målgruppen blive større, idet mobil e- læring gerne skulle blive et tilbud til alle lærere, skoleelever, samt alle borgere og turister. I projektet valgte vi at arbejde med en gruppe af gymnasielærere og kultur- og naturvejledere på 23 personer. Oprindeligt havde vi planlagt at kunne medtage mellem 20 og 30 kursister på det udviklede kursus, idet vi anså dette tal for at være passende for et kursus med både teori Deltager antallet svarede dermed til det oprindeligt planlagte. I projektperioden, 19. januar 2010 til 15. februar 2011, udviklede vi og afholdt et tredages kursus i spilinstruktion og spiludvikling, vi testede efterfølgende de udviklede spil på slutbrugerne ved events samt drøftede de fremtidige perspektiver for brug af IKT i undervisning og formidling i en workshop I kurset deltog 9 gymnasielærere fra to forskellige gymnasier (Gribskov Gymnasium og Gl. Hellerup Gymnasium) samt en idrætsinstruktør fra Gribskov kommune. Inden for kultur- og naturområdet har vi valgt at arbejde med museumskuratorer i Gribskov Kommune samt med naturvejledere, skovløbere og ledere fra Skov og Naturstyrelsens afdeling i Nordsjælland. I kurset deltog 13 personer fra tre forskellige museer i området og fra Skov- og Naturstyrelsens afdeling i Nordsjælland. Ved at undervise gymnasielærerne i undervisningstilrettelæggelse med mobil e- læring, har vi kunnet iagttage gymnasielærernes adfærd i den innovative arbejdsproces fra ide til færdigt mobilspil. Efterfølgende har vi afprøvet spillene i to gymnasieklasser. På denne måde har vi fået adgang til at iagttage slutbrugernes adfærd i forhold til at lære gennem mobile spil. Ved at medtage kultur-og naturvejleder på kurset fik vi introduceret formidling af kultur og natur gennem mobilspil i museums- og naturformidlingssektoren. På denne måde har vi bidraget til den allerede igangværende udvikling med det digitale museum og museernes bestræbelser på at nå et bredere borgersegment gennem nye digitale formidlingsformer og teknologier. Gennem sluteventene fik vi afprøvet mobil kultur- og naturformidling hos en bredere målgruppe inden for kultur- og natursektoren og i de afsluttende workshops, har vi set på andre aspekter og muligheder for at anvende mobil IKT i formidling. Kursets sammensatte målgruppe har både været en udfordring og en berigelse. En udfordring, fordi kursisterne havde forskellige behov og forventninger, en berigelse idet bredden har givet anledning til at gå dybere ned i, to forskellige organisationers muligheder og vilkår for at arbejde med innovation gennem nye digitale formidlingsformer. 5\n6 Kursets første dag, den 19. august 2010 (Foto:Nanna Westergård-Nielsen). -Hvad var indholdet af e-læringsforløbet? I løbet af projektperioden blev følgende produkter udviklet: Et lærende mobil-spil om stenalder livet i Valby Hegn og en tidsrejse fra nutiden til stenalderen, som kan høres og iagttages på mobiltelefonen, mens man går rundt i skoven. Et færdigudviklet og afprøvet tredages kursus i at blive spildesigner vha. Playingmondo platformen. Kursets indhold fremgår af et kursuskompendium, som er skrevet af projektets parter. (Kursuskompendium: Kultur og natur i bevægelse lær med mobiltelefonen, er vedlagt). Flere mobile e-læringsspil, udviklet af kursisterne, og afprøvet af slutbrugere. Kultur og Natur i bevægelse, en video om hele forløbet og de udviklede produkter, produceret i Moovie-maker (www.gribskov.dk (Wordpress)) og Det udviklede spil og tidsrejsen blev anvendt som lærereksempler for kursisterne, og kan nu bruges og gennemføres af alle, der downloader dem ude i skoven, eller som låner en kuffert med smartphones på Helsinge Bibliotek, hvor spil og guide findes downloadet. Hele projektet var opbygget som et interaktivt innovationsprojekt med en udviklingsfase, og en gennemførelsesfase. Udviklingsfasen bestod af planlægning, konkret udvikling af spil, pilotforløb med tests og tilretning samt udvikling af et tredages kursus. Gennemførelsesfasen bestod af afholdelse af kurset, en udbredelsesfase med to test events, to workshops om fremtidige muligheder ved brug af mobil IKT og endelig en evalueringsfase. Udviklingsfasen startede med et Kick Off møde, hvor scenen blev sat for parter og kursister. Vi aftalte konkret, hvornår kurset skulle ligge, og hvad det skulle omhandle. Sideløbende blev de spil, der skulle være grundlag for kurset færdigudviklet: Et bryllupsdrama i Valby Hegn og en tidsrejse. Kursusudviklingen var arbejdskrævende og udfordrende i forhold til at få skabt balance mellem de to verdener gymnasier og museers behov. Museernes og naturformidlernes styrke ligger klart i indholdsformidlingen, mens gymnasielærernes behov centrerer sig 6\n7 omkring selve læringsprocessen og fagenes faglige formidling, set i lyset af de specifikke læseplaners målsætninger. Mobiltelefonens lille display med en begrænset plads til billeder og tekst var en udfordring for de fleste, men her havde museumsformidlerene klart et forspring, idet de allerede er trænede i at fremstille større komplekse sammenhænge på meget lidt plads, som fx i en museumsmontre. Kursusudvikling Der blev udviklet et tredages kursus i spilinstruktion og spiludvikling for gymnasielærere og kultur og naturvejledere. På kurset, der blev afholdt den 19. august og den 24.- til den 25. august 2010 var der 23 deltagere. Kursets titel er Kultur og natur i bevægelse lær med mobiltelefonen. Kursusindholdet var både teori og praksislæring. Teoridelen bestod af læringsteori, fagdidaktiske overvejelser, samt indsigt i spilteori, herunder teori og metode. at lære at spille allerede udviklede spil, samt at blive i stand til at være instruktør for andre. Efter kurset var der mulighed for at kursisterne kunne få vejledning og personlig hjælp til at færdiggøre spillene, lægge dem ud på de rigtige destinationer samt at teste dem i formidlingssituationer og undervisningssituationer. En sådan hjælp blev gennemført i fransk på Gl. Hellerup Gymnasium og hos Skov og Naturstyrelsen mhp. et Parforcejagtspil i Store Dyrehave og omkring et svampespil på Esrum Kloster. Coaching af gymnasielærer på Gl. Hellerup Gymnasium, november (Foto:NWN) Udbredelsesfasen Bestod af en testevent for gymnasiaster, en testevent for det voksne museumspublikum og en afslutnings workshop for museer og Skov og Naturstyrelsen omkring fremtidsperspektiverne ved at bruge mobile tjenester i formidlingen. En test event for to gymnasieklasser. 7\n8 Det udviklede spil i fransk blev den 26. november 2010 testet af to klasser (2. og 3. g) på Gl. Hellerup Gymnasium. Spillet kaldes Paris-spillet og består af en virtuel cykeltur i Paris. Men i virkelighedens verden foregår spillet i skolegården på Gl. Hellerup Gymnasium. S- en Triumfbuen, Invalidekirken, Eifeltårnet, etc. Hver gang du støder ind i et monument lyder en cykelklokke, og der kommer en tekst på fransk frem i displayet, og du får beskrevet det monument, du står ved. Teksten leder frem til 3 mulitiply choice spørgsmål, som teksten giver grundlag for at svare på. Når du har fundet alle 10 monumenter og forhåbentlig svaret rigtig ste restauranter. Har du fået nok points, kan du gå derind og spise. I virkelighedens verden blev eleverne budt på en kop te inde i varmen. Scener fra Parisspillet, udviklet af Elsebeth Kierulff, okt (Foto:EK) En test event for kultur- og naturforbrugere Den 8. december 2010 testede vi tre spil for en gruppe af voksne slutbrugere. Testen foregik ved en event afholdt dels i Valby Hegn, dels i Store Dyrehave, dels ved Esrum Kloster. I Valby Hegn testede 9 voksne personer fra Gribskov Kommune med kultur- og naturinteresse Tidsrejsen og Bryllupsdramaet i Stenalderen. I Store Dyrehave og på Esrum Kloster testede 8 voksne personer fra Gribskov kommune med kultur- og naturinteresser Parforce-jagt spillet og svampespillet, Den levende død. Parforce-jagt spillet er under kurset udviklet af medarbejdere i Skov og Naturstyrelsen, Nordsjælland. Spillet handler om at lære om Parforce-jagtens oprindelse fra Frankrig i 1700 tallet og forstå skovens stjerneformede stisystemer, som relaterer sig til jagtformen. Man lærer undervejs i spillet om skovens dyr og spor, samt om den specielle jagtform. Svampespillet er udviklet af en medarbejder på Esrum Kloster og drejer sig om at lære at nogle svampe er giftige og andre er velsmagende og spiselige. Med symboler og lydeffekter får man et levende billede af konsekvenserne ved at spise de forskellige svampe, man møder på billeder på sin gåtur rundt om Esrum Kloster. Fremtidsworkshops Fremtidsworkshops er dels et bidrag til at udbrede og videreudvikle de opnåede kompetencer, dels et bidrag til evalueringen af projektet i et fremadrettet perspektiv. Fremtidsworkshops blev indledt den 8. december og afsluttet den 13. februar Der deltog 17 medarbejdere fra museer i Gribskov Kommune og fra Skov og Naturstyrelsens Nordsjællands afdeling samt fra gymnasiet. Det der især var fokus på var brugen af digitale kortservices i museums- og naturformidlingen. Der var enighed om, at der er en fremtid for de digitale medier i museums- og naturformidlingen, men at der skal bruges løsninger, hvor 8\n9 teknikken ikke fylder så meget, at den overskygger det indholdsmæssige og formidlingsmæssige budskab, som fagfolkene ønsker at få formidlet. Det blev besluttet at fortsætte samarbejdet omkring forsøg med de digitale medier, således at med brug af mobile IKT løsninger. - Hvad var projektets udbytte? Projektets udbytte kan beskrives fra flere forskellige vinkler, afhængig af, om der er tale om projektudvikler, kursist eller slutbruger. 1) Projektudviklernes udbytte (parterne): Projektgruppen bestod af følgende parter: Gribskov Kommune, ved Marianne Krawack, Kulturskolen ved Erling Bevensee, Ålborg Universitet ved Lise Scrøder, It firmaet Euman ved Jacob Fjellerad, kommunikations- og analyse firmaet Viden til Vækst Consult ved Nanna Westergård-Nielsen. Deres udbytte beskrives gennem følgende udsagn: Marianne Krawack, Gribskov Kommune: Det tværgående samarbejde mellem kultur- og naturinstitutioner, private virksomheder, undervisningsinstitutioner og forskningsinstitutioner samt kommune har været lærerigt. Positivt at kunne samles om en fælles indsats og ud fra flere vinkler og kompetencer at kunne bidrage til innovation indenfor et nyt felt. Personligt engagement og velvillighed har været bærende element samt evnen til at gå ind i det fælles rum og ville projektet. Vanskelighederne har bestået i kulturmøderne og de tekniske løsninger. De deltagende lærere fra Gribskov Gymnasium mistede i nogen grad innovationsgejsten, pgra de opståede tekniske problemer. Muligheden for at koble slutbrugerne - de unge - i udviklingen af oplevelses- og læringstilbud blev ikke en realitet, da lærerne ønskede først at tilegne sig egen viden og ikke var åbne overfor eksperimenter, som involverede eleverne samtidigt. Dette lykkedes imidlertid i højere grad på Gl. Hellerup Gymnasium. Teknisk set, har der været store udfordringer med at arbejde med mobilteknologi - dækningsproblemer i naturen m.m. Der er også i samarbejdet mellem IT-firma og kultur- og naturinstitutionerne brugt ressourcer på at skabe forståelse for hinandens fagligheder og fælles opfattelse af, at teknikken ikke kan stå alene, men at indholdsproduktionen med alle dens faglige krav er bærende i oplevelsesproduktioner. Det har været lærerigt for alle, men også skabt diskussioner og nødvendiggjort kompromisser. Der er ikke tvivl om, at det er rigtigt og vigtigt at samarbejde tværfagligt og at der er potentiale i de nye digitale medier til at nå nye målgrupper og formidle på nye måder. Det kræver blot tid og ressourcer i øvrigt. Det etablerede netværk indenfor kultur- og naturinstitutioner vil fortsætte og afsøge og eksperimentere med nye formidlingsformer fremadrettet. Erling Bevensee, Kulturskolen: I forbindelse med undervisning for kursister om lydproduktion, viste det sig at flere af deltagerne nemt ville kunne arbejde på egen hånd, hvis der investeredes i det rette udstyr. Der var enkelte der selv havde lydoptagere i god kvalitet. I produktionen af lydfiler i forbindelse med "Bryllupsdramaet i Valby Hegn" har processen været kreativ, og samarbejdet med tekstforfattere godt. Der er dog anvendt betydelig mere tid end der faktureres for ifølge projektets budget. Jacob Fjellerad, Euman: Som teknisk partner i projektet har det været interessant og udfordrende at samarbejde med en bred gruppe af formidlere og undervisere som brugere 9\n10 på platformen. Processen har givet input til at øge brugervenlighed for bedre at imødekomme deltagernes og slutbrugernes behov og krav. Deltagerne skal roses for at have udarbejdet underholdende læringsspil, der kan begejstre slutbrugerne. Nanna Westergård-Nielsen, Viden til Vækst Consult: Som projektleder og kommunikationsekspert har jeg nydt projektet. Jeg har også grædt en gang imellem, når teknikken drillede, og når kursisterne ikke umiddelbart kunne rives med af lærernes begejstring for det nye mediums potentialer. Jeg har lært en masse, også om de to verdener, som vi inviterede med i projektet, gymnasieverdenen og museums- og naturformidler verdenen. Især har jeg lært, at deltagernes daglige arbejdssituation er meget afgørende for, om implementering af nye metoder og ny teknologi kan lykkes. Der skal være opbakning i hele organisationen for at man med succes kan bevæge sig ud i nye innovative områder. Der skal være tid og rum til at lave fejl, og ikke mindst til at lære af sine fejl. Der skal være plads og forståelse for improvisationens fordele, når teknikken bryder ned og ødelægger undervisningsplaner og intentioner. I det hele taget skal der kunne skabes rum for at vende negative situationer til muligheder frem for barrierer. Jeg ser frem til at arbejde videre med det etablerede netværk om de mobile digitale mediers muligheder i formidling. Lise Schrøder, Aalborg Universitet: Som underviser og forsker indenfor et bredspektret felt, hvor centrale omdrejningspunkter er digital formidling, innovationsprocesser og kulturarv, har det været meget lærerigt at deltage i en spændende proces, hvor det fælles projekt udvikler sig undervejs. Det har været rigtigt sjovt selv at få lejlighed til at tumle med teknikken, ligesom det at få udfoldet de konkrete udfordringer i at introducere brugen af denne teknologi i henholdsvis natur- og kulturformidleres og gymnasielæreres faglige sammenhænge har givet et godt bidrag til det videre arbejde med læring baseret på digitale spil på mobile platforme. Betragtet som innovationsproces har projektet derudover givet en række konkrete resultater og gensidige synergieffekter, som det kommer til udtryk med de forskellige eksempler på: Den brugerdrevne innovationsproces med henblik på at skabe produkter, som tilgodeser slutbrugernes behov, og kursuselementer, som tilgodeser kursisternes behov En medarbejderdreven innovationsproces, som den, der kommer til udtryk, når en gruppe natur- eller kulturformidlere kaster sig over udviklingen af deres daglige praksis Den organisatoriske læringsproces, som arbejdet med projektet her som et led i en større strategisk satsning på natur- og kulturformidling, har bidraget til i Gribskov kommune 2) Deltagere i uddannelsesforløbet, august 2010 Kurset blev afholdt over tre hele dage: Den 19. august 2010 og den 24. til 25. august 2010 Kursusforløbet blev evalueret ved at deltagerne udfyldte spørgeskemaer efter hver afsluttet kursusdag. Der var 23 kursister på kurset. Kursisternes udbytte steg i løbet af de tre dage, idet det på en skala fra 1-5, startede på 2,5 og sluttede på 3,5. Kursisternes udbytte af kurset gengives ved følgende udsagn: Udsagn efter 1. kursusdag: 10\n11 Eftermiddagens spil var sjove. Fint materiale, men de tekniske problemer ødelægger for meget. Materialet kom for sent i anden omgang Formiddagens indlæg var abstrakte. Dagen var netværksskabende Var vi der for at være testpersoner? Oplæg var ikke rettet nok mod læring med spil. Teknisk udbytte stort i forhold til, hvad man skal passe på. Kursisternes udsagn efter 2. kursusdag: Det tog for lang tid at logge på (Bymose Hegns wifi-net). Havde foretrukket en modelopgave, i stedet for eget valgt projekt. Fokus blev flyttet til indholdet. Der blev brugt for meget tid på at lave, tekst, billeder og lyd. Forløbet af 2. dag var langt bedre end 1. dag. Der manglede flere funktioner i manualen Kursisternes udsagn efter 3. kursusdag: Enormt mange informationer på kort tid. Svært at se på skærmen (telefonen) Rent fysisk er Sony Ericsson telefonen for lille og svær at orientere sig på Kurset var bedre end forventet, men nogle tekniske vanskeligheder 2. og 3. dag væsentlig bedre end 1. dag. 2 dage er nok til et kursus Er ikke imponeret af teknikken, p.t tak! 3) Slutbrugernes (elevernes) udbytte: Testeventen for elever på Gl. Hellerup Gymnasium blev afholdt den 26. nov fra kl 8 til 12. Der deltog to klasser, en 3. g og en 2. g med fransk på mellemniveau I alt 11 elever. Testevent på Gl. Hellerup Gymnasium, november (Foto: NWN) Følgende elevudsagn beskriver elevernes udbytte af testundervisningen: 2. G: Man får testet sin viden, Det er en ny måde at få undervisning på, Man tænker på en ny måde, når man modtager undervisning på en anden måde, end den sædvanlige. 11\n12 Sjovere end almindelig undervisning. Jeg synes ikke man skal bruge spil i timen. Man gør en leg ud af undervisningen Eleverne engagerer sig mere Anderledes og sjovere end tavleundervisning 3. g: Man lærer mere, fordi man syntes det er sjovt God variation i undervisningen Det er sjovt med varieret undervisning Konkurrencen gør, at man lærer bedre Man bliver nødt til at kunne forstå teksten for at kunne vinde. Det er en fordel at man rører sig, mens man spiller Man husker bedre, når man bevæger sig rundt Det er en læringsmæssig fordel, at der er indbygget en konkurrence Det er et godt alternativ til den almindelige undervisning Det er en sjovere måde at lære på Man husker bedre på denne måde Det er mere motiverende Man skal tænke på en anden måde. Udsagn fra den efterfølgende diskussion mellem læreren, eleverne og parterne: Mediet er godt til at kombinere flere fag, fx historie, geografi og sprog. Sjovt med en konkurrence det får hjernen til at tænke på en anden måde. Man husker bedre, når der er konkurrence. Det blev foreslået: At lægge spillet i et byområde, således at der blev tale om rigtige monumenter, fx kunne Rundetårn have været Eifeltårnet. Spørgsmålene kunne godt have ledt frem til en vejledning i, hvilken vej man skulle gå. Testevent på Gl. Hellerup Gymnasium, november (Foto: NWN) Eleverne blev også udspurgt om deres læringsudbytte i faget fransk (det fagdidaktiske udbytte). 2. g: fra 1 til 5 scorer det fagdidaktiske udbytte: 2 3. G: fra 1 til 5 scorer det fagdidaktiske udbytte: 2,5 De to klasser fandt at spillets teknik var nemt, idet scoren var på 4,1 12\n13 Konklusionen er at oplevelsen og glæden har været stor, det har været nemt at bruge, konkurrenceelementet og den fysiske aktivitet har virket ansporende, men selve det faglige udbytte i faget fransk har været relativt lavt. 4) Lærerens udtalelser: Efter testen i de to gymnasieklasser blev læreren interviewet om sin oplevelse af at anvende spil på mobiltelefoner i undervisningen. Et resume af interviewet er gengivet i det følgende: Jeg gik ind i projektet af følgende årsager: Ved at arbejde med spil på mobiltelefoner, opnår jeg: At vise eleverne ny teknologi og nye muligheder At gøre undervisningen anderledes samt At involvere eleverne i undervisningsprocessen. Spil baseret på fysisk aktivitet, kollaborativitet og helst interaktivitet virker generelt motiverende og aktiverende. Konkurrencemomentet og følelsen af ejerskab motiverer yderligere. Spillene appellerer til forskellige læringsstile specielt de taktile og kinæstetiske elever motiveres i særlig grad på denne måde. Spillene appellerer til mange forskellige intelligenser: sproglig, matematisk, musisk, visuel, motorisk samt sociale kompetencer. Lærerens konkrete svar på spørgsmål 1 til 8, giver viden om, hvorfor mobiltelefoner kan bruges i gymnasieundervisningen: 1) Får du eleverne i tale på en anden måde? I og med nogle elever ofte har bedre IT-kompetencer end jeg, tør de lige pludselig mere åbent bidrage med deres personlige kompetencer. Når de ser, lærer og elever er på samme niveau eller endnu bedre er længere fremme på nogen punkter end læreren, får de en succesoplevelse som kan smitte af på det faglige. 2) Får du elever på banen, som ellers ikke er så aktive? Jeg har set særligt stille piger og urolige el. umotiverede drenge lige pludselig vågne op og deltage på en anden måde med en langt mere positiv tilgang end ved normal klasseundervisning. 3) Tror du, at elevernes samlede læringsudbytte er større, eller mindre end ved brug af traditionelle undervisningsmetoder? Jeg tror egentlig ikke deres samlede læringsudbytte er meget større, men jeg tror, at det, at de oplever læringsprocessen som sjov, stimulerer dem og engagerer dem, og i heldigste fald gør nogen af dem dygtigere. Jeg har ingen illusion om, at spil løser alle problemer, men jeg tror på, at hvis man synes det er sjovt, så lærer man nemmere og hurtigere og får bedre fornemmelsen af ejerskab og selvansvar. Ny teknik tager tid og ressourcer, men min opfattelse er at lærerens entusiasme og engagement smitter af på eleverne og deres ditto. 4) Vil du bruge mobilspil i kommende undervisningssituationer? I fald, ja, nævn nogle: Jeg er ikke vidende om der endnu er nogle spil i mine fag (fransk og dansk). Men jeg vil bestemt gerne bruge spil og selv prøve at lave små spil. Men spillene skal bruges, hvor de kan passe ind i et undervisningsforløb. Jeg ser helst spil indgå som en naturlig del af et forløb og ikke isoleret som et afbræk eller udelukkende underholdning/ juelafslutningstime. 13\n14 5) Overvejer du at lade eleverne selv producere spil for hinanden? Jeg har hidtil kun prøvet at lade eleverne producere spil på nettet ved hjælp af programmet LESYRE, i timerne og som lektier og en workshopdag. De to første programmer er meget brugervenlige og kræver næsten ingen vejledning. Hvis programmerne til at lave spil er for komplekse, risikerer eleverne at fortabe sig i teknik i stedet for at producere og/el. lære sprog. Derfor har jeg kun haft succes med de to første programmer. har vi ikke tid til i den daglige undervisning! 6) Overvejer du at lade eleverne aflevere opgaver på mobiltelefonen? Nej, ikke endnu. Almindelige skriftlige opgaver afleveres hos mig altid elektronisk. Men så snart eleverne skal producere medie-produkter, vil det sikkert kunne blive oplagt hvis der kan være en fordel ved at få produktet på mobiltelefonen frem for computeren. Hvis produktet skal bruges et sted hvor pc-en er uhandy, utilgængelig 7) Vil brugen af mobiltelefoner i undervisningen ændre på din pædagogiske tilrettelæggelse af undervisningen? Hidtil har enhver ny teknik ændret min undervisnings- og tilrettelæggelsform - så det kommer mobilen helt sikkert også til. Jeg ser mig selv som lærer i IT-klasser allerede som langt mere coach end hidtil. Med mobilens muligheder i fremtiden forestiller jeg mig selv værende langt mere - fri for klasselokalets snærende bånd og med større muligheder for at fremme interaktiviteten mellem eleverne indbyrdes og mellem eleverne og mig. 8) Hvad er de største barrierer for at anvende mobiltelefoner i undervisningen? Nævn de tre største barrierer: Indkøb af Smartphones Mobilabonnements- prisen- forbrug Mine egne IT-kompetencer Manglende spil og programmer til mine fag (fransk og dansk) Tid til selv at udvikle små spil. 5) De voksne slutbrugeres udbytte. Den 8. december 2010 testede vi tre spil for en gruppe af voksne slutbrugere. Testen foregik ved en event afholdt dels i Valby Hegn, dels i Store Dyrehave, dels ved Esrum Kloster. Der deltog 17 voksne med interesse for kultur og natur. Deltagerne var opdelt i to hold. Det ene hold gennemførte Tidsrejsen og Bryllupsdramaet i Valby Hegn. Den anden gruppe gennemførte Parforce-jagt spillet i Store Dyrehave og svampespillet, Den levende død ved Esrum Kloster. Parforce-jagt spillet og svampespillet var udviklet af kursisterne på kurset i august, med efterfølgende finjusteringer. 14\n15 Scener fra et Bryllupsdrama i Valby Hegn (Foto: Rune Klausen, Esrum Kloster) Følgende udsagn beskriver slutbrugernes udbytte og tilfredshed med spillene. Tidsrejsen og Bryllupsdrama i Valby Hegn: Det er godt at være aktiv og samtidig lære noget om naturen, mens man leger Man får nogle grupper aktiveret, der måske ikke ellers vil opsøge den viden, der ligger i spillet. Man skærper folks bevidsthed om kulturformer, naturforhold og historie Man får folk ud at motionere Man kan få børn og unge med ud i det frie Man får historiske oplysninger, man normalt ikke får, eller søger. Man får læring, mediet egner sig til undervisning Det fanger nok de unge bedre Det giver motion Det er sjovt for alle aldre: For de helt små bliver det en god tur i skoven, og for de ældste er motion heller ikke af vejen. Gerne mere information om stenalderen Mere interaktion vil motivere mere Man når nye målgrupper, som unge og børn Man får bevægelse og samtidig viden om naturen Indlevelsen bliver øget. Parforcejagt spillet i Store Dyrehave: Spil giver kontant feed-back Spillet motiverer unge Man moderniserer formidlingen Vi får motion, viden og oplevelse Øget engagement, konkurrence De unge fanges ind Den nye teknik giver motivation (hvis den virker, hvis ikke, virker det modsat) Mobiltelefonen skaber kontakt til målgrupper, som ellers ikke ville opsøge natur og kultur Spil er ikke kun midlet, men er også selve målet for mange især børn og unge. Mobilspil møder børn og unge, der hvor de er bedst, ved mest, har styr på det. Men det er vigtigt, at mobilen ikke bliver en erstatning for rigtige naturoplevelser! For man ænser næsten ikke lyde, spor, synsindtryk i skoven, når mobiltelefonen styrer! De to former for formidling skal supplere hinanden ikke erstatte hinanden. Scener fra Parforcespillet i Store Dyrehave, udviklet af SogN, Nordsjælland Foto: SogN, Nordsjælland Den levende død, svampespil på Esrum Kloster: Børn vil synes det er spændende Deltagerne er selv aktive Det er en måde at få børn og andre ud i skoven Spil giver motion, viden og oplevelse 15\n16 Der blev også spurgt ind til deltagernes læringsudbytte af de tre spil. Bryllupsdrama i Valby Hegn: Det der svarer til det fagdidaktiske udbytte får en samlet score på 2,2 ud af 5 mulige Parforce-jagtspillet i Store Dyrehave: Det fagdidaktiske udbytte får en samlet score på 3 Den levende død (svampespillet) på Esrum Kloster: Det fagdidaktiske udbytte får en samlet score på 2 Der blev også spurgt ind til, hvor nemt, man syntes teknikken var. Her giver de tre spil tilsammen en score på 3,2. Sammenlignet med de åriges vurdering af læringsudbyttet, ligger de voksnes læringsudbytte lidt højere end de unges, mens de voksnes vurdering af teknikkens lethed ligger lidt under de unges vurdering. At de unge finder at teknikken er lidt nemmere at bruge end de voksne syntes ikke overraskende, men det overrasker måske, at forskellen ikke er mere markant. Sammenfattende kan man sige om projektets udbytte, at alle har fået noget ud af det, lige fra det her er for kompliceret og for usikkert til, at jeg tør bruge det overfor eleverne til, at det her medium har et kæmpe potentiale, som jeg må afprøve gennem at lave flere spil og bruge dem i undervisningen. Mest konkret er museums- og naturvejledernes udbytte. Dels har de udviklet spil, som er til rådighed for publikum i skoven, dels indgår deltagerne i det nyetablerede netværk, der skal samle yderligere erfaring og afprøve dem inden for de digitale formidlingsformer og muligheder. Betragtes udbyttet hos hele målgruppen, fra den primære målgruppe til slutbrugerne, kan man ikke undgå at lægge mærke til, at der er stor forskel mellem gymnasielærerne og kulturog naturvejledernes udbytte. Gymnasielærerne har både under kurset og i den efterfølgende evaluering lagt meget stor vægt på, om værktøjet er let at bruge og om det er driftsikkert i den konkrete undervisningssituation, mens kultur- og naturvejlederne er mest fokuserede på, om værktøjet egner sig til at tiltrække nye målgrupper, som fx unge mennesker. Disse forskelle er ikke uventede, idet et bidrag til forklaring kan findes i den meget forskelligartede arbejdssituation og dagligdag, de to grupper står i. Hvor gymnasielærernes hverdag er præget af udførlige fagbekendtgørelser og læseplaner med eksakte krav til læringsmål, er kultur- og naturvejledernes arbejdsramme mere bred. For museumskuratorernes vedkommende fastlægger museumsloven, at de skal værne om vores fælles kultur- og naturarv. De skal således indsamle, registrere, bevare, forske og formidle kultur- og naturobjekter til gavn og nytte for os alle sammen. Men det har ikke altid vist sig lige nemt for publikum at gå til denne fælles arv, fordi museerne i praksis har haft vanskeligt ved at favne alle målgrupper (Digital museumsformidling i brugerperspektiv, Kulturarvsstyrelsen 2009). I den nye gymnasielovs bekendtgørelse 80 fastlægges et overordnet krav om at lærerne skal give eleverne it-kompetencer i gymnasieundervisningen samt at integrere IKT i studieplanerne. Dette krav udmøntes på forskellig måde i hvert fags fagbekendtgørelse. I sprogfag, naturgeografi og historie fremtræder kravene mest operationelle, se følgende citater fra fagbekendtgørelsernes 3,3: 16\n17 Fransk It og elektroniske medier anvendes med det overordnede formål at fremme elevernes læringsproces og læringsresultat. Integration af it og elektroniske medier i undervisningen giver eleverne mulighed for at opleve sproget i varierede, autentiske og aktuelle sammenhænge. Således bidrager informations- og kommunikationsteknologi og medieanvendelse til at sikre og nuancere elevernes sproglige og indholdsmæssige udbytte. Naturgeografi It skal inddrages i undervisningen til følgende formål: udnyttelse af internettet til at opnå adgang til undervisningsmateriale, andet geofagligt materiale og data, herunder digitale kort og fly- og satellitbilleder visualisering og analyse af data, herunder anvendelse af GIS-/billedbehandlingsprogrammel kommunikation og formidling. Inden for faget historie peges der i fagbekendtgørelsen på, at it og medier skal inddrages i såvel skriftlig som mundtlige formidlings- og fremlæggelsesopgaver: Historie It og medier skal inddrages i undervisningen og anvendes med det overordnede formål at fremme elevernes læringsproces. It anvendes som søgeværktøj til oplysninger om og undersøgelser af historiefaglige emner via internettet og andre databaser. Der lægges vægt på udvikling af kreativitet og systematik i søgningen, samt selvstændighed og metodekritisk tilgang. It og medier skal inddrages i såvel skriftlige som mundtlige formidlings- og fremlæggelsesopgaver. I forhold til vores afholdte kursus og det efterfølgende forløb, er det interessant at kunne iagttage, at det netop er inden for faget fransk og historie, der især arbejdes videre med at bruge mobilspil i undervisningen. Der var også stor interesse fra den deltagende naturgeografi lærer i at bruge mediet, men pga. tidsmæssige barrierer kunne der ikke arbejdes videre med spillene for nærværende. Kultur- og naturvejlederne arbejder alle videre med mediet og dets muligheder, især i forhold til at tiltrække nye målgrupper, og dette er ikke overraskende i forhold til det generelle pres museerne oplever, fra omverdenen og fra Kulturarvsstyrelsen til at lægge deres udstillingspraksis om, fra udstillingstempel til brugerinvolverede oplevelser for den bredere målgruppe. Kultur og naturformidling vha. mobiltelefoner skal ses som et muligt værktøj til at fortsætte denne udvikling, men et fælles krav fra denne gruppe er, at teknikken kommer til fylde mindst muligt, således at den ikke overskygger indholdsformidlingen. 2. Beskriv venligst den anvendte pædagogik samt de største udfordringer med disse: - Hvilke læringsstile blev anvendt? Arbejdet med læringsstile i projektet tog afsæt i Lise Steinmüllers læringsstile og intelligenser i e- til slutbrugeren dvs. brugeren af de i forbindelse med kurset udviklede formidlings- og læringsprodukter derudover kommer det til udtryk i selve kursusforløbet. (Henvisninger til de relevante kilder findes alle i de relevante artikler i det vedlagte Kompendium). En af de store udfordringer i forbindelse med kurset har været målgruppens brede sammensætning henholdsvis gymnasielærere fra forskellige fag og en bredt sammensat 17\n18 skare af natur- og kulturformidlere og dermed behovet for at tage højde for forskellige forudsætninger og indgangsvinkler til læringssituationen. Med afsæt i blandt andet Kolbs læringsmodel karakteriseres Steinmüller som forskellige måder, hvorpå individet kan tilgå nyt materiale på jf. opdelingen i: Aktivister som har handling i læreprocessen Reflektorer som helst benytter sig af iagttagelse og observation med henblik på at drage erfaringer fra andre i læreprocessen Teoretikere som foretrækker teoretisk fundering som grundlag for logiske konklusioner Pragmatikere arbejdet med konkrete og realistiske opgaver i forbindelse med læreprocessen Læringsstilene spiller sammen med forestillingen om, at vi kan besidde forskellige former for intelligens Steinmüller refererer til Howard Gardner, som opererer med: sproglig intelligens matematisk intelligens musisk intelligens visuel intelligens motorisk intelligens social intelligens personlig intelligens Som udgangspunkt tilgodeser de forskellige teori- og praksiselementer i forbindelse med udviklingen af digitale spilbaserede læringsprodukter (digital game-based learning, DGBL) hele spektret af læringsstile og intelligenser. I forbindelse med kursets tilrettelæggelse har det således været tilstræbt at understøtte denne læringssituation. Dette er gennemført ved at kurset var opbygget som en kombination af teoretiske oplæg og workshop-aktiviteter, hvor man i grupper skulle henholdsvis afprøve eksisterende løsninger og selv udarbejde nye produkter tilpasset egne formidlingsbehov i de respektive undervisnings- og natur-/kulturformidlingssammenhænge. I forhold til slutbrugerne ligger der ikke mindst i gymnasiesammenhæng et stort potentiale i at arbejde med læringsstile. I de konkrete afprøvninger af de færdige produkter med begrænset interaktivitet kommer dette potentiale ikke til sin ret, da det især er i forbindelse med den meget kreative og helhedsorienterede proces, der knytter sig til udviklingen af egne produkter, at læringsstile og intelligenser for alvor kommer til udfoldelse. Tilsvarende ligger der en række muligheder for brugertilpassede løsninger i kultur- og naturformidlingen, hvor der ikke er det samme erkendte fokus på problematikken omkring læringsstile, om end der er en vis parallel i tendensen til i stigende grad at målrette tilbud til forskellige brugergruppers specifikke behov, forudsætninger og interesser med hensyn til viden og oplevelser. - Hvilken didaktik forsøgtes understøttet med den mobile e-læring? De specifikke formidlings-/læringsprodukter, som allerede udviklede prototyper på mobilspil møntet på slutbrugerne såvel som tilrettelæggelsen af det afviklede kursusforløb har været det umiddelbare udgangspunkt for at kunne udvikle det didaktiske potentiale. Lokationsbaserede formidlings- og spilkoncepter har med hensyn til at skabe en mere legende og engagerende læringssituation tal game- (DGBL) udgjort den pædagogiske ramme for at vurdere de didaktiske muligheder inden for hvert fagområde. Projektets afsæt i fleksible virtuelle læringskoncepter, som understøttes af relevante fysisk/geografiske rammer kobler sig direkte til idéen om læringsrum. Knud Illeris taler blandt andet grund af deltagernes motivation og muligheder for at følge egne veje. I kultur- og naturformidlingssammenhæng ligger der netop her et stort potentiale, som knytter an til koncepter som det lærende museum og det virtuelle museum. 18\n19 I forhold til natur- og kulturformidling har Kulturarvsstyrelsen i bogen museumsformidling i afrapporteret erfaringer fra en række aktuelle projekter omkring digital museumsformidling, hvor de digitale teknologiers interaktive potentiale kommer til udtryk ved mulighederne for brugerdifferentiering, inddragelse, dialog og mobilitet, herunder ikke mindst mulighederne for at lade formidlingen foregå der, hvor brugerne eller artefakterne befinder sig på museet, i byen eller i naturen. Det lærende museum kan karakteriseret ved at være baseret på kontekstbaserede og brugerdifferentierede formidlingskoncepter, i modsætning til det traditionelle museums énvejskommunikation og transmissionstilgange. Det virtuelle museum bygger videre på den lærende indgangsvinkel, idet der linkes til andre digitale samlinger med henblik på at skabe grundlag for en unik museumsoplevelse, der adskiller sig fra det fysiske museumsbesøg, der skal tilpasses brugernes specifikke adfærd jf. opdelingen i henholdsvis: Browsers surfer indtil en genstand fanger deres opmærksomhed, hvorefter de kræver forklaring/viden (ca. 50 %) Followers ønsker at bestemte genstande fremhæves og forventer fortællende forklaringer til emnerne (ca. 40 %) Searchers besøger museet for at lære om bestemte genstande (ca. 9 %) Researchers har ekspertviden og forventer faglig adgang (ca. 1 %) Børn og unge er i dag vokset op med computerspil, og gennem de senere år har mobiltelefonen udviklet sig til at være de unges foretrukne kommunikationsmiddel. Samtidig har den udviklet sig til at være nærmest en håndholdt computer. Brugen af mobil teknologi i gymnasieundervisningen, kan således netop ses som en måde at udnytte det didaktiske potentiale stå alene, men kan ses som et aspekt, der supplerer de tre læringsrum, Erik Prinds under henvisning til gymnasiets digitale udfordringer opridser i Undervisningsrummet jf. formidling af kerneviden og kernefærdigheder Træningsrummet jf. individuel træning af kompetencer indenfor faget Studierummet jf. arbejde i grupper eller selvstændigt med henblik på at kunne håndtere komplekse sager, løse problemer og foretage valg Kursets didaktiske hovedgreb knytter sig til idéen om studierummet, hvor det prototypebaserede læringsforløb omkring udviklingen af mobile spilapplikationer skal understøtte projektets målsætninger om at: Skabe interaktion med omgivelser og involvere aktører i en problemorienteret læringskontekst relateret til det specifikke fag. Give grobund for innovative arbejdsmønstre i forhold til såvel idéudvikling som tekniske løsninger. Illustrere det didaktiske potentiale, der ligger i at arbejde med design af løsninger eks. I forhold til differentiering af undervisningstilbud, understøtning af kreativitet, tværfaglighed, helhedsforståelse og samarbejde. Introducere til forståelsen for læringsaspektets betydning i kultur- og naturformidlingssammenhæng og de mobile formidlingsteknologiers potentiale med hensyn til at skabe rammen om et samarbejde mellem undervisnings- og museumsmiljøerne. - Hvordan er brugen af virkemidler tilpasset brugerne? I takt med mobiltelefonernes hastige tekniske udvikling har der indenfor kultur- og naturformidling samt i folkeskolens undervisning i de senere år været en række projekter, som illustrerer mobilteknologiens muligheder. I gymnasiale undervisningssammenhænge ser teknologien tilsvarende ud til at have et stort potentiale som middel til at skabe en meget mere kommunikationsorienteret undervisning i mobile digitale miljøer med mulighed for 19\n20 interaktion mellem elever, lærerne og fysiske rammer, om end der fortsat ikke er mange eksempler. Den overordnede didaktiske indgangsvinkel til det afholdte kursusforløb har været at skabe en læringssituation, som giver såvel gymnasielærere som natur- og kulturformidlere konkret viden om potentialet i mobil e-læring, praktisk erfaring med teknologien og opnåelse af en vis kompetence med hensyn til at arbejde kreativt med udvikling af nye løsninger i innovative læringsfællesskaber jf. idéen om det problemorienterede studierum. Den prakatiske didaktiske indgangsvinkel har i henhold til konceptet omkring prototypebaseret udvikling været at give kursisterne redskaber baseret på eksisterende læringsspilkoncepter med henblik på afprøvning og efterfølgende tilpasning til deres specifikke fags faglige indhold. Læringssituationen understøttes af mere specifikke didaktiske virkemidler, som her illustreres i lyset af Prinds karakterisering af de tre læringsrum: Undervisningsrummet der sætter rammen om formidlingen af basal viden vedrørende spilteknologi og mobile e-læringsaspekter ved hjælp af kursuskompendiet og de korte mundtlige oplæg. Træningsrummet som knytter sig til de praktiske øvelser med eksisterende prototyper på mobiltelefonerne med henblik på at træne de tekniske færdigheder. Studierummet bygger på viden og færdigheder fra de undervisnings- og træningsrummet og udgøres under kurset af udviklingsforløbet i grupper eller hver for sig, hvor der arbejdes med bearbejdning af det specifikke formidlingsindhold og den tekniske udvikling af spilkoncepterne på spilplatformen Playingmondo, ligesom der er lagt op til efterfølgende videreudvikling og videndeling via et Internetforum. De mere konkrete virkemidler, som benyttes i arbejdet med prototypeprodukterne, kendes fra erfaringer med lokations- og spilbaserede teknologier indenfor museumsverdenen, hvor det mobile digitale formidlingsrum baseres på parametre som: Oplevelsesaspektet jf. ritualet i museumsoplevelsen versus formidling af genstande. Sted og identitet muligheder for formidling i den oprindelige kontekst jf. autenticitet og tilstedeværelse eksempelvis: o Geo-tagging stedfæstelse af eksempelvis billeder på et kort. o Augmentet reality understøtning af oplevelser i den fysiske virkelighed ved hjælp af virtuelle elementer. Dialog og fælles oplevelser i den stedspecifikke digitale museumsformidling: o Interaktion jf. egen handling, som får opleveren til at føle sig som medaktør og styrende part. o Dramatik jf. dynamik og indlevelse hos opleveren via fortælling og kropslig bevægelse. o Identifikation jf. muligheder for personligt engagement på stedet, hvor man bliver en del af objektet i stedet for blot at være en passiv beskuer. Den udbredte brug af computerspil i museumsverdenen knytter sig således til den oplagte styrke, der ligger i teknologiens visuelle udtryk, idet der kan skabes virtuelle verdener svarende til en given periode, som spilleren kan udforske og interagere med. Skabelsen af virtuelle 3D-verdener digitalt er en bekostelig affære og de nye muligheder for at benytte det - kontekst er således oplagt. Den centrale motivationsfaktor er spillerens muligheder for at foretage aktive valg og udfordringen er at skabe en fornuftig sammenhæng mellem spillerens valg, viden og overvejelser og deraf følgende konsekvenser og feedback jf. forskellige spilgenrer: Actionspil jf. fokus på hånd-øje-koordination Strategispil jf. ressourcehåndtering, systemforståelse og prioritering Adventurespil jf. logisk tænkning og det at gennemskue historien, som den udfolder sig. 20


Erhvervsfremme Archives - NordDanmarks EU-kontor\nBestyrelsen for NordDanmarks EU-kontor har 13. august udsendt følgende pressemeddelelse: Regeringens Erhvervsfremmereform vil gøre det vanskeligt at hente EU-midler til Nordjylland. Det forudser bestyrelsen for NordDanmarks EU-kontor. I et høringssvar advarer de regeringen mod konsekvenserne af reformen. – Regeringens Erhvervsfremmereform, som lige nu er i offentlig høring, skaber bekymring for finansiering af NordDanmarks EU-kontors fremtidige virksomhed, siger formanden Ole Stavad. …\nOle Stavad: Sammenhold har udviklet Nordjylland\n”Man kan ikke trække sig selv op ved håret”, siges det. Det er jo rigtigt, men når vi ser tilbage på udviklingen i Nordjylland de seneste årtier, er det noget i den retning, vi er lykkedes med. Tidligere var vi den region, som først oplevede tilbagegang, når kriser satte ind, og dem der sidst mærkede opsvinget, når udviklingen vendte. Med …


Australien er langt fra det første "utraditionelle" Eurovision-land | Melodi Grand Prix | DR\nAustralien er langt fra det første "utraditionelle" Eurovision-land\nDet er ikke første gang, at et ikke-europæisk land er med i Eurovision - men Australiens deltagelse er nok den mest kontroversielle nogensinde, mener DRs Grand Prix-ekspert Ole Tøpholm.\nIsrael, der egentlig ligger på det asiatiske kontinent, har været med i Eurovision siden 1973. De har vundet tre gange, senest i 1998 med den transseksuelle Dana International (billedet). (Foto: DYLAN MARTINEZ © REUTERS)\nTirsdag blev det offentliggjort, at den Eurovision-glade nation Australien for første gang nogensinde får lov til at stille op i Eurovision Song Contest i anledning af 60-året for den store konkurrence.\nOg selvom det umiddelbart virker aparte, at et land, der ligger 14.000 km væk fra Europa skal konkurrere i verdens største sangkonkurrence, så er det langt fra første gang, at noget sådan sker i Eurovision. Alligevel blev nyheden modtaget med blandede følelser hos fansene.\n- Der er ingen logisk forklaring på, at Australien er med.\nOle Tøpholm, DRs Grand Prix-ekspert\n- Jeg forstår godt folks frustrationer, for der er ingen logisk forklaring på, at Australien er med. Lande som Aserbajdsjan, Armenien og Georgien er på vej til at blive en del af det nye Europa, og det samme kan siges om Israel, som også konkurrerer i EM i fodbold, forklarer DR's Grand Prix-ekspert Ole Tøpholm til dr.dk/grandprix, og fortsætter:\n- Men Australien ligger geografisk alt for langt væk til, at det giver mening.\nSe hele listen over de andre lidt "utraditionelle" lande, der har været med i Eurovision, nederst her på siden\nMarokko var første afrikanske land\nMange har måske glemt det, men Marokko var rent faktisk det første – og hidtil eneste – land fra det afrikanske kontinent til at deltage i Eurovision Song Contest. Det skete i 1980, hvor landet stillede op med sangen ’Bitaqat Hob’.\nDen fik dog en så dårlig placering, at den nationale tv-station udmeldte, at de ikke ville stille op igen.\nI 1977 var der et andet nordafrikansk land, som skulle have stillet op. Det var Tunesien, som endte med at trække sig før konkurrencens begyndelse.\n- Men de her lande ligger alligevel langt tættere på Europa, end Australien gør, så det er mere logisk, siger Ole Tøpholm.\nEt grænsefelt mellem Europa og Asien\nLibanon annoncerede i 2005, at landet ville få sin debut i Eurovision Song Contest med sangen ’Quand tout s'enfuit’. Landet måtte dog trække sig fra konkurrencen, fordi de nægtede at vise Israels bidrag på nationalt fjernsyn.\nSom bekendt er der også flere lande, som efterhånden kan kaldes faste deltagere i Eurovision på trods af, at de ret beset ligger på det asiatiske kontinent. Israel har været med siden 1973 og Armenien siden 2006. Geografisk ligger de alle i det vestlige Asien.\nOg så må vi ikke glemme de transkontinentale lande Rusland, Tyrkiet, Georgien og Aserbajdsjan, som teknisk set både ligger i Europa og Asien.\n- Eurovision skal nok overleve, men hvis Australien viser sig at være mere end en engangsforestilling, så må man genoverveje, om vi skal have et verdens-Grand Prix.\nVerdens-Grand Prix under opsejling?\nFor Ole Tøpholm er Australiens deltagelse ikke et decideret problem for Eurovision Song Contest - endnu:\n- Det er svært at sige, hvad det her kommer til at betyde for konkurrencen. Eurovision skal nok overleve, men hvis Australien viser sig at være mere end en engangsforestilling, så må man jo genoverveje, om vi skal have et verdens-Grand Prix - for hvorfor så ikke også invitere for eksempel USA?\n- Det er i hvert fald et eksperiment, jeg ikke havde set komme. Og så må vi jo se, hvordan det ender, siger han.\nLæs også:ANALYSE Er Eurovision på vej til at blive global?\nDe har også været med i Eurovision\nIsrael: Har været med siden 1973\nTunesien: Skulle have været med i 1977\nMarokko: Var med i 1980. Har ikke deltaget siden\nLibanon: Skulle have været med i 2005\nArmenien: Har deltaget siden 2006\nAustralien: debuterer i 2015 – og er foreløbigt kun med i år


Struer - Spademanns Leksikon\nStruer\tFra Spademanns Leksikon\nVersion fra jun 30. 2012, 14:04 af Frode Fenis (diskussion | bidrag)\nStruer - en by som alle andre\nRejsende Mac fandt en Lidl, en Aldi, en Statoil tank, en McDonalds...og én god røv men med vedhæng. Bemærk at B&O ikke er med.\n"Dette sted er værre end helvede selv!"\n~ Djævlen om til pressemødet i Bruxelle\nStruer er en mindre by, som bliver kaldt Struer. Indholdsfortegnelse\n4 Ingen beviser\nHistorie I år 1600 da Chuck Norris fandt Danmark, navngav han en by Struer, som senere i historien ville få stor betydning. Den fortæller vi dog ikke nu for der går lang tid.\nI år 1700 var Struer en blomsterby, men det udviklede sig hurtigt, da Helle Thorning ville gøre sådan, at Struer fik lige omdeling af elendighed, mens Anders Fogh prøvede at få George W. Bush til at overtale Chuck Norris til at give Struer ulige fordeling af goder.\nI år 1800 skete det så. Steen & Stoffer tog til Struer for at nakke den sidste lille by de manglede, før de havde overtaget hele Verdenen. Det varede så lang tid, at Stoffer sad og talte sig døende. Han nåede til 30 før han døde og tilfældigvis lige efter 30 sekunder havde de vundet. Stoffer var dog blevet meget voldelig, så da han kom i helvede bankede han djævlen, udråbte sig selv til konge og gjorde Struer til den helvedes forgård, som vi kender den i dag.\n"Jeg kan faktisk godt lide kage!"\n~ Nuværende djævel om efter slaget!\nForsvundet Mange mente, at man i 2000 ikke kunne finde Struer vha. GPS, kort og egne øjne, dog hvis du stjal din sidekammerats øjne, ville du være i stand til at se Struer. Men dem som forsøgte at finde Struer forsvandt og blev aldrig fundet, indtil for ca. 16 minutter siden, hvor de blev gravet op fra egnens marker.\n"Vi har ingen marker her!!!"\n~ Tilfældig bondemand om hvis erhverv vi ikke gad spørge om\nDog blev det bekendtgjort, at Struer rent faktisk havde marker.\nStruer er plaget af kriminalitet og stoffer\nTyve Det er blevet påstået, at Struer aldrig har haft rent mel i posen og derfor vil blive straffet. En dommer kaldet Josef Fritzel idømte Struer en straf på nøgenhed i 16 år i en mørk, klam og fugtig kælder. Hvilket resulterede i dens forsvinden.\nIngen beviser Mange har klaget ang. denne artikel, da de mener, at den er skrevet uden, at jeg viste noget om Struer. Det vil jeg meget undskylde, så derfor kvitterede jeg med en plade hvid tudekiks.\nDøllefjelde er først og fremmest kendt for at være der hvor Pia Kjærsgård bor på en kæmpe...\nWarning: There is an error in your syntax. Bøsserup er præcis lige det man skulle tro - et...\nHentet fra "http://spademanns.wikia.com/wiki/Struer?oldid=102138"


Hvad betyder Markus 5:9? | Hazeltine\nMark 5: 9 parallelle vers [See se kommentar]]\ni dette vers er det meste af opmærksomheden normalt placeret på dæmonens navn: Legion. I den romerske hær var en legion en enhed af soldater. På tidspunktet for Augustus omfattede dette 6100 fodsoldater og 726 ryttere. Den nøjagtige mængde dæmoner er ukendt; navnet angiver blot et stort antal, der arbejder i koncert. Typisk lægges der mindre vægt på, at Jesus faktisk beder dæmonerne om deres navn. Ifølge gamle hedenske overbevisninger repræsenterer ens sande navn ens sande natur og essens., Hvis dette navn bruges ondartet, kan det forårsage skade. Dæmonerne forsøgte at bruge denne formodede magt til at fange Jesus i et løfte i Mark 5:7, da de identificerede Jesus som “Jesus, søn af den Højeste Gud.”\ndenne tro på kraften i et navn har endda ført til falske lære om Gud fra dem, der følger ham. Jøderne var så bange for at tage Guds navn forgæves, de forviste det til tetragrammet, YH .h, og nægtede at sige det højt. I dag tror folk i “hellig navn” – bevægelsen, at brug af kun “yah .eh” for Gud og “Yahshua” for Jesus viser ordentlig respekt., Dette er problematisk, i betragtning af at vi ikke ved præcis, hvordan “YH .h” skal udtales.\nat give nogen et navn eller et nyt navn bringer en vægt af autoritet i Bibelen. Gud placerede dyrene under Adams herredømme (Første Mosebog 1:28) og bad ham derefter om at navngive dem (Første Mosebog 2:18-20). Gud ændrede navnene på Abram, Saraj og Jakob til henholdsvis Abraham, Sara og Israel. Jesus ændrede Peters navn, fra Simon. Alle disse afspejlede deres nye identiteter i Guds plan., Desuden vil de troende få “en hvid sten, med et nyt navn skrevet på stenen, som ingen kender uden den, der modtager den” (Åbenbaringen 2:17). Om dette navn vil være bogstavelig eller en metafor for vores fuldstændige helliggørelse er ukendt. nogle mener at Jesus ikke kan uddrive dæmonernes legion før han kender deres navn. Dette er forkert af flere grunde. For det første er der ingen indikation i andre konti, herunder Matthe.8:28-34 og Luke 8:26-33, om Jesus bruger deres navn, og dæmonerne frivilligt forlod., Derudover er Gud alvidende nok til at kende deres navn, og hans Almagt betyder, at han kan kontrollere dem uden det. Det var mere sandsynligt et Sho.af magt fra Jesus, der fik dem til at afsløre, hvad de troede var en skjult sårbarhed.


Mennesker med atrieflimren søges til forskningsprojekt med blandt andet medicinsk yoga - Rehpa\nForside Nyheder Mennesker med atrieflimren søges til forskningsprojekt med blandt andet medicinsk yoga\nPsykiske reaktioner som bekymringer og angst og oplevelsen af nedsat livskvalitet er almindelig for mennesker med atrieflimren. Mange kan ikke fortsætte det liv, de levede, før de fik atrieflimren, fordi noget er ændret – både i krop og sjæl – som følge af at have fået en hjertesygdom. Et forskningsprojekt som bl.a. trækker på erfaringer fra Svendborg Kommunes projekt Hjerterytmerehabilitering sætter fokus på rehabilitering og støtte til patienter og deres pårørende.\nMedicinsk yoga som del af rehabiliteringen\nForskning viser, at medicinsk yoga, MediYoga kan virke dæmpende på hjerterytmeforstyrrelser, bekymringer, angst, depression og forbedre livskvaliteten. Nogle oplever også at de kan stoppe eller begrænse anfald af atrieflimren ved brug af MediYoga-øvelser. Derfor er MediYoga en væsentlig del af forløbet. Forløbet bygger videre på gode erfaringer fra projektet i Svendborg Kommune, som har gode erfaringer med MediYoga. I Svendborg Kommune deltog 43 personer med hjerterytmeforstyrrelser, og tilbagemeldingerne viser at bl.a. MediYoga gør en forskel:\nNår man sidder og mediterer, så får jeg lidt ro i sjælen og ja, jeg får åndedrættet under kontrol. Hvis jeg får det skidt derhjemme en dag, så kan jeg godt sætte mig ned og lige bruge et par af de øvelser, jeg har lært, fordi de hjælper, så man kan få vejret på en bedre måde.\nFortæller en mand der deltog i projektet i Svendborg Kommune (se yderligere kommentarer og citater fra deltagerne i Svendborg Kommunes evalueringsrapport nederst på siden).\nForløbet er også målrettet de pårørende, og som en kvinde, der deltog i projektet i Svendborg, fortalte, så kan de pårørende have et stort behov for at deltage:\nFor vores vedkommende har det været meget vigtigt. Min mand er hundeangst for, at man kan dø af atrieflimren. Så at høre andre pårørende, som sidder med de samme spørgsmål, samme angst, samme bekymring, det giver en fællesskabsfølelse, og det letter det egentlig. I hvert fald for min mand, har det gjort.\nDer er planlagt to forløb i Nyborg fra hhv. uge 45 og 47, 2020, og der er ledige pladser til begge forløb, som består af:\nEt 4-dagesophold på REHPA. Opholdet er gratis og inklusive overnatning i enkeltværelse samt forplejning.\n12 x MediYoga, ca. en gang om ugen, enten ved fremmøde et sted på Fyn eller hjemmefra på en digital platform. Vi arbejder på at finde en central lokation på Fyn.\nEn 2-dagesopfølgning på REHPA i 2021.\nMan kan deltage selv eller sammen med sin pårørende, hvis man:\nForløbet er udviklet i samarbejde mellem Svendborg Kommune, Odense Universitetshospital, Rigshospitalet, Institut for Psykologi på Syddansk Universitet og REHPA.\nDer er ledige pladser på forløbene både i uge 45 og 47.\nLæs mere om forløbet og om at være på REHPA (forløbet er ikke længere tilgængeligt).\nKontakt gerne REHPA for mere information på telefon: 30 57 10 59 eller mail: rehpa.ophold@rsyd.dk\nGode erfaringer fra Svendborg Kommune\nForskningsprojektet hos REHPA bygger videre på vigtige erfaringer og resultater fra et rehabiliteringsprojekt, som Svendborg Kommune har gennemført i 2018-2020 for mennesker med atrieflimren.\nProjektet i Svendborg havde fokus på at supplere den medicinske behandling med et rehabiliteringsforløb rettet mod den enkeltes livskvalitet herunder også oplevelsen af uro og dermed at mindske risikoen for angst og depression. Projektet har været støttet af SATS-puljemidler fra Sundhedsstyrelsen, og er en videreudvikling af kommunens nuværende hjerterehabiliteringstilbud til at inkludere borgere med atrieflimren. Der har været et særligt fokus i projektet på udvikling af en model for samarbejde og koordinering mellem sygehus og kommune, med fokus på social ulighed i sundhed samt screening, opsporing og håndtering af psykologiske aspekter af sygdommen.\nResultater fra projektet er udgivet i rapporten: Rehabiliteringsforløb til mennesker med atrieflimren – Evaluering af projekt Hjerterytmerehabilitering, Svendborg Kommune.


Lidt om sport og en god idrætsefterskole - tTech Blog\nI dag vil jeg skrive lidt om sport og en god idrætsefterskole i Jylland.\nSporten er fodbold og efterskolen er Levring Efterskole.\nI de seneste par årtier har dansk fodbold været inde i en god udvikling og med stor fokus på talentudviklingen.\nDet skyldes ikke mindst alle de sportscolleges og idrætefterskoler, som popper op. De fleste har stor succes og lange ventelister.\nEfterskoler som f.eks. Levring Efterskole har ansat nogle yderst kompetente undervisere. Både til deres boglige undervisning og deres idrætslinier.\nDer kan f.eks. nævnes navne som Poul Erik Andreasen og Thomas Røll. De har begge stor erfaring i fodboldverdenen. Det samme kan siges om Levrings andre linier også. Her går man efter danmarksmestre eller andre med stor erfaring.\nMen på Levring Efterskole handler det ikke kun om sport og faglig læring. De går nemlig også rigtig meget op i venskaber og personlig udvikling. Det synes jeg personligt er virkelig godt og godt set at der er brug for den personlige udvikling også, så de unge kan komme styrket ud og kommer godt videre i deres liv som unge voksne.\nReklame: Når unger flytter hjemmefra, så har de brug for en hel stak nye underhyler eller trusser. Du finder de bedste og billigste hos Sloggi lagersalg på Underhyler.dk\nFodbold og andre sportslinier\nLevrings fodboldline – og de andre sportslinier – tager ofte på ture til turneringer og til udlandet. Det er super god erfaring. Ikke bare rent sportsligt, men også det at komme ud og se andre kulture. F.eks. har de en helt unik fodboldkultur i Holland.\nNår man som spiller og leder kommer hjem fra en fodboldtur til Holland, så kommer man hjem med en stor portion erfaring, energi, ny viden og ikke mindst en stor portion motivation. Motivation for at prøve nye ting af, men også til dansk fodbolds udvikling. Både rent sportsligt og organisatorisk.\nSom sagt de har en fremragende fodboldkultur i Holland. En af grundene til at de skaber så mange store spillere med et så lille befolkningstal.\n← Gode tips om alt muligt til hverdagen\nHvordan spiller man bordfodbold? →


Kofod: Erdogan bryder en klokkeklar aftale | Udland | DR\nDen tyrkiske præsident skal overholde den flygtningeaftale, som han har indgået med EU, understreger udenrigsministeren.\nSøndag morgen ankom omkring 500 migranter og flygtninge til den græske ø Lesbos, skriver nyhedsbureauet AFP. Det skal der sættes en stopper for, mener udenrigsminister Jeppe Kofod (S). (Foto: Aris Messinis © Scanpix)\nDet er helt forståeligt, at Tyrkiet er under stort pres, når der lige nu befinder sig omkring 3,7 millioner syriske flygtninge i landet og flere ønsker at komme dertil som følge af de voldsomme kampe i Nordsyrien.\nDet betyder dog ikke, at landets præsident, Recep Erdogan, bare skal have lov til at sende tusindvis af flygtninge videre til EU, som han har gjort i de seneste dage.\nDet er budskabet fra udenrigsminister Jeppe Kofod (S), efter at den tyrkiske præsident i slutningen af sidste uge annoncerede, at han ville "åbne dørene" mod Europa.\nDet har i weekenden ført til stor uro ved grænsen mellem Tyrkiet og Grækenland.\n- Selvom Tyrkiet er under et stort pres, er det selvfølgelig ikke rimeligt, at Erdogan sender flygtninge på denne farlige vej mod Europa, siger Jeppe Kofod.\nDet er her, de græske myndigheder oplever et stigende pres fra flygtninge og migranter:\nHan kræver, at den tyrkiske regering fortsat overholder den flygtningeaftale, som den indgik med EU-landene for fire år siden. Den går kort fortalt ud på, at Tyrkiet skal standse de flygtninge og migranter, der prøver at rejse mod Europa. Til gengæld får landet knap 45 milliarder kroner i økonomisk støtte fra EU.\n- Der er rigtig mange mennesker, der er taget til Tyrkiet, og jeg forstår godt, at den situation er vanskelig. Men vi lavede en klokkeklar aftale for at hjælpe, og derfor går det ikke, at Erdogan bryder den ved at sende uskyldige mennesker mod Europas grænser, siger udenrigsministeren.\nLæs også:EU indkalder til hastemøde for at diskutere nye kampe i Syrien\nDet er også et budskab, han vil tage med, når han på fredag skal mødes med sine europæiske udenrigsministerkollegaer til et ekstraordinært hastemøde i Zagreb, Kroatien.\nHer skal de diskutere konsekvenserne af den seneste tids kampe i Idlib-provinsen, der ligger i den nordlige del af Syrien.\nDet er det sidste oprørskontrollerede område i Syrien, og det er de kampe, som nu har sendt hundredtusindvis af personer på flugt mod blandt andet Tyrkiet.\n- Kampene i Idlib er voldsomme, og det er ved at udvikle sig den værste humanitære katastrofe, siden borgerkrigen i Syrien startede. Derfor er det rigtig vigtigt, at parterne – det syriske Assad-regime, Rusland og Tyrkiet – indstiller deres kampe, så civilbefolkningen kan leve i fred, siger udenrigsministeren.\nLæs også:Presset Tyrkiet sender flygtninge til Europa: 'De vil have EU til at tage ansvar i Syrien'\nDen tyrkiske regering ønsker, at man fra Natos side indfører et flyveforbud over området, men det afviser Jeppe Kofod.\n- Det løser ikke noget, og det er svært at gennemføre i praksis. Der findes ingen militære løsninger på konflikten i Syrien, kun politiske, siger udenrigsministeren, der dog afviser at indføre sanktioner mod Tyrkiet, som andre EU-lande ellers har foreslået.\n- I første omgang handler det om at få løst problemet, så vi undgår at stå i en situation som i 2015, hvor der vandrede irregulære migranter og flygtninge mod Europa på ukontrolleret vis. Det gør sanktioner ikke nødvendigvis, siger ministeren.\nHer kan du se, hvordan folk illegalt forsøger at krydse grænsen til Grækenland og EU:


Regionernes fremtid – Stephanie Lose\nRegionsrådsformand i Region Syddanmark (V)\nHar regionerne en fremtid?\nDet spørgsmål er der sikkert mange, der stiller. For det er ikke nogen hemmelighed, at det har været diskuteret en del, om regionerne i virkeligheden burde lukkes.\nMin tilgang er først og fremmest, at regionerne er der, indtil noget andet bliver besluttet. Og så længe de er der, skal der træffes beslutninger og driftes – og det skal gøres godt. Derfor synes jeg, arbejdet i regionsrådet er vigtigt.\nSkal regionerne så bestå?\nJeg er ikke strukturfanatiker. Jeg ønsker den struktur, der løser de opgaver, regionerne har, bedst muligt. Hvis man finder en anden struktur, der er bedre, er det fint med mig. Men indtil nu synes jeg mest, det har handlet om at lukke regionerne – og så bagefter finde ud af, hvad der skal sættes i stedet. Så sætter man struktur før løsninger. Det ønsker jeg ikke.\nMan kan jo starte med at spørge, hvad der er problemet med regionerne. Er det økonomien, der er problemet? Nej, det kan det næppe være. Bl.a. har regionerne hvert eneste år leveret effektiviseringer som er uset andre steder i den offentlige sektor.\nEr problemet så, at der er for langt fra borgeren til regionen? Måske. Men det løser større, statslige sygehusfællesskaber næppe. Borgerne i Region Syddanmark kan ikke være tjent med at få beslutningerne truffet af et embedsvælde, som grundlæggende kun står til ansvar overfor et andet embedsvælde – i Købehavn. Hos os tager vi lokale hensyn – hvor skal ambulancen holde, hvor skal specialerne placeres? Skulle vi have lyttet 100% til ekspertvældet i København ville sygehusenhederne i den sydlige og vestlige del af vores region have været udsultet, og vi ville have færre sygehuse – ikke for faglighedens skyld, men for centraliseringens skyld. Hvis man kun ser på kolde, standardiserede facts – ja, så bliver løsningerne derefter.\nHvis der skal regionerne skal erstattes af noget andet, skal dette “andet” være gennemtænkt. Men jeg afviser ikke, at der kan være en anden løsning. For så ville jeg sætte struktur før løsninger – og det ønsker jeg ikke.


Fritid og velfærd gør os lykkeligere - Tips og tricks til din fritid\nDanmark har i de seneste år været et af de mest lykkeligste lande i verden, faktisk det lykkeligste. Indtil i år, hvor Norge har slået os af pinde. Lykkelige lande er dem, der har en sund balance af traditionel velstand, social kapital, forstået som en høj frekvens af tillid til samfundet, lav ulighed og tiltro til landets regering. Ligeledes er det flere undersøgelser der viser at sol og sommer gør os lykkeligere, hvilket er lidt modsigende hvis vi kigger på både Norge og Danmarks klima. I begge lande har vi knap halvdelen af året med nedbør, hvilket ikke just hjælper på humøret. Lidt overraskende er det generelt de landene på den nordlige del af kloden, der er blandt de lykkeligste. Dog er vi i skandinavien rent velfærdmæssigt lang mere udviklet, hvilket har en stor betydning for placeringerne. Undersøgelsen tager udgangspunkt velstand i landet og helt konkret seks konkrete parameter, som undersøges ved de enkelte lande, nemlig, Bnp per indbygger, forventet levealder, frihedsgrad, social støtte, grad af generøsitet og fraværet af korruption i stat eller erhvervsliv.\nNaturligvis er de nederste lande på listen, lande som scorer lavt på alle seks parametre. Som bla. er lande som Afrika og uroplagede nationer som Syrien og Yemen. Lidt overraskende er det at et land som f.eks. Italien befinder sig helt nede på 48. pladsen, ligeledes er i Østeuropa også at finde et stykke nede af listen.\nSkandinavien har fokus på tilværelsen\nI Skandinavien er der et generelt et helt andet velfærdssystem, end i lande som befinder sig længere nede på listen. Hvis du udsat borger har brug for hjælp, tager systemet sig af den enkelte borger og tilbyder en løsning for en bedre tilværelse. Det kunne være et botilbud på en bosted, hvor uddannet personale tager hånd om den enkelte. Det vil ikke sige, at vi i de skandinaviske lange ikke har tilfælde hvor systemet svigter, men set i forhold til lande som rangere nederst på ranglisten, har de lande meget at lærer.


Aliette er et systemisk fungicid til planter - Bayer Crop Science Danmark\nProdukter › Svampemidler › Aliette\nAliette - systemisk fungicid til planter\nAliette er et systemisk svampebekæmpelsesmiddel til blandt andet agurk, squash og jordbær. Midlet bruges primært forebyggende. Aliette optages i blade og rødder og transporteres opad såvel som nedad i planten.\nAliette anvendes til svampebekæmpelse i agurk, squash, jordbær, salat, græskar, melon og asier samt planteskole- og blomsterkulturer. I salat, græskar, melon og asier må Aliette kun anvendes på friland.\nAliette forebygger angreb af jordbærrødmarv, agurke- og salatskimmel samt bladskimmel - Peronospora spp.\nAliette WG 80 indeholder et aktivstof: Fosetylalminium.\nAnvendelse af Aliette\nAliette skal primært anvendes forebyggende, da midlet aktiverer plantens egne forsvarsmekanismer.\nPå friland og i væksthus\nUdplantningsplanter sættes med rødderne i en 0,25 % opløsning i 15-30 min. (maks.) før udplantning.\nEgnede handsker skal anvendes ved håndtering af behandlede planter.\nDer foretages opfølgende båndsprøjtning 3-4 uger efter plantning.\nHvis det er koldt og fugtigt kan foretages yderligere behandling efter 20-30 dage. I etablerede kulturer foretages én årlig sprøjtning i midten af september. Ved konstaterede angreb kan det være nødvendigt med en forårsbehandling. Maksimalt 3 behandlinger.\nAgurk, asier, squash, græskar og melon\nAfgrøden behandles lige inden infektionen kan ses (forebyggende). Ved kraftigt smittetryk gentages behandlingen med 8 dages interval. Maksimalt 2 behandlinger i melon, squash og græskar og 4 behandlinger i agurk og asier.\n1000 l/ha Udsprøjtes umiddelbart efter plantning og efter behov med et interval på 10 - 21 dage. Der eftervandes med 5 - 10 mm. vand afhængigt af jordfugtigheden; herved opnås den bedste effekt, og risikoen for stressskader mindskes. Hvis det ikke er muligt at vande, blandes 1 kg kalk/ha i sprøjtevæsken inden udsprøjtningen. Maksimalt 4 behandlinger.\nPrydplanter* og planteskolekulturer\nKulturen behandles inden angreb kan registreres i sekvensbehandling med andre produkter; derved forhindres resistens effektivt. Der behandles med 5-7 dages interval. Efter udsprøjtning vandes med 5-10 mm. vand afhængigt af jordfugtigheden; herved opnås den bedste effekt, og risikoen for stressskader mindskes. Maksimalt 4 behandlinger. Ved udvanding i 2,0 liter vand pr.m2: Stiklinger, småplanter og potteplanter i potter < 12 cm: 0,25 %. Potteplanter i potter > 12 cm og i containerkulturer: 0,5 %.\n*Aliette WG 80 bør ikke anvendes i Peperomia, Primula obconica og ældre Gerbera sorter.\nBlandinger med Aliette\nAliette bør ikke blandes med andre midler.\nGodkendelse til mindre anvendelse af Aliette


Debatlysten stiger – Mårslet Avis\nIndtil nu har 22 mårslettere indsendt høringssvar om det forslag til temaplan hvor 220 nye boliger ved Tranbjerggård er med. De fleste støtter forslaget. Børn og Unge-forvaltningen advarer om for lidt kapacitet på Mårslet Skole hvis planen gennemføres.\nEt stigende antal mårslettere ønsker at give deres besyv med i debatten om det forslag til kommunal temaplan som vil gøre det muligt at bygge 220 boliger nord for Tranbjerggårdsvej og Hørretløkkevej.\nI dag (fredag) kl. 16.30 havde 22 indsendt høringssvar der konkret drejede sig om Mårslet, til kommunens høringsportal. Deraf er halvdelen sendt ind de seneste tre dage, den anden halvdel er indsendt løbende siden høringen åbnede i slutningen af juli. Alle kan indsende høringssvar indtil midnat på tirsdag.\nOver halvdelen er for\nSer man på indholdet af de foreløbig 22 svar fra Mårslet, viser det sig at de 12 er klart for ideen om at udvide Mårslet mod nord for at give plads til de 220 boliger. 3 er lige så klart imod. De resterende 7 svar forholder sig ikke direkte til om der skal bygges på Tranbjerggårds jord eller ej.\nDerimod er der nogle af de 7 som peger på andre områder hvor der kan udbygges, eller de taler om trafikale problemer der skal løses hvis forslaget gennemføres. Også blandt dem der er klart for eller imod forslaget, bliver der talt om problemer med øget trafik i Mårslet hvis der kommer nybyggeri. Flere tilhængere mener at løsningen vil være at bygge en omfartsvej vest om Mårslet fra Tranbjerggård til Obstrupvej og dermed til Bering-Bedervejen.\nØnsker ny vej rundt om byen\nEn af dem er Hanne Brender som gerne ser udlejningsboliger til ældre bygget på Tranbjerggårds jorde og slutter sit indlæg med disse ord;\n“Trafikken igennem Mårslet er enorm og burde aflastes, hvilket bl.a. kan ske ved, at der bliver bebygget nord for byen tættere på Aarhus. En vej nord om Tranbjerggård med forbindelse til Beder/Bering vejen, vil ligeledes afhjælpe trafikken i midtbyen og forbi skolen.”\nVej og by for tæt på smukt landskab\nDerimod mener for eksempel Maja Lundemark Andersen ikke at en omfartsvej er løsningen.\n“Den af Fællesrådet foreslåede ”ringvej” placeret tæt på den foreslåede bebyggelse ligger alt for tæt på kulturlandskaber og natur som skal beskyttes, og vil ikke løse de trafikale udfordringer i nærområdet” skriver hun i sit høringssvar.\nI det hele taget er Maja Lundemark Andersen imod nye boliger ved Tranbjerggård fordi de efter hendes opfattelse kommer alt for tæt på det smukke og bevaringsværdige landskab mellem Mårslet, Hørret Skov og Holme Bjerge.\nFlere skal have mulighed for at bo i Mårslet\nFra den anden side er det et gennemgående argument at flere unge familier skal have mulighed for at flytte til Mårslet. Som Ann Fogsgaard skriver: “Jeg har boet i Mårslet i 42 år, og glæder mig over byens udvikling. Med den nye udstykning håber jeg, at vi får plads til flere unge familier i byen. Det er helt nødvendigt, hvis vi fortsat skal bevare en levende og aktiv by.”\nSvarene fra Mårslet ligger blandet sammen med høringsvar om de 12 andre bysamfund som også berøres af planen. Det hele er offentligt tilgængeligt og kan ses på Aarhus Kommunes website. Samme sted kan man skrive nye høringssvar.\nFlere boliger kan give skolen problemer\nMårslet Skole vil formentlig blive overfyldt i en del år hvis forslaget om 220 nye huse ved Tranbjerggård vedtages. Det fremgår af et høringssvar fra Børn og Unge-forvaltningen som har ansvaret for daginstitutioner og folkeskoler i Aarhus Kommune.\nBørn og Unge nævner Mårslet Skole som en af syv skoler der bliver for små hvis temaplanen vedtages som den er lagt frem. Desuden peger forvaltningen på at en skole først får penge til udvidelse efter behovet er opstået.\n“Det betyder, at det først vil være muligt at udbygge en skole, når der er en eksisterende underskudskapacitet på den pågældende skole i lokalområdet. Der kan herved opstå en problematik, hvis mange beboere flytter til et lokalsamfund samtidigt. Tilflytningen kan således afføde en pludselig underskudskapacitet på skolen, hvilket vil være vedvarende i en række år, indtil der bliver bygget ud”, skriver forvaltningen.\nDesuden bliver det nævnt at det ikke er sikkert at alle skoler med kapacitetsproblemer kan udbygges. Det kan betyde at der skal bygges nye skoler i nogle af de 13 byer som er omfattet af forslag til temaplan.\nOpmærksomme læsere vil måske huske at nærværende avis tidligere har bragt en artikel om at Mårslet Skole har faldende elevtal og at der er plads til børn fra de planlagte nybyggerier. Men emnet for den artikel var en prognose som kun går fem år frem. I den periode er der allerede planlagt byggeri af mellem 200 og 250 nye boliger i Mårslet. De 220 nye huse der tales om i temaplanen, kommer oveni.\nFind flere artikler om samme emne under menupunktet Byudvikling.\nTemaplan Mårslet nord- NEJ tak!\nBirgit Mølgaard siger:\n30. august 2021 kl. 22:35\nJeg synes, at man skal tage antallet af høringssvar og for imod med et gran salt. Af de positive høringssvar vedr. Mårslet-udstykningerne som pt. ligger på kommunes hjemmeside, er de 8 indsendt af folk, som samtidig er Facebook-venner med Jens Thomsen fra Tranbjerggaard.\nDet er selvfølgelig tilladt for alle at give deres mening til kende, men i sidste ende er det forhåbentlig argumenterne for og imod, der tæller og ikke blot antallet af høringssvar.


Tredje lægebesøg med baby - 12 måneder - baby checkes ved lægebesøg\nDu er her: Graviditet.dk / Efter fødslen / Tredje lægebesøg med baby – 12 måneder\nBaby har været i familien i et helt år, og udviklingen har været enorm. Nu er det tid til det tredje lægebesøg med baby.\nFra at have bragt et lille bitte spædbarn, der var helt hjælpeløst hjem fra fødegangen til at have en dejlig dreng eller pige på et år, er en kæmpe forskel.\nAlene på et år er der sket både en kropslig forandring og i særdeleshed en mental udvikling, der betyder, at det lille hjælpeløse spædbarn nu er blevet et lille væsen med en stor personlighed.\nSådan foregår det tredje lægebesøg\nDet trejde lægebesøg har, ligesom det første og det andet, fokus på flere aspekter af dit barns udvikling. Både barnets fysiske udvikling og udviklingen af finmotorikken kigges der blandt andet på.\nDe ting lægen ser på er også:\nKan barnet gribe og holde på en kop og ske\nKan det måske klappe og vinke\nStår barnet op, og kan det selv rejse sig op, måske er det allerede begyndt at gå\nKan barnet kravle\nEr dit barn vokset som det skal inden for de normal vækstkuver? Og her tænkes der både på vægt og på højde. Samtidig måles det om hovedet også vokser som det skal.\nHvordan er dit barns muskulatur? Får det nok bevægelse og aktiviteter, der udvikler og stimulerer brugen af muskler og sener.\nHvordan er dit barns mentale udvikling? Det kan man for eksempel aflæse, ved at høre om barnets pludren har udviklet sig, og måske kan det forme enkelte ord. Man ser også på om der er god øjekontakt og om barnet viser nysgerrighed.\nHvordan er madmønstret? Måske spiser dit barn fast føde samtidig med flaske eller bryst. Der vil også blive talt om, om dit barn sover igennem, eller om det vågner og fortsat skal have mad, eller om en sut kan få barnet til at sove videre.\nSom ved de to foregående besøg, vil der også denne gang være en samtale med jer forældre omkring udviklingen, og hvilke ting I skal være opmærksomme på fremover.\nPasses barnet stadig hjemme hos mor eller far, eller er det begyndt i vuggestue, så kan der være nogle ting i forhold til separationen fra barnet og den nye hverdag, der kan være værd at tale om.\nDer tales også om barnets ernæring og vitaiminer og måske om at slippe flasken helt. Selvom I løbende har møder med sundshedsplejersken, vil nogle af de emner I taler om være de samme. Blandt andet vil lægen typisk også tale om begyndende tandpleje.\nSelvom lægebesøgene hos jeres egen læge er inddelt i tre besøg inden for det første år, skal I naturligvis altid kontakte lægen eller sundhedsplejersken imellem besøgene, hvis I har nogle spørgsmål eller er i tvivl om noget.\nDu kan også læse om det første lægebesøg ved 5 ugers alderen og det andet lægebesøg ved 5 måneders alderen.


Optimismen er ved at indfinde sig hos SønderjyskE | SønderjyskE Ishockey | jv.dk\nOptimismen er ved at indfinde sig hos SønderjyskE\nPubliceret 10. februar 2018 kl. 21:38\nDet ser bedre og bedre ud for SønderjyskE. Holdet er ved at genfinde tidligere sæsoners styrke frem mod play in-kampene. Arkivfoto: Jacob Schultz\nSønderjyskE sejrede i et tæt opgør lørdag aften mod Rungsted. Effektivitet i angrebet og stabilitet i forsvaret grundlagde sejren på 3-0.\nISHOCKEY: Optimismen er så småt ved at indfinde sig hos SønderjyskE. Inden kampen gik snakken ude foran hallen på, at det da ser bedre ud for SønderjyskE. Man så det mod Rødovre. Man så det mod Aalborg, selvom man tabte. Og man så det mod Rungsted lørdag aften.\nSelvom det var en tæt kamp, og selvom Rungsted ifølge de officielle statistikker havde 14 flere skud, løb SønderjyskE med sejren.\n3-0 lød den på. Det var ikke ufortjent, det var effektivt. Når Rungsted begik store fejl, straffede SønderjyskE det. Og samtidig holdt spillerne deres egne fejl til et minimum. I hvert fald dem man kan blive straffet for.\nSønderjyskE-Rungsted 3-0 (0-0, 1-0, 2-0) Martin Eskildsen, 38.26, Anders Førster 41.42, Greg Gibson, 59.11Udvisninger:\nTre fejl og tre mål\nDet gjaldt for alle SønderjyskE's tre mål, at de kom efter Rungsted-fejl. I slutningen af 2. periode tabte Rungsted pucken i SønderjyskE's zone. Steffen Frank gav den videre til Martin Eskildsen, og han skøjtede op i den anden ende og satte pucken ind i nærmeste hjørne. Så betød det mindre, at SønderjyskE var i undertal.\nI starten af 3. periode stjal Anders Førster pucken fra en Rungsted-back tæt på Rungsted-målet, og så var han fri til at score.\nI kampens døende sekunder trak Rungsted målmanden Kevin Lindskoug ud til fordel for en ekstra mand på isen, så da holdet gav Greg Gibson pucken i neutral zone, kunne han uhindret sætte den i et tomt mål.\nTre fejl, tre mål. Indtil da lå kampen på vippen og kunne være faldet ud til begges fordel.\nEffektivitet sammen med en solid defensiv præstation sørgede for, at kampen faldt ud til SønderjyskE's fordel. Der er tidligere på sæsonen begået dumme fejl i SønderjyskE's defensiv. Det ligner, der er rettet op på dem.\nRungsted havde måske nok mange skud, men de færreste blev farlige. De skud, der truede, tog Joni Myllykoski sig af. Han fulgte sin pragtkamp i Aalborg op med endnu en stærk præstation. Resten sørgede forsvaret for at få ud i en vinkel, hvor Rungsted-skytterne ikke kunne blive farlige.\nMinut for minut: SønderjyskE straffede Rungsteds fejl