Et diagnostisk landkort-3 | Stefan Hermann (Bog, Hæftet)\n”I fremtidens samfund er viden den vigtigste ressource og læring den vigtigste proces. Udfordringen for det danske samfund er hverken mangel på eller adgang til informa¬tioner, men en øget evne til at lære og udvikle kompetence gennem hele livet. Derfor er det nødvendigt at sætte fokus på læring, fordi læring forædler kvalifikationer til kompetencer og læring omdanner information til viden.” Undervisningsminister Margrethe Vestager, 1999 Kompetence- og læringsbegreberne fremstår i dag som grundsten i overgangen til vidensamfundet. På den måde er begreberne med til at strukturere stadigt flere kultu¬relle, sociale, politiske og økonomiske problemstillinger. Stefan Hermann anlægger et diagnostisk og sociologisk perspektiv på denne udvikling. Han analyserer, hvordan begreberne kompetence, kompetenceudvikling og læring udfordrer mere traditionelle – og muligvis stadigt væsentlige – begreber som kvalifikationer og faglighed. Rapporten leverer således en tiltrængt analyse af nogle af de centrale udfordringer, begrebernes voldsomme popularitet stiller samfundet overfor.


Hvorfor får man ikke piloterne at se, når man går ombord? Det vel meget rart at få sat ansigt på? – Spørg Piloten\nHvorfor får man ikke piloterne at se, når man går ombord? Det vel meget rart at få sat ansigt på?\nQ: Jeg undrer mig over hvordan det kan være, at vi som passagerer ikke får piloterne der skal flyve flyveren at se, når man er gået ombord? Jeg er klar over at I ofte siger velkommen over højtaleren, men det er vel meget rart at få sat ansigt på de mennesker, hvis liv man lægger i deres hænder.\nA: Jeg undrer mig lidt over dit spørgsmål. Forventer du også at DSB/ARRIVA lokofører siger goddag og farvel ved stationerne eller at en skibskaptajn kommer ned fra broen og står klar, når skibet er i havn? Sikkert ikke, men dem betror du jo også med dit liv? Hvorfor placerer du piloterne i en anden bås?\nJeg fornemmer, at du forventer, at det at du ser piloten, vil medføre at du vil slappe mere af, fordi flyvning måske ikke lige er din kop te. Det er vel egentlig et fair behov, men hvis du nu har det således kan du jo spørge kabinepersonalet pænt om du må møde piloterne. Det kan tit lade sig gøre. Ofte kan man ellers, helt uden skulle spørge om lov, se piloterne fra gaten af eller når man boarder, hvis man forstår at kigge de ”rigtige steder”. Så måske kan du få opfyldt dit ønske på den måde.\nMen hvad nu hvis du ikke brød dig om det du så? Hvad hvis piloten ikke levede op til din forventning af en pilot? Det kunne f.eks. være at den kombinerede alder for kaptajn og styrmand var under 50? Ville det da gøre dig nervøs hvis kaptajnen både var og så ud som at være i midten af tyverne og styrmanden kun lige 20? Det burde selvfølgelig ikke gøre nogen forskel, om hvor gammel din pilot er, for han/ hun er valgt til rollen og må løbende demonstrere kompetencen til at være pilot i f.eks. simulator. Min pointe er bare, at det at du ser piloterne giver måske ikke den reaktion/ beroligelse som jeg fornemmer du higer efter. Personligt vil jeg da hellere have de passer deres job (at gøre flyveren klar), end at stå i vejen når passagererne der skal ombord. Der er trængsel nok, når folk kommer slæbende med alverdens håndbagage som de egentlig burde have afleveret til befordring i lastrum og ikke i hattehylden.\nMen lad mig prøve at give dig en forklaring på hvorfor du sjældent ser piloterne, når du boarder. Der er, i mine øjne, flere gode grund, men I store træk er de fordelt i tre kategorier. Praktisk, tid og sikkerhed.\nDer er på de lidt større fly ofte flere indgange, kabine-inddelinger osv. Så på mange typer vil det slet ikke kunne lade sig gøre. Selv på de mindre fly benyttes både indgangen foran og bagi ofte for at gøre ”turn around” (tiden på jorden) så kort som muligt. Således vil det, i dette eksempel, kun være halvdelen af passagerene som man vil kunne tilfredsstille.\nSædvanligvis vil dine piloter møde ind 1 time før dagens første afgang. Mødestedet er for mange piloter ”crewroom”, her møder man sine kollegaer og briefer dagens flyvning(er). Piloterne vil ofte sammen checke vind og vejr, oplysninger om rute og lufthavne, foretage ruteændringer pga. forsinkelser osv. Måske skal der tages stilling til spørgsmål til notater i flyets techlog. Foretage udregninger af brændstof, og bestille samme. Der varierer fra lufthavn til lufthavn, men det tager typisk også lidt tid for piloter og kabinebesætning at komme igennem sikkerhedskontrollen (om end de går gennem ”staff security”) og dernæst ud til gaten. Typisk ankommer dine piloter til flyet 30- 40 minutter før afgang. Når piloterne ankommer til flyet skal der kommunikeres med tankningspersonale. Der skal foretages visuel inspektion af flyet udvendigt, og igen måske tales med en tekniker. Desuden skal flyets computer programmeres og flyet gøres klar. Når de første forberedelser er gjort, starter boardingproceduren som hurtigt kan tage 15- 20 minutter. Piloterne vil under boarding proceduren, sørge for at checke de seneste vejr oplysninger og briefe udflyvningen mm. En af de sidste ting piloterne modtager er loadsheet, som giver detaljer om hvordan flyet er blevet lastet, hvor mange passagerer der er ombord etc. Pudsigt nok sker det ofte at passagerer der ellers er checket ind ikke møde op –måske har de set piloten? Det er relativt nemt såfremt en passager ikke dukker op og han/ hun ikke har bagage indchecket, men er det ikke tilfældet, så skal lastepersonalet i gang med at finde passagerens bagage, hvilket kan tage lang tid. Mærkværdigvis er alle interesseret i at komme afsted til tiden og passagerne hurtige til at brokke sig hvis det ikke lykkedes. Der skal ikke gå meget galt, før at man ender med en forsinkelse og det kan måske medføre at flyet mister sin ”plads i køen”, hvilket kan medføre lange forsinkelser. Er forsinkelsen særlig grov, er passagerne måske berettiget til kompensation, hvilket kan beløbe sig til mange penge. Mangler en af piloterne (fordi han/ hun skal være synlig for passagerne), så er der flere procedurer som ikke kan gennemføres og når først alle passager er ombord, vil alle sjovt nok også gerne afsted og så duer det jo ikke at dine piloter først der går i gang med deres setup af flyet.\nHertil kommer sikkert, at du ikke er passager på dagens eneste flyvning, eller første flyvning. Måske er flyet kommet sent ind fra forrige sektor og dermed forsøger piloterne og besætningen i øvrigt at hente tabt tid.\nFor at fastholde en høj flyvesikkerhed vil piloterne hele tiden checke hinanden og sammen gå igennem checklister. Der er derfor behov for begge piloter ude foran.\nDet kan også være at piloterne ender op med at have en lille pause og da der ikke er frokoststue til flybesætningen, bruger de måske flight deck (under turn around) til lige at sørge for at f.eks. spise en sandwich eller få lidt væske indenbords eller måske lige samle tankerne lidt uden at skulle være ”på”– har de ikke tid til det, vil man nok kunne argumentere for at det går ud over flyvesikkerheden.\nDu må nok leve med, at der ikke er tid til personlig velkomst af piloterne, men kabinebesætningen gør alt hvad de kan for at du skal føle dig velkommen. Det kunne selvfølgelig overvejes at sætte billeder op af piloterne ved indgangen til flyet, så havde passagererne mulighed for at fortryde, hvis billedet ikke faldt i smag.\nhvorfor gemmer piloterne sighvorfor ser man ikke piloternemøde pilotensige farvel til pilotensige hej til piloten\nQ: Jeg har over en længere periode undret mig over prisen på en flybillet som…\nQ: De gange jeg har været ude og flyve føltes det som om man blev…\nQ: Jeg ved ikke lige hvorfor jeg har fået tanken... men nu må jeg altså…\n18. oktober 2017 kl. 9:45\nJeg synes Svend giver et forkert billede af spørg piloten og piloten med de der nedtalende svar. Det er ikke første gang, og jeg synes ikke det er tid værd, at støtte spørg piloten med den tone.\n18. oktober 2017 kl. 22:09\nDet er på ingen måde vores hensigt med en nedladende tone og vi er da kede af, hvis du vælger ikke at støtte os. Er der mon noget vi kan gøre for at få dig ombord igen? En undskyldning (fra os til dig) og en forklarring er måske et godt sted at starte?\nFør vi uploader spørgsmål og svar på hjemmesiden, forsøger vi at rette evt personlige referencer, således at man som spørger ikke kan identificeres. Tonen er ofte også meget personlig, og det finder vi faktisk utrolig vigtigt, således at man kan føle at der faktisk er “en i den anden ende”. Det kan ofte være lidt befriende med lidt humor, sarkasme og kant – men samtidig er det også lidt farligt såfremt det ikke falder i god jord eller misforstås som der tydeligvis er tale om her. Det beklager vi!\nVi ønsker dig en rigtig dejlig dag og såfremt du har ferie, så en rigtig god efterårsferie! Tak for at du skrev til os!\nnext post: Kamera på fly


S kræver vinterdæk - Transporttidende\nS kræver vinterdæk\nSocialdemokratiets trafikordfører, Rasmus Prehn, ønsker danske regler ændret.\nSocialdemokratiets Transportordfører satte sin kollega fra Radikale Venstre Andreas Steenberg stævne på FDM Sjællandsringen for at argumentere for, at danskerne skal køre med vinterdæk, når der er vinterføre i Danmark – ligesom det er blandt andet er tilfældet i Tyskland, Sverige og Norge.\n- Det handler ikke kun om, at se på antallet af dræbte eller svært tilskadekomne i trafikken, men også om de små uheld, skader på biler og fremfor alt forsinkelserne i trafikken, som bilister på sommerdæk i vinterføre er årsag til. Det er ikke rimeligt, at de ca. 20 procent der skøjter rundt på sommerdæk i glat føre skal forsinke alle de bilister, der har sikret deres køretøj til årstiden, sagde Rasmus Prehn.\nHan finder endvidere, at Trafikstyrelsen og modstanderne af en lovgivning har et problem, når de har entydigt fokus på de meget alvorlige ulykker og bruger ikke evidensbaserede oplysninger fra diverse magasiner, frem for at benytte sig af den senest veldokumenterede og grundige rapport, som FDM har udfærdiget på dansk vintervej.\n- Denne rapport dokumenterer helt klart, at vinterdæk, også i en dansk ”grøn” vinter, er det bedste valg, sagde Prehn.\nAndreas Steenberg, transportordfører for Radikale Venstre, er ikke enig i at der skal lovgives, selv om han erkender, at det er helt tydeligt og en god idé, at have vinterdæk på, hvilket han også har selv.\nHan er af den opfattelse, at de danske bilister selv kan finde ud af at sætte vinterdæk på bilen.


2 stk. anti-stole | SVFK\nHomeBilledkunst2 stk. anti-stole\nBilledkunstner Mette Ussing arbejder på to stole til udstillingen The Double i Illums Bolighus. Udstillingen er et samarbejde med Index Award 2013, og er kurrateret af Torgny Wilcke, der har inviteret 30 kunstnere til at udstille værker blandt bolighusets varer.\nMette tager i dette projekt udgangspunkt i en af den danske møbelarkitekt Børge Mogensens stoleklassikere No.155 fra 1952. Hun bearbejder stolene, maler dem, tilføjer nye elementer eller tager nogle fra. Hun forklarer om sit greb:\n”Børge Mogensens stol er skabt til at blive brugt og beundret. Det er fint med al den respekt for designklassikere, men nogen gange skal de også forstyrres og arbejdes videre på. Jeg bearbejder dem og gør dem ubrugelige og til kunst.”\nPå Træværkstedet på SVK har Mette malet den ene af stolene ultramarinblå og boret huller i stoleryg og -sæde. I hullerne monterer hun fyrværkeripinde, som hun har samlet på igennem flere år. Pindene er falmede og i forskellige røde, pink og orange farver, der står i tydelig kontrast til den ultramarinblå stol.\nDen anden stol har Mette malet sortblå og med vilje på ujævn vis, ”som om det var et maleri”, forklarer hun. Derefter har hun boret adskillige huller i den i forskellige størrelser, som fremstår som et let mønster af gennemsigtigheder.\nStolene kalder hun henholdsvis Affyret Børge Mogensen og Gennemboret Børge Mogensen\n22.07.2013 - 30.08.2013


Juridisk rådgivning om udlejning pr. telefon, gratis for alle medlemmer\nHOTLINE HOLDER SOMMERFERIE LUKKET I UGE 27-30. Læs mere her\nAlle medlemmer hos SAPU har direkte telefonisk adgang til ekspert rådgivning om deres udlejning.\nHvad koster det og hvor ofte kan jeg ringe?\nHotlinen er gratis, du kan ringe så ofte du vil og vi tager os god tid til at høre om dine spørgsmål, bekymringer og behov. I de fleste tilfælde vil du kunne få svar på din henvendelse med det samme, men i enkelte sager kan det være nødvendigt for os at undersøge retspraksis nærmere evt. sammen med vores Advokat.\nBasis Medlemmer kan ringe til os og få juridisk vejledning på telefon på følgende tidspunkter:\nPremium medlemmer kan ringe til os og få juridisk vejledning på følgende tidspunkter:\nPraktisk information vedr. hotline\nInden du ringer til os, bedes du have email adresse, adresse eller lign. klar, således vi kan verificere at du er medlem hos os. Er der kø vil du af vores telefonsystem blive tilbudt at trykke "1" hvormed du kan lægge på, og blive ringet op når det er din tur i køen.\nDer kan, i perioder, være meget travlt på telefonen. Udlejning er sæsonbetonet, men vi forsøger at besvare alle eller ringe tilbage samme dag.\nPremium medlemmer kan med fordel kontakte os via "chat" funktionen på "Mit SAPU" - her kan ligeledes anmodes om at blive ringet op, hvis dette ønskes.


Salvia frøplanter: voksende blomster ved plantning - Buske 2020\nSalvia dyrkningsteknologi til frøplanter til salg.\nForfatter: Farmer | Indsendt den: 6. februar 2012 | Visninger: | Kommentarer 6\nFrøplanter af glittende salvia kan ikke købes hos alle sælgerne på markedet. Årsagen er, at russiske sorter af salvia er dårlig bush, høj og farvningen er kun rød. Dyrk frø af salvia af udenlandsk udvælgelse. Salvia af den mousserende Salsa sort har 8 farver, teknologien til dens dyrkning er følgende.\nDyrkning af frøplanter af salvia.\nGround. Jordbunden til udsæd af salvia skal have en pH på 6,0 til 6,2. Ved anvendelse af kasser til det øverste lag af substratet er det ønskeligt at have en størrelse på fraktionen 0-5 mm, når den såres i kassetter 144, er fraktionens størrelse 0-20.\nFugtighed. Før udseendet af de første rødder skal fugtigheden være 100% eller, på russisk, vandet og dækket af en film. Når cotyledonen vises, skal fugtigheden reduceres til 40-70%, eller filmen fjernes.\nLight. Til spiring af frø er lys ikke nødvendigt, men hvis æsken med såning afgrøder er på hylden, er det bedre at placere lysstofrør der, så de nye skudd ikke har tid til at strække sig.\nTemperatur. Før cotyledoner udviser, bør temperaturen være 22 ° C - 23 ° C, efter udseendet af kimplanter er temperaturen 18 ° C - 20 ° C\nSeedning. Frø af salvia sprinkles ikke med jord, men med et tyndt lag vermiculit (for at bevare fugt). Frøplanter vises på 4-5 dage.\nGødning. Fodring af kimplanter eller kaliumnitratplanter i en kvælstofkoncentration på 40-50 ppm. Ved anvendelse af gødning med kvælstof i ammoniumform kan koncentrationer på mere end 5 ppm forårsage forbrændinger på salvieplanterne. Om nødvendigt anvendes vækstregulatorer baseret på N-dimethylaminosuccinaminsyre.\nSalvia: plantning og pleje\nSalvia i vores breddegrader er bedre kendt som salvie. Der er ganske få arter af denne plante, men hver af dem har unikke egenskaber. Gamle folk kalder salvia en blomst, der forlænger livet og giver viden, og i dag kan salvie blive et vidunderligt pryd på enhver have, selvom denne have er brudt på vindueskarmen i en bylejlighed.\nSalvia er en flerårig plante, og dette navn forener mange familier og arter, der vokser i alle regioner med et tempereret og subtropisk klima med undtagelse af Australien. Dets navn er afledt af det latinske ord "salvus", som i bogstavelig oversættelse betyder "at være sund". Faktisk er mange af de kendte typer salvia siden antikken aktivt anvendt i folkemedicin og shamanisme.\nForresten om shamanisme. Der er en type salvia, som shamaner brugte (og i nogle lande stadig bruger) at komme ind i en tilstand af trance og modtage visioner. Salvia Divinorum er forbudt til dyrkning i mange lande, herunder Rusland, da det kan forårsage visuelle og auditive hallucinationer. I denne artikel vil vi tale om voksende salvia til medicinske og dekorative formål.\nDet er nyttigt at vide: Lægemidler af denne plante kaldes salvie, og dekorative kaldes salvia.\nSalvia på applikationens universalitet og effektiviteten af behandlingen kan sammenlignes med aloe - denne plante er i stand til at redde mange sygdomme. For eksempel giver salvia bouillon dig mulighed for hurtigt og smertefrit at fjerne de første tegn på flux, lindre smerten og udviklingen af sygdommen. Der er i alt mere end 900 plantearter, men hver af dem foretrækker solrige solrige områder, så i forvejen vælger de at lande et ubesat sted.\nSalvia er en flerårig flerårig plante, men på trods af dette i Rusland vokser den meget ofte som en eller to årig. Det kan nemt overvintre i et tykt lag af sne i haven, men det vil fryse i en sne-mindre vinter. Hvad angår plantning af salvia derhjemme, er der ingen grund til at bekymre sig om dette problem. Planten har opretstående eller stigende stængler på fire facetter, hvis maksimale højde er 120 cm. De grønne, pinnat-dissekerede eller hele blade har en hvidlig skygge fra bagsiden. I blomstringsperioden spidses stængernes spidser eller panikulere (afhængigt af sorten) blomstrende op til 20 cm i længden. Bracts er malet i lyse farver, for hvilke de dekorative kvaliteter af planter er værdsat. Efter 25-30 dage efter blomstringens begyndelse modnes frøene i form af 4 nødder, hvorefter de kan opsamles og opbevares på et mørkt tørt sted i op til 5 år.\nAfhængig af de agrotekniske egenskaber og biologiske karakteristika kan der skelnes mellem tre grupper af salviaarter: amerikanske subtropiske, middelhavs- og frostbestandige arter.\nSubtropiske sorter i midterbæltet vokser som enårige, da de ikke er i stand til at overleve den lokale vinter:\nGlitrende - en plante, der når 60-80 cm med en frodig grønne blade mørkegrøn udenfor og lys fra bagsiden. Har store blomster, samlet i børsten til 2-6 stk., Kan Blomsterstand længde nå 25 cm. I de fleste tilfælde Corolla og bæger har en klar rød farve, men der er også lilla, hvid og lyserød. Blomstringen varer fra de første dage i juni til september. Hvid adskiller sig mindre tætte blomstrer, og også en flødekage. I lyserød salvia er blomstret kortere end i rødt, og kalyxen med en fløjlsagtig corolla har en jævn pink tone.\nMen den mest værdifulde er den lilla skinnende salvia. Fordi det er meget prangende og fængende. De mest populære sorter omfatter Fiery Star, Red Arrows, Sahara og El Salvador.\nLys rød er en busk op til 70 cm høj. Blade er ovoide i form, blomstrende med små arkiverede margener. På bagsiden har de en kort fluff. Blomstrer er løs og kan nå op til 30 cm. De består af store røde blomster med lange tubuli. Effektiv blomstring varer fra begyndelsen af juli til meget frost. Blandt de mest berømte sorter kan man skelne mellem en kirsebærblomst på op til 40 cm høj med lyserøde knopper og Lady in Red - med lys skarlet. Læs også: Primrose flerårig: plantning og pleje derhjemme\nPulverformet salvia er en uhøjtidelig plante op til 90 cm høj, der udvikler sig i form af en pyramide busk. Den har aflange blade med en fluff placeret kun langs venerne. Blomstrer i sammenligning med andre sorter er små - op til 20 cm i længden. De udgør blomster op til 2 cm i størrelse fra 5 til 25 stk. Denne art er værdsat for sin smukke og lange blomstring - mørkeblå og hvide corollas glæder udseendet fra begyndelsen af august til det sene efterår.\nDe mest berømte sorter: Anshuld med hvidlige blomster, Strata - små buske, besat med azurblå knopper og Victoria, der blomstrer stort i mørkeblå.\nMiddelhavs salvia arter er mere modstandsdygtige over for lokal frost, men kun under forudsætning af sne vinter eller forvarmning. De er mindre lunefuldt i sammenligning med tropiske repræsentanter og bedre tolererer tørke og utilstrækkelig befrugtning af jorden, "ligesom" forskellige mineralforbindelser.\nGruppen af middelhavssorter af salvia omfatter:\nVariegated salvia (viridis) - denne art har kun en dekorativ sort - salvia er et hormonum - og alle andre medicinske. Varmet salvia når 60 cm i højden, har mange forgreningsstænger med tætte blade, dækket af neddykket. Blomstrer af simpel type fra 18 til 30 cm i længden. Bracts adskiller sig i spektakulær pink eller violet farve. De mest berømte sorter: Isbjørn med lyserøde og lilla blomster, Pink Sandy - med rosa og Oxford Blue - med blålig violet. Læs også: Buttercups, plantning og pleje\nMulled salvia er en kompakt plante med en maksimal højde på 40 cm med blade af usædvanlig form. Et kendetegn ved blomster er lilla corollas. Særligt populært er sorten Lilla regn med lilla kopper.\nMælkebaksbladet salvia er en herbaceous sort af salvia med en rosette roset. Planten særegne er, at alle dens dele udstråler en behagelig aroma. Blade med serrate kanter spidt dissekeret nøgen ovenfra og med en fuzz på bagsiden. Blomstrer op til 28 cm i længden. Blomster med rosa corollas og karakteristisk smaragd gyder med lilla pletter.\nSalviu Jurisic - tilhører også Middelhavsgruppen, men fra et dekorativ synspunkt er det uden interesse.\nFrostresistente salviaarter vokser hovedsageligt i et moderat varmt klima, men denne gruppe kan også omfatte etiopisk salvia. Disse planter er præget af rigelig blomstring, der kun begynder fra det andet år efter afstigning til det åbne land. De er gode til at vokse i det russiske klima.\nTyper af frostresistent salvia:\nØk (skov) - en busk op til 60 cm høj. De petiolate nedre blade er større end de øvre. Inflorescences og flere par laterale grene repræsenterer klynger af 2-6 små blomster med lilla koronaler. Typisk for denne art af store violette skovler trives øjet fra midten af juni til september. Af de mest populære sorter kan skelnes Maynaht med blå-violette blomster, Plyumaozu - med mørk lavendel, Amethyst - en rødlig-lilla.\nSticky - denne slags salvia er bedst fanget i de lokale breddegrader. Højden kan nå 90 cm, har en masse pubescent stængler, dækket med lange petiolede gullige blade med serrate kanter. Blomstrende løst med lysegul corolla blomster. Blomstringen varer fra august til begyndelsen af frosten.\nFrodig salvia - en busk, der vokser op til 60 cm med blomstrer af blå-violet nuance. Blandt de populære sorter er den miniatureblå dronning og Rose Quinn med henholdsvis lyseblå og lyserøde blomster samt den hvide snehøje.\nLæs også: Plantning petunier på frøplanter og vokser fra frø\nHvordan man dyrker Salvia\nDyrkning af salvia fra frø er relevant for en- og toårige sorter. Stauder kan formere sig både af frø og vegetativt ved stiklinger eller ved at dele buske. Med hensyn til frømetoden kan den dyrkes med eller uden frøplanter. I det andet tilfælde er det vigtigt at vide, hvornår man skal sive salvia. For at den kan tilpasses og vokse i tide, er det bedst at bringe frø til jorden i det tidlige forår eller før vinterens indtræden, men denne instruktion gælder ikke for alle sorter. For eksempel kan mousserende salvia reproducere kun i frøplanter.\nNyttige oplysninger: I gartnerierne finder du både frø og granulat. Bortset fra selve frøet indeholder pellets organiske komponenter, der øger dyrkningen og udholdenheden af unge planter. Det skal tages i betragtning, at granulerne spirer langsommere end almindelige frø.\nHvis du vil vokse salvia på en frøplante måde, tildele for denne gang fra midten af februar til begyndelsen af marts. Jorden til plantning af frø bør være en løs og fugtig temperatur på op til 25 ° C. Drys frø med et tyndt lag jord og dække bakken med madfilm eller plastpose for at skabe en drivhuseffekt og forhindre hurtig fordampning af fugt.\nStænk jorden fra tid til anden med lunkent vand fra sprøjtepistolen og dæksel igen med en film. De første skud optræder i 2-4 uger. Efter udseendet af flere rigtige foldere kan filmen tages af og dives. For at planter skal udvikle et tilstrækkeligt stærkt rodsystem, skal dette gøres to gange. Det første dykke udføres, når der er 2-4 ægte blade. Planterne er plantet i potter 5 cm fra hinanden. I dette tilfælde skal cotyledonbladene skæres i jorden. Det andet dykke kan gøres 20-25 dage efter den første plantning af salvia på individuelle potter med en diameter på 10-12 cm.\nEfter udviklingen af 4 og 5 i det nuværende blad skal skuddene klemmes for at stimulere tillering. Med begyndelsen af april er det tid til at begynde at sæsonfrøplanterne, hvilket reducerer temperaturen om natten til + 10 ° C.\nSom allerede nævnt udvikler salvia sig godt i lyse sandjord, men ideelt set bør kalk og humus være til stede i dem. Anlægget skal sørge for god dræning, så fugt ikke stagnerer ved rødderne og ikke fremkalder putrefaktive processer. Plant det bedst i et godt oplyst område, fri for andre planter. Alle slags salvia, undtagen gluten, kan kun udvikle sig i solen. Klæbemidlet føles behageligt i penumbraen.\nDu kan plante kimplanter i begyndelsen af juni, når natten frost passerer. Plantning og pleje af Salvia stort ikke forskellig fra arbejde med andre haveplanter - det skal vandes som tørring af jorden, fra tid til anden at luge og løsne jorden, så det er mættet med oxygen. Til gødning brug universelle mineralske gødninger, introducere dem efter behov (normalt 2-4 gange i løbet af sommeren). Salvia være forpligtet til at fodre umiddelbart efter plantning i åbent terræn, og efter fremkomsten af blomsterknopper, fordi blomstrende tager meget energi fra planten. Vanding Salvia bedre om aftenen og ikke alt for rigelige, så vandet ikke stagnerer i rødderne.\nMed en langsigtet salvia er besværet lidt mere end med en- og to-årige, da det skal skære periodisk for at danne pæne buske. Beskæring bidrager også til frodige foderstoffer, der ikke giver mulighed for at strække sig. Når den flerårige sort til sidst falder, er det nødvendigt at fjerne de resterende falmede blomster og gøre et hårklipp inden vinteren rolig eller tidligt forår, når planten endnu ikke har "vågnet op". På samme tid skal du fjerne stædige skud, så kun unge områder med nyrer er tilbage.\nDe fleste slags salvia blomstre fra midten af juni til begyndelsen af de første frost, men nogle sorter har tid til at blomstre to gange i løbet af sæsonen. Så hvis du efter blomstringen helt skærer Salvia Forest, og så lav en mineralgødning, vil den i slutningen af sommeren blomstre igen. Efter den endelige blomstring er færdig, beskær og komprimere plantningen med en havekompost for at skabe et behageligt miljø til overvintring. Hvis salvia er ung, anbefales det at dække det med faldne blade eller lapnika.\nSygdomme og ødelæggere af Salvia\nNu ved du, hvordan du vokser salvia, og det er kun at sige et par ord om dets mulige sygdomme og skadedyr. Denne plante er syg så sjældent, at mange i deres praksis med at vokse ikke står over for sådanne problemer. Skadedyr ramte også det oftere. Normalt er det en hagebladlus, som, hvis den vises på stedet, påvirker det alt indiscriminately, hvalpe eller mider. Salvia kan også lide af snegle og snegle. Og hvis insekter kan klare insekticider, skal snegle og snegle fanges manuelt.\nTip: Lav en fælde for snegle og snegle, fordelt over stedet beholder med øl eller frugtsaft - søde lugt af gæring som en magnet vil tiltrække skadedyr, og de vil miste interessen for bladene af planter.\nEndelig tilbyder vi at se en interessant video om Salvia:\nForrige ArtikelVoksende indendørs primrose og hjemmepleje Næste ArtikelSå snart sneen kom ned


Polen | Museum for Warszawa opstanden mest populær Polen | Museum for Warszawa opstanden mest populær\nMuseum for Warszawa opstanden mest populær\nmandag, 6. januar 2014 - 7:05\nPolens præsident Bronislaw Komorowski under et besøg i 2011, hvor der blev delt medaljer ud til heltene fra Warszawa-opstanden på museet, der er blevet det mest populære turistmål i Warszawa. Foto: Præsidentens kontor.\nWARSZAWA: Besøgende har udpeget museet for Warszawa-opstanden, som det mest populære turistmål i den polske hovedstad.\nDet store museum for Warszawa-opstanden er af Tripadvisor udpeget som det mest populære rejsemål i den polske hovedstad.\nOpstandsmuseet har dermed overhalet Kongeslottet, som ellers har indtaget første pladsen på listen tidligere. Museet blev sidste år besøgt af over en halv million gæster, mens Auschwitz ved Krakow årlige besøges af over en million gæster.\nMuseet fortæller om den største modstandskamp under Anden Verdenskrig – opstanden i Warszawa i 1944, og de besøgende kan betjenes på en lang række sprog. Museet fortæller om den heltemodige, eller dumdristige opstand mod tyskerne i august 1944, mens den Røde Hær stod passivt på den anden side af Wisla, floden der deler Warszawa.\nOver 200.000 polakker blev slået ihjel, mest kvinder og børn, som der var flest af tilbage i den polske hovedstad.\nÅbnet af tidligere præsident\nWarszawa Opstandsmuseet blev åbnet af tidligere præsident Lech Kaczynski i 2004, mens han var borgmester i byen.\nDet var i anledning af 60 året for opstanden, som ikke må forveksles med en anden opstand i Warszawa under Anden Verdenskrig, nemlig opstanden i den jødiske ghetto. Men det er en ganske anden historie.


Betal med mobilen i Bilka | TV2 ØSTJYLLAND\nDetail-kæmpen tager hul på mobilbetalingen\n12. jun 2014, kl. 08:58\nKaffetørstige kunder i Bilka og Salling i Aarhus får nu mulighed for at anvende smartphonen, når caffe latten skal betales.\nDansk Supermarked med hovedsæde i Højbjerg har taget det første spæde skridt mod en virkelighed, hvor kunderne hverken skal have dankort eller kontanter med, når de handler.\nDagligvaregiganten har indledt et samarbejde med Danske Bank, der gør det muligt at anvende den populære MobilePay-app i Starbucks-kaffebarerne i Bilka og Salling overalt i landet.\nDet nye tiltag er kun det første spæde skridt, for samarbejdet har også mere langsigtede perspektiver.\n- Når 1,2 millioner danskere allerede har MobilePay i lommen og aktivt benytter løsningen som betalingsmiddel, så skal vi selvfølgelig stille den mulighed til rådighed. Samarbejdet med Danske Bank er fra vores side et led i en øget satsning på at understøtte kundernes brug af mobiltelefonen, siger e-commercedirektør i Dansk Supermarked Jørgen Klüwer i en pressemeddelelse.\n- Vi begynder i det små og gør os erfaringer og lytter til kunderne undervejs. Mobilbetaling udvikler sig med lynets hast, og på sigt er der ingen tvivl om, at mobiltelefonen bliver central i betalingen både i vores fysiske butikker og online. Derfor skal udviklingen følge med kunderne og deres behov, her og nu, siger Jørgen Klüwer.\nLanceringen af MobilePay i Bilka og Salling er blevet mulig, efter at Danske Bank for nylig har åbnet op for, at en række af mindre virksomheder kan bruge deres form for mobil betaling. Det forventes, at mindst 2.000 erhvervsdrivende vil benytte løsningen, inden året er omme. Mobilepay kan benyttes af alle uanset bank.


Showing results for tags 'kip'. - IHC-User.dk\nKipfunktion til rutelys\nHej, Er der et klogt hoved der kan fortælle om man kan bruge en knap til at lave en kipfunktion så man kan tænde lyset i gangen fra et soveværelse til rutelys. Samme knap skal så slukke for lyset i gangen igen? Syntes ikke rigtig jeg kan kombinere det med de forskellige funktionsblokke. Har kun wireless enheder i form af Kombirelæ og kombidimmer.\nKip tryk i Openhab\nHej Alle sammen mine tryk i ihc´en er lavet som kip, hvordan får jeg openhab til at lave kip tryk frem on eller off. kom sådan til at tænke på styre jeg på trykende eller output via openhab, kan se måde input og output er vist i channels i openhab. håber i kan hjælpe mig,\nOpenHAB 2 habpanel ringetryk/momentary.\nMorten H posted a question in OpenHAB\nJeg har lige fået OpenHAB2 til at virke på en RPi, i dag. Jeg har binded næsten alle udgange, og fået dem tildelt kontakter i Habpanel. Konen forstår at bruge det. Det fungere bare. Når jeg er kommet igennem alle baby steps, skal jeg have leget med Google Assistant. Men i første omgang, så fungere 2 af mine lysdæmpere og min garageport jo som "ringetryk". Så hvis jeg tildeler dem en kontakt går de bare i on, og lysdæmperen fiser bare op og ned. Jeg fandt en momentary switch ved at google lidt ( https://community.openhab.org/t/momentary-switch-habpanel/26672 ) og det virker fortræffeligt på PC'en, men straks over på en telefon eller tablet og så fungere det der mouseup altså bare ikke. Det virker i ny og næ, men det er som om habpanel's mousedown og mouseup ikke helt kan lide touch. Hvad har i andre gjort med jeres ringetryk funktioner? Næste problem er password beskyttelse af habpanel såfremt man laver port forwarding? Det virker en smule tosset at det bare er en http(uden s) og uden password. Så åbner man bare op for gud og hver mand.\nFunktionsblok til alarm\nmicmouritzen posted a question in IHC Visual 2.0\nHej. Jeg er i gang med at programmere min IHC alarm og ønsker at kunne tilkoble skalsikring med ét tryk og frakoble med et andet tryk. Tilkobling af skalsikring er, i funktionsblokken for alarmen, beregnet for et kip-tryk. Er der nogen der vil hjælpe med ovenstående ønske? Mvh. Michael\nKip - Hvad Præcis Gør Denne?\nYoinkz posted a question in IHC Visual 2.0\nHej Eksperter, Helt præcis, når man vælger nogle FB inde i IHC styringen, så kan man vælge: Tænd, Kip, Sluk. Har ikke lige haft mulighed for at teste det endnu, men hvad præcis gør Kip'en? Tror alligevel godt jeg kan regne de sidste to ud, men har ikke lige kunne gennemskue den sidste der . // Yoinkz


På Vestermarkskolen vil vi gerne give eleverne gode oplevelser. De praktisk-musiske aktiviteter giver eleverne forskelligartede indtryk og motiverer eleverne til at kommunikere om det, de oplever. Eleverne bruger deres hænder, krop og alle deres sanser, når de skaber deres eget udtryk. Dette giver eleverne stor livsglæde. Vi har på skolen egne lokaler til billedkunst, sløjd og musik.\nBilledkunst er et vigtigt udtryks- og kommunikationsfag. Ikke mindst for elever med verbale vanskeligheder får faget ekstra vægt, idet eleverne kan få gode udtryksmuligheder via den billedskabende proces. Omgivelsernes reaktion og vurdering af arbejdet er af afgørende betydning, når eleven skal opleve, at billedsproget har reel funktion og selvstændig værdi.\nBilledkunst skal medvirke til:\nAt styrke fantasi, kreativitet, opfindsomhed og nysgerrighed.\nAt stimulere den følelsesmæssige og motoriske udvikling.\nAt give eleverne færdigheder, teknikker og interesser, der gavner dem i skolen og fritiden.\nAt udvikle elevernes billedudtryk.\nAt udvikle begreberne farver, former og størrelser.\nAt udvikle den æstetiske sans.\nAt udvikle elevernes koncentration, samarbejdsevne, opmærksomhed og tolerance overfor andre.\nSort kardus + farvekridt\nGrå kardus + akryl\nLærred + akrylmaling\nIagttagelsestegning. Motivet er inspireret af skolens kælkebakke samt vinterbilleder (kunst og foto). Den hvide farve er udgangspunktet. Derefter er hvid iblandet ganske lidt farve - rød, blå sort og grøn\nAt give eleverne elementære sløjdfærdigheder som at måle op, save, slibe og hamre.\nAt arbejde frem imod et færdigt produkt.\nAt bevidstgøre eleverne om, hvor man kan hente/købe materialer som værktøj, træ med mere.\nAt fremme interessen/lysten til at opholde sig i naturen.\nAt opleve glæden ved selv at skaffe sig sin mad.\nAt styrke det sociale samvær eleverne imellem på trods af spredningen med hensyn til alder og funktionsniveau.\nValgfaget har indeholdt følgende aktiviteter :\nFremstilling af 1-2 lærerbestemte sløjdprodukter (bordskånere/CD-holdere) og produkter efter eget valg.\nEt besøg i det lokale byggecenter.\nAfhentning af materiale hos en lokal tømrerhandel.\nSnitning af snobrødspinde, og bage snobrød/fladbrød over åben ild på skolens udelivsområde, som er et mindre skovområde med en bålplads i en lille belysning.\nFisketur og efterfølgende tilberedning af fisken over bål.\nTing i ler og milebrænding.\nPå Vestermarkskolen er vi glade for at bruge musik, når klasserne samles. Alle børn er musikalske og mange reagerer med opmærksomhed og glæde på de musikalske aktiviteter. Musik kan alle være sammen om uanset funktionsniveau. To gange om ugen samles alle klasser på skolen; om mandagen har vi fælles morgensamling og synger et par sange – ofte er den ene sang om den aktuelle årstid. Om fredagen samles vi en halv time i gymnastiksalen for at synge og danse sammen.\nPå skolen er der ansat en musikterapeut, som laver musik med børnene på mindre hold eller individuelt.\nI nogle klasser arbejdes der også med musik på andre måder. Nogle klasser synger godmorgensang eller navnesang ved deres morgensamling. Nogle klasser synger, spiller, dramatiserer og danser med eleverne. Børnene kan godt lide at bruge forskellige rekvisitter såsom ærteposer, chiffontørklæder, faldskærm, rytmepinde, dansesnor, bjældebånd samt legetøj, som retter børnenes opmærksomhed på fortællingerne i musikken og stimulerer deres fantasi og kommunikation. Musikken bruges også i klasserne som en ramme om, det vi nu skal være sammen om; det kan fx være et emne om trafik, cirkus, indianere eller vejret. I nogle klasser bruges det at lytte til musik til at finde ro og fordybe sig.\nHvert år er der klasser, som inviterer professionelle musikere eller musikundervisere med særlig interesse til at komme på skolen og lave aktiv børnekoncert. Indenfor de sidste år har fx Linette Riber, Michael Back og Rose & Slot været på skolen. Vi tager også gerne ud og oplever en koncert eller en festival.\nPå Vestermarkskolen skal musikken medvirke til børnenes følelsesmæssige og intellektuelle udvikling, udvikling af opmærksomhed, koncentration og samarbejde, motorisk udvikling, forståelse af sig selv som en del af et fællesskab, udvikling af sprog, fællesskab og glæde.\nDer er på skolen tradition for at lave drama i forårets emneuge. Denne uge afsluttes med optræden for forældrene ved en stor fest.\nDrama indgår i aktiviteterne i musikundervisningen. Vi dramatiserer fx handlingen i et stykke musik, fx er vi sørøvere, cowboys, cirkusartister eller nisser der pynter juletræ. Vi arbejder med, hvordan disse personer ser ud, hvordan er deres ansigtsudtryk og kropssprog, og hvordan agerer de sammen med andre mennesker.\nDe ældste elever på skolen har arbejdet med drama og dansk og har lavet en gyser film.\nFormålet med undervisningen i drama er at udvikle elevernes lyst til og færdighed i at bruge drama som udtryksform.\nUndervisningen giver mulighed for indlevelse og forståelse af dramatiske udtryksformer og indlevelse i mennesker, situationer og miljøer.\nVi holder hvert år fastelavnsfest, hvor børn og voksne er klædt ud og slår katten af tønden. Der er mange fantasifulde kostumer og nogle af børnene lever sig godt ind i den rolle, de har valgt.\nDe elever der har interesse for faget kan tilbydes det.\nOmforandring af tøj købt i genbrug.\nBroderi og anden udsmykning.


→ Bedste 2 Takts Benzin Blandingsforhold på nettet\nHjem2 Takts Benzin Blandingsforhold\n2 Takts Benzin Blandingsforhold\nTemmelig mange internet forhandlere tildeler nu om stunder en lang række forskellige former for fragt. En af de populære er efterhånden at få leveret til et udleveringssted, hvor du kan afhente din bestilling når du har tid. Leveringsformen er jo vældig hensigtsmæssig, og mange gange også den billigste fragttype ved køb af 2 Takts Benzin Blandingsforhold.\nDu kunne ligeledes foretrække at få det leveret til din hjemmeadresse eller til dit arbejde. Leveringsformen er for det meste en smule mere pebret, men endvidere særligt let. Den mindst kostelige slags levering er unægtelig selv at hente varerne, som dog stiller krav om at du er lige ved e-butikkens adresse.\nLeveringstiden på kan vise sig at være vældig afgørende forudsat du har brug for produkterne inden for kort tid, så derfor er det fuldt ud vigtigt at man kigger nærmere på det estimerede leveringstidspunkt ved den respektive vare.\nStørstedelen af online virksomheder frembyder 1 hverdags levering på de fleste af deres varer, eksempelvis 2 Takts Benzin Blandingsforhold, som alligevel er påkrævet at du når at bestille inden et givent tidspunkt, således at de med sikkerhed kan nå at få pakken ekspederet forud for at de logistikansatte har fri.\nNogle enkelte forretninger på nettet frembyder levering uden omkostninger, men oftest gælder det kun hvis du shopper for en konkret pris. I øvrigt skulle man udvælge den mest prisbevidste form for levering, som oftest – om man befinder sig i Odense, Hobro eller Billund – vil blive at få bragt din ordre til et afhentningssted.\nDet er ret let for almindelige dødelige at vurdere prisniveauet fra flere webbutikker, og til tak har adskillige e-forhandlere fundet det uundgåeligt at tvinge salgspriserne på mange af deres varer – til piger og drenge, men ligeledes til voksne – betydeligt, og endda nogle gange yde fragt uden beregning.\nMen det kan ikke desto mindre vise sig lønnende at kigge forbi diverse internet outlets efter rabatkoder på 2 Takts Benzin Blandingsforhold forud for at du gennemfører din handel, sådan at man er usvigeligt sikker på at opnå den skarpeste pris.\nMan skal trods alt være så påvagt, at i tilfælde af at en webbutik markedsfører bedst i test varer for en salgspris der kan virke grænseløst lav, så burde det undertiden være et symbol på en snydagtig e-forretning. Køb med gængse betalingskort er imidlertid omfavnet af en forordning, som dækker dig som køber imod falske internet forretninger.\nVi går generelt ind for bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed kan du udnytte en afbetalingsløsning som for eksempel ViaBill, forudsat du gerne vil betale prisen over et længere tidsrum.\nForinden nogen shopper på en butik på nettet kan man for at være sikker overveje deres forretningsaftale, men det er gerne ikke super interessant.\nEt andet alternativ kan derfor være at se nærmere på om e-handlen er støttet af e-mærket, som længe har været en indikation om at webbutikken retter sig efter de officielle regler, foruden at online firmaet en gang i mellem kontrolleres af sagkyndige der har den nødvendige knowhow om de gældende regulativer. Derudover giver det dig chance for at blive hjulpet, når du skulle få problemer ved dit indkøb.\nUdover dette er det godt at køberen er påpasselig med de vigtigste reglementer der kan håndhæves i forbindelse med transaktionen, fx hvilken byttepolitik online forhandleren tilbyder. I relation til det er det tilmed essesentielt, at man stadigvæk bevarer sin faktura e-mail, så man altid kan bevidne sin ordre af 2 Takts Benzin Blandingsforhold, uanset om du skal shoppe til en herre eller dame.\nTrustpilot leverer uden sammenligning strålende chancer for at besigtige en lang række øvrige brugeres iagttagelser og herved støtter vi, at du eftersøger online forhandlerens omtaler af 2 Takts Benzin Blandingsforhold forud for at du lægger din bestilling.\nFacebook tilbyder endvidere fuldstændig værdifulde muligheder for at få indblik i online shoppens pålidelighed. Derudover ser vi faktisk online shops i Danmark som gør det muligt at udfærdige en anmeldelse af deres købsoplevelse, hvilket ydermere kan tages i brug til vurdering af kundernes tilfredshed.\nVores hjemmeside er finansieret af reklameindtægter. Vi har samarbejdsaftaler med et hold af internet virksomheder eftersom vi publicerer virksomhedernes varer, og opnår betaling om en bruger fra vores side foretager et køb.\nInformationer vedrørende produkter og internet butikker vedligeholdes rutinemæssigt, men det er umuligt for os at give garantier imod justeringer der eventuelt er udarbejdet siden vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


MineMål - Velkomstrabat\nVi byder dig velkommen til fordelsprogrammet MineMål ved at give dig en velkomstrabat.\nVelkomstrabatten er en rabatmulighed på op til 1.000 kr., som du kan bruge, når du optager eller ændrer lån, kreditter og boligfinansieringsprodukter i Nykredit Bank.\nDu kan se, hvor meget du har tilbage af din velkomstrabat i din mobilbank eller i den nye version af netbanken, som du finder her\nHvis du stadig har hele eller dele af rabatten tilbage, når året er omme, får du automatisk refunderet de gebyrer, du har betalt for serviceydelser i Nykredit Bank (fx MasterCard-kortgebyr eller -hævninger i udlandet).\nAlle kunder, der opfylder kriterierne for fordelsprogrammet, kan bruge velkomstrabatten i perioden 1. januar 2019 til 31. december 2020. Velkomstrabatten er en engangsrabat, som byder dig velkommen til MineMål.\nSe vilkår for velkomstrabat\nDu får en MineMål-konto, hvor vi hvert kvartal indsætter 250 kr. Vi vil nemlig gerne hjælpe dig et skridt nærmere det, du går og drømmer om.


Elever: Send ikke vores kammerat til Irak | TV2 Nord\nKammeraterne på gymnasiet forsøgte at råbe politikerne op. De mener, at deres kammerat Taza Haj skal have lov til at gøre sin uddannelse færdig i Danmark. Foto: Christian Henriksen\n- Det er min bedst ven. Det er hårdt, at tænke på. at han skal rejse, siger Lasse Gade Ekelund (i gul jakke). Foto: Christian Henriksen\nFlere hundrede elever fra Dronninglund Gymnasium deltog i demonstrationen. Foto: Christian Henriksen.\nEt sidste farvelkram til Taza Haj fra kammeraterne i 2. B. Foto: Christian Henriksen\nFlere hundrede elever fra Dronninglund Gymnasium demonstrede i dag foran asylcentret i byen. De er utilfredse med, at den irakiske flygtning og gymnasieelev Taza Haj sammen med sin familie skal sendes tilbage til Irak.\n14. nov 2018, kl. 15:21 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nEleverne på Dronninglund Gymnasium lod i formiddag bøger være bøger og gik udstyret med banner og skilte protest march fra gymnasiet til asylcentret i Dronninglund.\n- Det er den eneste måde, at vi kan gøre noget på som gymnasieelever, siger Anders Meng fra Dronninglund Gymnasium.\nDeres kammerat Taza Haj fra 2. B. skal sammen med sine tre søskende og forældre forlade asylcentret.\nTaza Haj flygtede til Danmark fra Irak i 2011. Han og familie har været 7 år og 4 måneder i Danmark og boet forskellige asylcentret.\n- Jeg synes ikke, at det er retfærdigt på nogen måde. Han er en rigtig god ven på gymnasiet, og bare på grund af at hans asylansøgning er blevet afvist, så bliver han bare sendt hjem. Det er surrealistisk, siger Simon Holst, som går i 2.g. på Dronninglund Gymnasium.\nFamilien Hajs har siden 2011 fået en række afslag på at opholde sig i Danmark, og de skal nu flytte til Udrejsecentret Sjælsmark på Sjælland.\nForan asylcentret i Dronninglund viser de mange elever deres utilfredshed med Udlændingemyndighedernes afgørelser.\n- Vi gør, hvad vi kan for at støtte op om det her og vise, at vi er utilfredse. Det er ikke retfærdigt, siger Nina Natalie Friis fra 2.g på Dronninglund Gymnasium.\nTaza Haj er meget påvirket af stemningen og dagen. Han går rundt og krammer sine klassekammerater.\n- Jeg har det dårligt med at jeg skal forlade mine venner, min skole og min hverdag heroppe. Jeg har det rigtig dårligt med det, siger Taza Haj.\nHan og hans to mindre søstre går alle i skole i Dronninglund, mens hans storebror går i skole i Aalborg.\nFamilien skal nu have ophold på Udrejsecenter Sjælsmark på ubestemt tid, da de ikke ønsker, at rejse tilbage til Mosul i Irak, og Irak ønsker ikke at modtage flygtninge, som ikke vil rejse tilbage\nForan Asylcentret bliver der sunget og krammet og sagt farvel.\n- Det er min bedste ven i klassen. Det er fandme hårdt at tænke på, at han skal forlade os nu, siger Lasse Gade Ekelund fra 2. B.\nKlokken lidt i 11 er det tid til det sidste fælleskram i 2.B., inden Taza Hajs og familien forlader Dronninglund.\n- Det er rigtig hårdt at sige farvel til mine kammerater. De er så søde, og der er rigtig mange som har støttet mig, siger Taza Haj, inden han forlader Dronninglund og kører mod Sjælland i en bil sammen med sin familie.\nFamiliens næste hjem i Danmark er Udrejsecentret i Sjælsmark. Det er uvist hvornår familien kan sendes hjem til Irak og om Taza får mulighed for at færdiggøre sin gymnasieuddannelse.\nI aktion: Hjælp til udvist klassekammerat\nRøveri i Sulsted: Politiet efterlyser vidner\nDedikerede AaB-fans: Helene og Anders skal giftes på Aalborg Stadion\nTo 14-årige drenge erkender brand i Brønderslev


Populær sport stormer frem: Nu kommer den til byen - sn.dk - Taastrup\nTo tennisklubber fik en god idé om at etablere padelbaner. Her er det Jørgen Skovbæk, TIK Tennis (tv.) og Børge Korsholm, Hedehusene Tennis (th). De to klubber har henholdsvis 165 medlemmer og knap 300 medlemmer. Foto: Jens Bjerge\nArtiklen: Populær sport stormer frem: Nu kommer den til byen\nTaastrup - 01. marts 2021 kl. 06:12\nSnart er der mulighed for at dyrke endnu en form for sport i Hedehusene.\nLæs også: Padelbane åbner snart\nHedehusene Tennisklub er nemlig i gang med at etablere en padelbane nær Hedehusene Hallen.\nDet er et fælles projekt mellem Hedehusene Idrætscenter og Taastrup Idræts Center. Det fortæller Jens Bjerge, der er formand for førstnævnte, og en af tovholderne projektet, hvor der også kommer to padelbaner i Taastrup.\n- Vi har netop sendt ansøgning om byggetilladelse af sted for alle tre baner, og så regner vi med, at man til maj kan spille padel i Hedehusene, siger Jens Bjerge.\nHan ser frem til, at den nye sportsgren kommer til byen.\n- Når der også kommer en masse nye mennesker til Nærheden, så er vi også nødt til at forny os, og derfor er det super godt, at vi kan tilbyde padel. Og den helt store fordel er, at det er en sport, der kan spilles af alle fra 12 år og opefter, siger Jens Bjerg.\nDen nye padelbane vil være forankret i Hedehusene Tennisklub, og det vil primært være en foreningsaktivet\n- Så klubben får mulighed for at udbygge deres aktivitet. Men når banen er ledig, så er det også tanken, at man kan leje sig ind på banen, når der er ledige tider. Andet vil være fjollet, hvis der er ledige tider, for håbet er jo, at banen bliver brugt så meget som muligt, siger Jens Bjerge.\nSådan kan padelbaner se ud. Banerne i Hedehusene og Taastrup bliver såkaldte panorama-baner, og ifølge Jens Bjerge er det flotte baner. Foto: Jens Bjerge\nPadel er en af de sportsgrene der er allermest på vej. Det ses blandt andet på antallet af baner i Danmark. i 2019 var der 99 baner, i 2020 var der 203 baner, og i 2021 forventer Dansk Padelforbund, at man runder 350 baner. I alt regner forbundet med, at der er over 10.000 aktive padelspillere både i foreningsregi og som selvorganiseret idræt.\nHver af de tre baner koster cirka 500.000 kroner. Banen i Hedehusene finansieres af Hedehusene Idrætscenter, mens banerne i Taastrup Idræts Center finansieres ved, at man har fået byrådsgodkendt at udskyde et afdrag på et lån til Høje-Taastrup Kommune. Samlet lyder regningen altså på omkring 1,5 millioner kroner.\n- Folk har siddet mere inde i den seneste tid, så alt hvad vi kan gøre for at lokke dem ud og bevæge sig, er godt. Så hvis sådan en bane kan hjælp, så er det en billig investering, siger Jens Bjerge og fortæller, at processen startede for et år siden, da Hedehusene Tennisklub og TIK Tennis fik ideen.\nFor nylig kom det også frem, at der kommer et nyt padelcenter ved siden af Racehall i Høje-Taastrup. Men Jens Bjerge frygter ikke, at de nye foreningsbaner ikke bliver brugt.\n- Vi ryster ikke på hænderne, da det er to forskellige måder at dyrke sport på. Vores aktiviteter er de helt borgernære tæt på borgerne, og jeg tror, det kan blive en fordel for os, fordi man her kan være en del af en klub og få venner, siger Jens Bjerge, der også er formand for Idrættens Samfund i Høje-Taastrup Kommune.\nPadelbanen i Hedehusene vil ligge ved siden af tennisbanerne ved Hedehuset, mens banerne i Taastrup bliver placeret nær minigolfbanen i Taastrup Idræts Center.\nIdrættens Samråd, Taastrup Idræts Center og Hedehusene Idrætscenter ansøgte sidste år Høje-Taastrup Kommune og tilskud til de tre baner, men der var ikke budget til det. I stedet har man nu fundet andre måder at finansiere banerne på.\nEtableringen af de tre baner afhænger af, at man opnår byggetilladelse.


Rutsker Højlyng | lex.dk – Trap Danmark\nHøjlyngen er det bornholmske navn for den lynghede, som engang dækkede op mod en femtedel af øens areal. I dag er det meste af den gamle højlyng forsvundet, men i de små åbne arealer i Rutsker Højlyng kan man stadig få et indtryk af den engang så vidtstrakte bornholmske hede.\nSine steder fremstår Rutsker Højlyng næsten eventyragtig med sit opragende grundfjeld og store ledeblokke, som ligger spredt i landskabet. En stor del af området er i dag groet til i rødgran, men hist og her findes stadig åbne hedearealer med hedelyng, ene, bævreasp, krybende pil, blåbær, tyttebær, liden klokke, tormentil og bølget bunke. Dertil kommer bl.a. fire arter af ulvefod samt rundfinnet og sort radeløv. I de fugtige lavninger vokser smalbladet kæruld, plettet gøgeurt, rundbladet soldug, vandnavle og mosetroldurt, mens man i nåletræsplantagerne bl.a. kan finde skovstjerne og linnæa.\nHøjlyngen er levested for flere dagsommerfugle, og i juli-august kan man fx opleve hvid admiral, når den sammen med kejserkåbe, markperlemorsommerfugl og skovperlemorsommerfugl opsøger de blomstrende brombærbuske og tidsler i skovkanten.\nLidt over 2 ha af Rutsker Højlyng blev fredet i 1930. Derudover indgår den sydlige del af området i fredningen af Spellingemosen fra 1983.\nLæs mere om Det åbne land på Bornholm\nRaghammer Skydeterræn og Odde\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Top-Jensen, Morten: Rutsker Højlyng i Trap Danmark på lex.dk. Hentet fra https://trap.lex.dk/Rutsker_H%C3%B8jlyng


Reykjavik | Rejseliv.dk\n72har været der...Har du? (Log ind)11vil gerne hertil...Vil du? (Log ind)3kan besvare spørgsmål...Kan du? (Log ind) Vis ældste tipsVis mest ratede tips 4 Tips til ReykjavikGiv et tip til Reykjavik og del dine erfaringer med andre rejsende.Du skal være logget ind for at tilføje tips. Log ind eller opret en profil\n189 fandt dette tip nyttigt\nSkrevet af lcp den\n04/05/09 Tag bussen fra Reykjavik (syd-østpå) til Skaftafell som ligger v. Europas største gletscher Vatnajökull. Her er næsten altid godt vejr/solskin og en helt fantastisk skøn og varieret natur at vandre rundt i. Det særligt smukke vandfald; Svartifoss, tre gletscher-arme man kan komme helt tæt på og røre, en kæmpe delta-slette, græsklædte fjelde der vrimler med blomster og fugle, stilhed og larmende gletscher-floder, smukke sten man kan samle, urter man kan lave snaps af, smukke farver og kontraster!Bo i telt på den udmærkede campingplads - et godt tip er at ha de mest nødvendige ting med du skal bruge for camping-butikken er ret dyr! Indberet tip som upassende\nSkrevet af jabuace den\n27/03/09 Er man til store lækre bøffer, så prøv den agentinske restaurant i Reykjavik. Det er helt fantastisk! Indberet tip som upassende\nDrik postevand overalt\nSkrevet af xrg den\n08/03/09 Det lækreste postevand i verden! Det er iøvrigt heller ingen skam at bede om postevand på restauranter, da islændinger er meget stolte af deres postevand. Det er iøvrigt altid gratis at bestille postevand i restauranter på Island. Indberet tip som upassende\nSkrevet af mikkelmarius den\n22/01/09 Hvis du vil opleve ny, spændende musik kan det anbefales at besøge musikfestivalen Iceland Airwaves som afholdes i Reykjavik den tredje weekend i oktober hvert år. Læs mere på http://www.icelandairwaves.com/ Indberet tip som upassende\nWikipedia om ReykjavikReykjavík (røgvigen eller den rygende bugt på islandsk) er hovedstaden og den største by i Island beliggende på halvøen Reykjanesskagi på Islands sydvestlige side. Indbyggertallet var 118.000 ved folketællingen i 2007;arealet udgør 274 km²; inklusive forstæder er indbyggertallet op imod 200.000, eller næsten 2/3 af hele øens befolkning. I Reykjavík befinder sig Altinget (det islandske parlament), regeringsbygningen, Háskóli Íslands (Islands universitet, der blev grundlagt i 1911), andre højere læreanstalter, museer, opera, teatre og en international dybvandshavn. Læs mere på Wikipedia Videoer fra ReykjavikHar du en video du vil dele?Tilføj videoDer er endnu ikke tilføjet nogen videoer Billeder fra ReykjavikTilføj billeder Redaktionen skriver...Verdens nordligste hovedstadIsland er for alle typer af rejsende.\nBørnefamilier vil finde en by med et rolig tempo og ...5 islandske godbidderDILL Restaurant\nHvad: Stil, elegance og fantastisk ...44 grader varm vinterFoden rammer ganske forsigtigt overfladen i det cirkelrunde bassin. Milde himmel, det er gloende varmt. ...Islands kogende undergrundIsland er berømt for sine termiske bade – og, jo, der er mange andre muligheder end Den ...Andet end shoppingImagine Peace Tower: Frem til 8. december kan man opleve Yoko Onos lysende fredstårn på ...Læs alle 6 artikler om Reykjavik Info om Reykjavik:114.000indbyggere100 ISK = 0,0000 kr.C,F220 V19:13GMT 0Forvalg+354103.000 km²(landet) Spørgsmål om Reykjavik\nStil et spørgsmål om Reykjavik til andre brugere på rejseliv.dk


Noget til eftertanke\nUgeAvisen Struer d. 20 februar 2001\nPalle Ravn er 25 år. Han er bløder og HIV-smittet. Han bor sammen med sin kone Rikke Ravn i Fousing Kirkeby. Palle er en af 90 uheldige, som blev smittet med HIV gennem donor blod fra det skandinaviske firma Novo Nordisk for ca. 17 år siden. Da han var 8 år, blev hans mor bekendt med hans sygdom. Hans forældre fortalte ham det ikke med det samme, men første et par år senere, da de nærmest fra tvunget til det. Holstebro Dagblad meddelte dem nemlig, at de ville bringe Palle på forsiden.\n- Jeg forstod det ikke dengang. Jeg var jo vant til at blive stukket og gå til kontrol, så det gjorde ingen større forskel. Min far sagde jo ikke ligefrem, at jeg skulle dø, fortlller Palle med et galgenhumoristisk grin. Det var på det tidspunkt Palle rigtig kom i søgelyset. Kommunen ønskede en samtale med hans forældre som krævede, at kun de nærmeste måtte være til stede. Men på trods af aftalen ventede der et hav af folk, som ikke havde nogen relation til Palle. Hans forældre tog derfor hjem.\n- Jeg mærkede aldrig noget til omtalen. Mine forældre tog slæbet og gjorde alt for at aflaste mig, konstaterer Palle. Begge Palles forældre havde kræft, og da han var 17 år døde hans mor. - Det var selvfølgelig en stor sorg for min far og jeg, men min far var optimist og gjorde det lettere for mig at komme videre, smiler han og fortsætter. - Det var nok også en af grundene til, at jeg hurtigere kom over min fars død, for ca. 3 år siden.\nPalle er en meget livsglad og aktiv person. Han er førtidspensionist, men hans hverdag er langt fra tom. Palle er politisk aktiv. Han har før stillet op til byrådsvalget og håber at blive valgt d. 20. september i år. Desuden holder han mange foredrag om sine sygdomme og om, hvordan han lever med dem. - Jeg håber på at ændre folks syn på livet og værdsætte det. Man skulle umiddelbart tro, at Palle er meget præget af sine sygdomme, men bortset fra hans medicin, lever han en normal tilværelse. Han ser ikke sine sygdomme som en forhindring, men som en opfordring til at leve livet, nu og her.\n- Alt det man ikke dør af, gør én stærkere, konstaterer han og fortsætter. - Man ved aldrig, hvor længe man lever. Jeg kan da lige så god blive kørt ned i morgen, som je kan dø af sygdommene. Han trækker på skuldrene. - Jeg er egentlig ikke mere udsat end andre og føler heller ikke, at jeg har ret til at ynke mig. Men skal altid huske på, at der er mange som har det langt værre, slutter Palle tilfreds.\nMit notat: Artiklen bleve lavet at to skoleelever som et led i et projekt hvor de skulle udgive et særnummer i ugens avis.


V: Ikke op til os, hvor de skal rejse hen | Information\n"Det skal jeg da ikke afgøre. Det må være op til den enkelte," siger folketingsmedlem Karen Ellemann.\nHun er Venstres integrationsordfører, og hendes udtalelse er nok det tætteste, man kommer et svar på spørgsmålet: Hvor i alverden kan udlændinge på tålt ophold rejse hen, hvis de vil forlade Danmark?\nNetop de tålte udlænding-es rejsemuligheder udgør et omdrejningspunkt i rege-ringens omstridte forslag til en 'tuneserlov', der i disse dage hastigt er på vej gennem Folketinget.\nIfølge lovforslaget kan udlændingene nemlig til enhver tid pakke kufferten og udrejse af Danmark:\n"Alle udlændinge på tålt ophold kan frivilligt udrejse af Danmark," fastslår lovbemærkningerne.\nGør udlændingene ikke det, må de til gengæld finde sig i at blive pålagt dels at overnatte i Sandholm, dels en daglig meldepligt hos politiet.\nEftersom Flygtningenævnet allerede har vurderet, at det er for risikofyldt at tvangsreturnere dem til hjemlandet, har Information forsøgt at få besvaret det enkle spørgsmål: Hvor skal de rejse hen?\nMen uanset at spørgsmålet lyder simpelt, så er det så godt som umuligt at få besvaret. I hvert fald har det hverken fra Integrationsministeriet, Udenrigsministeriet, Udlændingeservice eller Rigspolitiets Udlændingeafdeling været muligt at få oplyst hvilke rejsemål der kunne komme på tale.\nEn lang række organisationer - heriblandt Institut for Menneskerettigheder, Advokatrådet, Amnesty International, Danske Advokater og Retspolitisk Forening - har netop grebet fat i spørgsmålet om udlændingenes manglende rejsemuligheder, men Integrationsministeriet nøjes med i sit høringsnotat at affeje alle betænkeligheder.\nDet sker med knap halvanden linje: "Det er regeringens opfattelse, at alle udlændinge på tålt ophold frivilligt kan udrejse af Danmark."\nOg så tilbage til integrationsordfører Karen Ellemann.\n- Hvor skal de rejse hen?\n"Jamen, jeg har egentlig ikke så meget at tilføje til ministeriets høringsnotat."\n- Men hvor skal de rejse hen?\n"Det er sådan set ikke vores beslutning."\n- Men når de nu ikke kan rejse til deres hjemland? "Der er mange andre lande i verden. Vi ønsker blot at understrege, at der ikke er nogen her i Danmark, der holder på dem."\nHeller ikke den konservative integrationsordfører Helle Sjelle kan pege på et anvendeligt rejsemål:\n"Det må de selv om. Der står i lovforslaget, at de kan rejse, og det må jeg henholde mig til," lyder hendes svar.\n- Mener du, at de skal tage til deres hjemland?\n"Jeg må tro, der er en rejsemulighed, når det står i lovbemærkningerne, og længere er den ikke."\nTålt ophold er lovligt\nAnne la Cour, jurist i Dansk Flygtningehjælp, kan heller ikke svare: "Hvis de skal rejse legalt til et andet land, kræver det et visum, og det er ikke særligt realistisk, at de vil få det," vurderer hun.\nHeller ikke seniorforsker Kim U. Kjær fra Institut for Menneskerettigheder kan svare:\n"Der findes ikke noget svar. Og der er ikke noget tredjeland, der har tilkendegivet, at de vil tage dem. Desuden savner det mening at forvente, at de vil rejse ud, når de opholder sig lovligt i Danmark på tålt ophold, hvilket jo anerkendes i lovforslaget," siger han.\n- Den ene af de to tunesere er jo udrejst?\n"Vi ved ikke, hvordan han er udrejst. Vi ved ikke, om det er sket lovligt eller på falske papirer. Men de danske myndigheder kan jo ikke forlange, at folk skal gribe til ulovligheder og f.eks. udrejse på en falsk identitet," siger Kim U. Kjær.\nHelle SjelleKaren Ellemann\nAmnesty InternationalDansk FlygtningehjælpFolketingetIntegrationsministerietRigspolitietUdenrigsministerietUdlændingeserviceVenstre\n03. december, 2008 - 12:31\nEn ganske typisk opførsel for det nuværende regime.\n04. december, 2008 - 02:09\nKære Winston (ham fra 1984?) det kunne blive dig selv, der blev udsat for de hemmelige domstole efterhånden som regimet forventeligt, og umærkeligt glidende, udvider systemet til også at gælde danske statsborgere.\nKafka, Orwell og Huxley har i sandhed levet forgæves.\n04. december, 2008 - 02:11\nKære Ghandi (ham der med livet som indsats prædikede ikke vold og forståelse?)\nEr herboende udlændinge ikke også en slags mennesker?\n04. december, 2008 - 02:44\n"Det skal jeg da ikke afgøre. Det må være op til den enkelte," siger folketingsmedlem Karen Ellemann."\nMon ikke Uffe Elleman Jensen i øjeblikket krummer tæer over sin pinlige og opportunistiske datter?\n04. december, 2008 - 08:15\nWinston Ghandi henviser hverken til Winston Smith eller Mahatma Gandhi, men til den samme hyperaktive møgspreder, der skifter brugernavn lige så snart hans profil bliver spærret, eller bliver kendt for at være en troll.\nFør Winston Ghandi, hed han Jens Jensen, før det Antonius G, og tidligere har han også kaldt sig Gårdmand Bjørn, Oluf Larsen, Alfons Åberg, og et utal af andre alias'er.\nTilsyneladende hopper alle på limpinden hver gang, inklusive moderator.\nJeg kunne komme i tanke om adskillige andre debattører som har luftet betydeligt mere rabiate holdninger end den kære Winston (Churchill?). Forskellen er bare at de har de "rigtige" holdninger, og derefter ikke uge efter uge, skal skifte nick for at kunne deltage i debatten.\n04. december, 2008 - 10:41\njeg har ikke hævdet at Winston (a/ka/a Snaphanen m.fl.) skal ekskluderes pga. "forkerte" holdninger, eller fordi han skulle være rabiat.\nProblemet er snarere, at han lyder som om han har rabies. Der vedholdende og åndsforladte glammen er ganske enkelt irriterende.\n04. december, 2008 - 11:41\npersonligt synes jeg alle der opfører sig som om de er hjernedøde, er irriterende. Måske er "hjernedøde" lidt for polemisk et udtryk - med altså gruppen af personer der er præget af vanetænkning og ikke tør udfordre egne vaneforestillinger.\nBåde dem der lader som om, og de der reelt er, er i min optik irriterende. Som regel er jeg både tolerant, tålmodig og overbærende, så jeg kammer sjældent over af frustration over andres udgydelser. Mine udgydelser trækker sikkert også veksler på andres overbærenhed, og dermed gå regnestykket op i en højere enhed.\nJeg har dog ikke en dogmatisk liste, over hvem der ævler, og hvem der har fat i den lange ende. Det gør det mere interessant og udfordrende at deltage i debatten, uden at have en facitliste ved hånden ;-)\nF.eks. havde Søren Krarup en udmærket artikel i avisen i går, hvilket måtte roses - Krarup plejer ellers ikke at være min kop te.\n04. december, 2008 - 12:54\ndet er pænt at du mener, jeg forsøger at holde et lødigt niveau, men jeg forfalder også ofte til personangreb, drillerier o.m.a. der er meget lidt gentleman agtigt, og er bestemt ikke nogen engel.\nDet du insisterer på er selvhad, er har hverken at gøre med mig selv, eller had. Det er meget tænkeligt, at det lyder som sure og selvudslettende kommentarer, men på et overordnet niveau er det snarere et opråb om, at "vi" ikke gør det godt nok, og kunne gøre det meget bedre. At kalde det selvhad, er i min optik blot en billig måde at insinuere, at det er afsindigt og utroværdigt.\n04. december, 2008 - 13:55\n"Tak for mad" er et fremragende argument, for at danskere er høfligere end andre. Der scorer du et point ;-)\nNu skrev jeg "mindre egnet", og ikke "uegnet". Jeg skrev om at høflighedsfraser er lidt rigeligt omstændelige til dagligdags brug, ikke at høflighed er fraværende, hverken i sproget eller kulturen.\nAt dette skulle udtrykke et had til (sproget) dansk, danske kultur eller andet, er mistolkning og overdrivelse af hvad jeg skrev. Men åbenbart var jeg usigeligt dårlig til at udtrykke hvad jeg ønskede at udtrykke...\n04. december, 2008 - 13:59\nUps, glemte lige det med "hygge". Det fan'me uhyggeligt, du, som det lød i TV engang. Fællesskab om ligegyldigheder, krydret med ukvalificerede brokkeri, er ikke noget at råbe hurra for. Det er en nærmest latterlig måde at interagere med andre mennesker på, og en hæmsko for kvalificeret meningsudveksling og dialog. Der er sjældent dybte i de meningsudvekslinger der fremsætte under (u)hyggelige stunder.\nÅh nej, der kom selvhadet op til overfladen igen. Det var dog forfærdeligt... ;-)\n04. december, 2008 - 14:37\nOK, i anledning af julefreden, skal jeg medgive, at hygge nogle gange godt kan være hyggeligt.\nMen generelt set, synes jeg at hyggekulturen forklarer ganske glimrende, hvorfor danskere er verdensmestre i bramfri ytringsfrihed, og i min (subjektive) opfattelse har en mindre heldig debat- og dialog-kultur, hvor alle råber i hovedet på hinanden, og de færreste gør sig synderlige anstrengelse for at også at lytte.\nJeg har intet selv mod den bramfri tone (og mange vil givetvis synes, at også jeg er temmelig grov og direkte meget ofte), men den nationale jargon er altså "an acquired taste". Og naturligvis har jeg ret meget imod, at talepauser for mange alene benyttes til at fylde lungerne, i stedet for reelt at forsøge at lytte til hvad andre forsøger at udtrykke.\n04. december, 2008 - 15:30\nDen danske regerings ansvar for andre landes\nborgere er 'limited'. Jeg synes bestemt ikke om, at Danmark bliver opsamlingssted for alverdens utilpassede eksistenser. Der er tilsyneladende ikke et eneste 'ordentligt mandfolk' iblandt dem, der skal ud, som har civil courage nok til at tage konsekvenserne af deres egne handlinger.


Iltmåling i væsker | Iltsensorer fra Electro-Chemical Devices & Aqua Metrix\nForside Produkter Analysemåling Iltmåling i væsker\nIltmåling i væsker\nVi tilbyder optiske iltsensorer fra både Electro-Chemical Devices (ECD) og Aqua Metrix.\nOptiske opløst iltsensorer har en række fordele fremfor elektrokemiske sensorer. De skal ikke kalibreres så ofte og skal ikke have udskiftet membran så ofte. Membranen skal skiftes, men fungerer typisk i 1-2 år eller mer\nDet optiske signal er kontinuerligt overvåget og analyseres for at beregne det nøjagtige indhold af opløst ilt. værdier for iltindholdet, diagnostiske værdier samt oplysninger om ældningen af sensoren transmitteres til den tilhørende transmitter T80 eller C22. Transmitter T80 har en indgang og kan også anvendes til følgende målinger: pH-, ORP-, pION-, ledningsevne- og turbiditetssensorer. Transmitter C22 er med fire indgange. Se datablade herunder.\nKompakt sensor med indbygget transmitter for 2 udgange (4…20mA eller 0…5V) for henholdsvis koncentration i ppm og % mætning eller koncentration i ppm og temperatur. Standard måleområde fra 0 til 20 ppm. men kan leveres i en version til høje koncentrationer op til 50 ppm. Se datablade herunder.\nAnvendes typisk til måling af opløst ilt i drikkevand, spildevand, kedelvand, industrivand, vand i fiskefarme og i akvarier.\nBrochure over S80 intelligente sensorer fra ECD\nBrochure over T80 universel transmitter fra ECD\nDatablad for kompakt DO-sensor med indbygget transmitter fra Aqua Metrix\nTOC-måling i væsker\nTurbiditetsmåling i væsker\npH-måling i væsker


Om os - Global Campaign for Peace Education\nGå til kilde og samfund for nyheder om fredsuddannelse, synspunkter, forskning, politik, ressourcer, programmer og begivenheder over hele verden\nGlobal Campaign for Peace Education (GCPE) er som et ikke-formelt, internationalt organiseret netværk, der fremmer fredsuddannelse blandt skoler, familier og samfund for at omdanne voldskulturen til en fredskultur.\nGCPE-webstedet og e-kommunikation dækker fredsuddannelse fra hele verden, herunder originale artikler, forskning og historier, der er kultiveret fra tidsskrifter og uafhængige kilder og massemedier. Vi opfordrer især indsendelser af artikler og begivenheder fra vores medlemmer.\nGrundlæggende om kampagnen\nFor det første at opbygge offentlighedens bevidsthed og politisk støtte til indførelsen af fredsuddannelse på alle områder af uddannelsen, herunder ikke-formel uddannelse, i alle skoler i hele verden.\nFor det andet at fremme uddannelse af alle lærere til at undervise i fred.\nEn fredskultur opnås, når verdensborgere forstår globale problemer; have færdighederne til at løse konflikter konstruktivt kende og leve efter internationale standarder for menneskerettigheder, ligestilling mellem kønnene og racer værdsætter kulturel mangfoldighed og respekter Jordens integritet. Sådan læring kan ikke opnås uden forsætlig, vedvarende og systematisk uddannelse for fred.\nHastigheden og nødvendigheden af en sådan uddannelse blev anerkendt af UNESCOs medlemslande i 1974 og bekræftet i den integrerede handlingsramme om uddannelse for fred, menneskerettigheder og demokrati i 1995. Alligevel har få uddannelsesinstitutioner foretaget en sådan handling. Det er på tide at opfordre undervisningsministerier, uddannelsesinstitutioner og beslutningstagere til at opfylde forpligtelserne.\nHaag Appeal for Peace Civil Society Conference i maj 1999 krævede en kampagne for at lette introduktionen af fred og menneskerettighedsuddannelse i alle uddannelsesinstitutioner. Et initiativ fra individuelle pædagoger og uddannelses-NGO'er, der er forpligtet til fred, gennemføres gennem en global netværk af uddannelsesforeninger og regionale, nationale og lokale taskforce for borgere og undervisere, der vil lobbye og informere undervisningsministerier og læreruddannelsesinstitutioner om UNESCO-rammen og de mange forskellige metoder og materialer, der nu findes for at praktisere fredsuddannelse i al læring miljøer. Målet med kampagnen er at sikre, at alle uddannelsessystemer i hele verden vil uddanne sig til en fredskultur.\nKampagnen er et ikke-formelt netværk bestående af formelle og ikke-formelle undervisere og organisationer, der hver især arbejder på deres egne unikke måder for at imødegå ovenstående mål.\nDenne form giver kampagnedeltagere mulighed for at fokusere deres energi på at opfylde deres vælgers mål og behov - samtidig med at de fremmer og synliggør det voksende globale netværk af undervisere, der arbejder for fred.\nKampagnen hjælper med at forbinde undervisere og lette udvekslingen af ideer, strategier og bedste praksis gennem sit websted og nyhedsbreve.\nInternational Association of Educational Cities\nInternational ungdomssamarbejde (Haag)\nLevende værdier: Et uddannelsesprogram\nPan Pacific og Southeast Asia Woman's Association\nUnge for en bedre verden International\nNationale og lokale organisationer\nAkt 1-præsentationer (USA)\nAlle Pakistans venskabs- og fredsråd (hele pakistans ungdomsfløj)\nSammenslutning af unge aserbajdsjanske Europavenner\nAssumption College (Filippinerne)\nAserbajdsjans kvinder og udviklingscenter\nCanadiske centre for undervisning i fred\nCenter for Globaliseringsstudier, University BK (Serbien, FR Jugoslavien)\nCenter for Human Rights and Peace Studies (CRPS) (Filippinerne)\nCenter for Fred Uddannelse, Miriam College (Filippinerne)\nCenter for fred, retfærdighed og skabelsens integritet (Filippinerne)\nCenter for Studie af tilgivelse og forsoning (Det Forenede Kongerige)\nCETAL- Netværkskultur for fred (Sverige)\nCEYPA-Civic Education Youth Program i Albanien\nBørne- og kvinderettighedssamfundet (Bangladesh)\nBørn og fred Filippinerne JMD kapitel\nCanossian skoler i Filippinerne\nCulture for Peace Foundation (Spanien)\nCRAGI, konfliktløsning og global indbyrdes afhængighed (USA)\n[e-mail beskyttet] Sarajevo - Association for Peace Education\nUdvikling Rural par la Protection de l'Environnement et Artisanat (Cameroun)\nInstitut for Uddannelse for Fred på Balkan (Bosnien-Hercegovina)\nUddannelse for fredsprojekt (Landegg International University, Schweiz)\nESR National Center til løsning af konflikt kreativt program (USA)\nGrupa “Hajde Da…” (Beograds ungdomscenter for tolerance og fredsudvikling)\nIligan Center for Peace Education and Research (Filippinerne)\nDet indiske institut for fred, nedrustning og miljøbeskyttelse\nInstitut for Planetarisk Syntese (Spanien)\nInternational mission for fred (Sierra Leone)\nInternational Youth Parliament / Oxfam Australia\nInstitut for Fred og Retfærdighed (USA)\nInstitut for Uddannelse og Fred (Grækenland)\nLæring og udvikling (Kenya)\nMultietniske fredscentre for børn og unge (MCYPC) (Kosovo, FR Jugoslavien)\nNarvik Peace Foundation (Norge)\nNDH-Cameroun og afrikansk netværk af Grassroot Democracy\nNetværkskultur for fred (CETAL) (Sverige)\nPanafrikansk forsoningsråd (Nigeria)\nPartnerskab og udvekslingsprogram for udvikling (Togo)\nPeace Advocates Zamboanga (Filippinerne)\nFredsuddannelsesakademiet i Nepal\nFredsprojekt Afrika (Sydafrika)\nPeaceful Solution Society i Ghana\nFilippinske handlingsnetværk om håndvåben PHILANSA\nForskning Academica for Humanisme og Jaiprithvi (RAFHAJ, Nepal)\nBetydelig musik (Canada)\nSupportcenter for foreninger og fonde (Hviderusland)\nSvenske freds- og voldgiftssammenslutning\nUndervisning for Fred Workshop (Danmark)\nUnited Nations of Youth Foundation (Holland)\nWinpeace (kvindens initiativ for fred, Tyrkiet)\nVerdenskommissionen for Fred og Menneskerettighedsråd (Pakistan)\nUngdoms tilgang til udvikling og samarbejde (Bangladesh)\nUnge kristne studerende i Nigeria\nUngdomsforum for fred og retfærdighed (YFPJ-Zambia\nHistorie & præstationer\nGrundlagt ved Haag's appel til fredskonference i 1999.\nDen globale kampagne for fredsuddannelse (GCPE) blev lanceret på Haag's appel til fredskonference i maj 1999.\nEfter konferencen blev den Haag appel til fred tog ansvaret for at koordinere kampagnen. Det er siden blevet koordineret af Fredsbåd, det Peace Education Center ved Teachers College Columbia University, Globale uddannelsesassistenter, i Nationale Fredsakademi og Peace Education Initiative ved University of Toledo. På nuværende tidspunkt fungerer GCPE uafhængigt.\nGCPE er siden opstået som et ikke-formelt, internationalt organiseret netværk, der fremmer fredsuddannelse blandt skoler, familier og samfund for at omdanne voldskulturen til en fredskultur.\nTidlige præstationer (1996-2004)\nSamarbejdsindsats (1996 - 1999) for at samle 10,000 enkeltpersoner og organisationer i Haag, Holland, som lancerede 12 kampagner verden over for at fremme ikke-voldelige alternativer til krig\nEtableret et websted, der tilbyder\nfredsuddannelsesplaner, oversættelser af læseplaner på forskellige sprog\nkommunikationskanal til internationale netværk\nØget partnerskab for at formidle information og ressourcer til over 15,000 mennesker\nUdgivet læreruddannelsesmanualer inklusive:\nAt lære at afskaffe krig: Undervisning i retning af en fredskultur\nUddannelse om fred og nedrustning: Ændring af tankegang i Niger, Albanien, Peru og Cambodja\nÅrlige konferencer med internationale fredsuddannere (2004 blev afholdt i Tirana, Albanien)\nSamarbejdet med undervisningsministerier i Afrika, Asien, Europa, New Zealand og Sydamerika\nDannede et unikt partnerskabsprojekt med FN's afdeling for nedrustningsspørgsmål for at integrere nedrustning og fredsuddannelsesprogrammer i både formelle og ikke-formelle omgivelser i Albanien, Cambodja, Niger og Peru, som er blevet vedtaget af hvert af deres undervisningsministerier\nAfholdt over 200 workshops og præsentationer i klasseværelser, samfund, nationale og internationale fora.\nHaag appel til fredskonference\nCivilsamfundet afholdt den største internationale fredskonference i historien den 11.-15. Maj 1999, hundredeårsdagen for den første Haag-fredskonference i Haag, Holland.\nDen 18. maj 1899; 108 delegerede fra 26 lande samlet sig i Haag's smukke Huis den Bosch som svar på en invitation, der blev sendt den foregående august af Nicholas II, den unge russiske tsar, til at afholde en international konference for at diskutere måder at standse våbenkapløbet på.\nCivilsamfundet afholdt den største internationale fredskonference i historien den 11.-15. Maj 1999, hundredeårsdagen for den første Haag-fredskonference i Haag, Holland. Næsten 10,000 mennesker fra over 100 lande samlet sig i Haag's Kongrescenter som reaktion på en appel iværksat af International Peace Bureau (IPB), International Physicians for the Prevention of Nuclear War (IPPNW), International Association of Lawyers Against Nuclear Arms IALANA) og World Federalist Movement (WFM). Under den fem-dages samling diskuterede og drøftede deltagerne - i over 400 paneler og workshops - mekanismer til at afskaffe krig og skabe en fredskultur i det 21. århundrede.\nProjektet blev ledet af en organisationskomite bestående af ca. 30 internationale organisationer. Formålet med Haag Appeal for Peace 1999 var at rejse på en seriøs og realistisk måde spørgsmål om, hvorvidt menneskeheden i slutningen af det blodigste århundrede i historien kan finde en måde at løse sine problemer på uden at ty til våben, og er krig stadig nødvendig eller legitim i betragtning af arten af våben, der i øjeblikket er i arsenaler og på tegneborde over hele verden, og kan civilisationen overleve endnu en større krig? ”\nDeltagerne omfattede hundreder af civilsamfundsledere og repræsentanter fra 80 regeringer og internationale organisationer - herunder FNs generalsekretær Kofi Annan, premierministre Sheikh Hasina fra Bangladesh og Wim Kok fra Holland, Dronning Noor af Jordan, Arundhati Roy fra Indien og Nobels fredsprisvindere. Ærkebiskop Desmond Tutu fra Sydafrika, Rigoberta Menchú Tum fra Guatemala, Jody Williams fra De Forenede Stater, José Ramos Horta fra Østtimor og Joseph Rotblat fra Det Forenede Kongerige.\nDet var det værste af århundreder og det bedste i århundreder ...\nDe sidste 99 år har set mere død og mere brutal død på grund af krig, hungersnød og andre årsager, der kan forebygges, end nogen anden tidsperiode i historien. De har set den ømme flamme af demokrati trukket ud igen og igen af vanvittige diktatorer, militære regimer og kolossale internationale magtkampe. De har set udbredelsen af kløften mellem de begunstigede af jorden og den elendige af jorden og den voksende uklarhed hos førstnævnte over for sidstnævnte.\nMen årene har også været vidne til folkets magt til at modstå og overvinde den nuværende undertrykkelse samt ældgamle fordomme af køn mod køn, race mod race, religion mod religion og etnisk gruppe mod etnisk gruppe. Disse år har været vidne til en eksplosion af videnskabelig og teknisk viden, der muliggør et anstændigt liv for alle, der bebor denne planet, formuleringen af et sæt universelle rettigheder, som, hvis det tages alvorligt, ville oversætte denne mulighed til virkelighed og barndommen til en et system med global styring, som, hvis det fik lov til at vokse, kunne styre denne overgang.\nVi, medlemmer og repræsentanter for folkeorganisationer fra mange samfundskulturer og samfund, der er opmærksomme på dette århundredes dobbelte historie, udsender følgende appel til os selv og dem, der bekender sig at lede os: Når det globale samfund bevæger sig ind i det 21. århundrede, lad dette være det første århundrede uden krig. Lad os finde måder og implementere de måder, der allerede er tilgængelige for at forhindre konflikt ved at fjerne dens årsager, som inkluderer den ulige fordeling af verdens enorme ressourcer, fjendtligheden mellem nationer og grupper inden for nationer mod hinanden og tilstedeværelsen af stadig mere dødbringende arsenaler af konventionelle våben og masseødelæggelsesvåben. Når konflikter opstår, som de uundgåeligt vil til trods for vores bedste indsats, lad os finde måder og implementere de måder, der allerede er tilgængelige for at løse dem uden at ty til vold. Lad os kort sagt færdiggøre arbejdet med fredskonferencen, der blev afholdt i Haag i et århundrede siden ved at vende tilbage til visionen om generel og fuldstændig nedrustning, der kort flimrede på verdensscenen efter sidste verdenskrig.\nDette vil kræve nye strukturer for fred og en grundlæggende styrket international retsorden. Lad os specifikt finde den moralske, åndelige og politiske vilje til at gøre det, som vores ledere ved, skal gøres, men kan ikke bringe sig til at afskaffe atomvåben, landminer og alle andre våben, der er uforenelige med humanitær lov, afskaffe våbenhandel eller i det mindste reducere det til niveauer, der er forenelige med forbuddet mod aggression, der er nedfældet i De Forenede Nationers pagt; Styrke humanitær lovgivning og institutioner i perioden med overgang til en verden uden krig Undersøg årsagerne til konflikt og udvikle kreative måder til at forebygge og løse konflikter; og overvinde kolonialisme i alle dens former og bruge de enorme ressourcer, der er frigjort ved en afslutning eller reduktion af våbenkappet til udryddelse af fattigdom; neokolonialisme; det nye slaveri og den nye apartheid; til bevarelse af miljøet og til fordelene for fred og retfærdighed for alle.\nNår vi forfølger disse mål, skal vi forpligte os til at indlede de sidste skridt til at afskaffe krig, for at erstatte magtloven med lovens kraft.\nDiskussion og handling\nDiskussioner og handlinger var motiveret af følgende temaer:\nManglende traditionelle fremgangsmåder\nAlle menneskerettigheder for alle\nErstatning af loven om magt med lovens styrke\nAt tage initiativet til fredsskabelse\nDemokratisk international beslutningstagning\nFinansiering til fred og sultende midler til krig\nHaag-dagsorden for fred og retfærdighed i det 21. århundrede\nKonferencen lancerede Haag-dagsordenen for fred og retfærdighed i det 21. århundrede, et sæt af 50 anbefalinger til afskaffelse af krig og fremme af fred. Dagsordenen (FN Ref A / 54/98) blev dannet ud fra en intens demokratisk proces blandt medlemmerne af HAP's organiserende og koordinerende komitéer og hundreder af organisationer og enkeltpersoner. Dagsordenen repræsenterer, hvad civilsamfundsorganisationer og borgere betragter som nogle af de vigtigste udfordringer, som menneskeheden står over for i det 21. århundrede. Det fremhæver fire store tråde:\nInternational humanitær lovgivning og institutioner om menneskerettigheder\nForebyggelse, løsning og transformation af voldelig konflikt\nNedrustning og menneskelig sikkerhed\nTirana-konference og Tirana-opkald\nTirana-indkaldelsen er et væsentligt resultat af konferencen "Udvikling af demokrati gennem fredsuddannelse: Uddannelse mod en verden uden vold;" afholdt i Tirana, Albanien i oktober 2004.\nOpfordringen er et løfte om integration af fredsuddannelse i alle former for uddannelse og en forpligtelse til UNESCO's handlingsramme fra 1995; FN's verdenserklæring om menneskerettigheder konventionen om barnets rettigheder Sikkerhedsråds resolution 1325 om kvinder, fred og sikkerhed; og Haag-dagsordenen for fred og retfærdighed i det 21. århundrede.\nDet blev godkendt af uddannelsesministerierne i Palæstina, Peru, Niger, Sierra Leone og Cambodja og FN's repræsentanter ambassadør Anwarul K. Chowdhury, under generalsekretær og højtstående repræsentant for de mindst udviklede lande, landlåste udviklingslande og småøudvikling Stater; og Michael Cassandra fra FN's afdeling for nedrustning.\nKære Haag Appealers,\nVi har for nylig afsluttet en vellykket konference i Tirana, Albanien, hvor en gruppe undervisere mødtes med repræsentanter for undervisningsministerier og udsendte en Tirana Call for Peace Education, som følger. Vi håber, du vil cirkulere dette til dine kolleger og sende det.\nMangfoldigheden af konferencer var fantastisk. Vi havde bemærkelsesværdige unge mennesker, som helt klart vil være en del af ledelsen, uanset hvor de er i fremtiden; vi havde statslige og ikke-statslige mennesker, vi havde FN repræsenteret, kvinder og mænd, nord og syd, hvert kontinent var repræsenteret, de bedste formelle og ikke-formelle undervisere og fantastiske arrangører. Vi samlede de mennesker, der har været i den globale kampagne for fredsuddannelse, med nye mennesker og med de fire partnere fra vores unikke partnerskab med FN's afdeling for nedrustning. Nu har vi nye venner til at fortsætte med at arbejde med programmerne i Cambodja, Peru, Niger og Albanien, så de kan opretholdes med professionelle ressourcer.\nFind også taler holdt af under- generalsekretær Anwarul Chowdhury, Michael Cassandra fra FNs DDA, hilsener fra prof. Betty Reardon, en liste over deltagere og en besked fra mig.\nTak for din fortsatte interesse for arbejdet i Haag Appeal for Peace og for dit eget bidrag til fred i denne verden, som nu er endnu vigtigere.\nCora Weiss, præsident\nKonferencebøger og rapporter\nVelkomsttale af Anwarul Chowdhury\nÅbningsadresse af Cora Weiss\nHilsen af Betty Reardon\nErklæring fra Michael Cassandra\nTony Jenkins PhD har 18+ års erfaring med at lede og designe fredsopbygning og internationale uddannelsesprogrammer og projekter og lederskab i den internationale udvikling af fredsstudier og fredsuddannelse. Tony er i øjeblikket en fuldtids underviser i retfærdighed og fredsstudier ved Georgetown University. Siden 2001 har han fungeret som administrerende direktør for International Institute for Peace Education (IIPE) og siden 2007 som koordinator for Global Campaign for Peace Education (GCPE). Professionelt har han været: Uddannelsesdirektør, World BEYOND War (2016-2019); Direktør, Peace Education Initiative ved University of Toledo (2014-16); Næstformand for akademiske anliggender, National Peace Academy (2009-2014); og meddirektør, Peace Education Center, Teachers College Columbia University (2001-2010). I 2014-15 fungerede Tony som medlem af UNESCOs ekspertrådgivningsgruppe for global borgerundervisning.\nMICAELA SEGAL DE LA GARZA, projektleder\nMicaela Segal de la Garza er en flersproget underviser, der fokuserer på fredsuddannelse og kommunikation. Mica nyder at undervise i spanskkurser på en omfattende offentlig gymnasium i Houston, hvor hun tidligere fungerede som fakultetsrådgiver for de studerendes årbogspersonale og udgivelse. Andre klasselokaler inkluderer det store udendørs, hvor hun underviser børn i elementær alderen på et lokalt naturcenter, og det globale klasseværelse, hvor hun koordinerer projekter med Global kampagne for fredsuddannelse. Hun er en person, der studerede sine mestre i international freds-, konflikt- og udviklingsstudie ved Universitat Jaume I i Spanien og afsluttede sin bachelorgrad, en tredobbeltfag i spansk, kommunikation og internationale studier, ved Trinity University i San Antonio, Texas. Hun fortsætter sin læring og bygger sit læringssamfund med International Institute for Peace Education.\nKEVIN KESTER, Editor for boganmeldelse\nKevin Kester er AHSS Newton Research Associate i Det Uddannelsesfakultet ved Cambridge University, hvor han i øjeblikket er ved at afslutte sin ph.d. om uddannelsesmæssig fredsopbygning i De Forenede Nationer. I oktober 2016 begynder han sit postdoktorale stipendium i Det Uddannelsesfakultet og Queens 'College, Cambridge, om forskning vedrørende kapacitetsopbygning med uddannelsespersoner, der arbejder med indvandrerstuderende fra indstillinger, der er ramt af krig og traumer. Forud for sin ph.d. var Kevin lektor i internationale relationer og fredsstudier ved Hannam University i Daejeon, Korea, og gæsteassistent professor i internationale anliggender og udviklingsuddannelse ved FN's Peace University Asia-Pacific Center i Seoul. Kevin er offentliggjort i flere tidsskrifter, herunder Journal of Peace Education; Journal of Transformative Education; Udvikling; og fred og konflikt gennemgang; og han er medforfatter (sammen med Vandana Shiva) til "The Young Ecologist Initiative Water Manual: Lesson Plans for Building Earth Democracy."\nOliver Rizzi Carlson har en kandidatgrad i fredsuddannelse fra det FN-mandaterede universitet for fred (UPEACE). Han letter læringsrum med unge om fredskultur og infrastrukturer for fred og er repræsentant ved FN for United Network of Young Peacebuilders (UNOY Peacebuilders). Et medlem af ungdomsteamet, der udarbejdede verdensrapporten fra civilsamfundet i slutningen af FNs årti for en fredskultur, Oliver er også et aktivt medlem af Global Alliance for Ministeries and Infrastructures for Peace (GAMIP).\nJanet Hudgins siger:\nJeg har ønsket at oprette et canadisk universitet for fred i halvdelen af mit liv, arbejdet hårdt på det i omkring 10 år, og med undtagelse af pengemagt ville det have gjort det for længe siden.\n(Dit link ovenfor, "artikel- og begivenhedsindlæg" forbinder ikke).\nTony Jenkins siger:\nHej Janet Hudgins ... ked af at høre om dine kampe for at oprette et canadisk universitet for fred. Er du bekendt med The Peace and Conflict Studies Association of Canada (PACS-Can)? https://pacscan.ca/en/home/.\nTak også for noten om det ødelagte link. Det er nu rettet.\nHans Odigwe siger:\nJeg vil virkelig vide mere om denne organisation og derefter blive fuldt medlem.\nAlireza Moharrer siger:\nHej der, Mit daglige job er ledelse af ingeniør- og byggeprojekter, og meget af min personlige interesse (uafhængig forskning) handler om de matematiske aspekter af teaming og projektledelse generelt. Inden for området sociale kontraktaftaler (kontrakt) er der ideer og tilgange til den såkaldte konfliktløsning. Jeg vil studere K Bouldings The Image (mens jeg også læser Tonys gennemgang af det arbejde). Jeg vil gerne høre fra dig, ellers er du velkommen det samme. Jeg sender dig denne note efter at have set fodnote 13 i Tonys gennemgang af The Image. Bedst, Ali\nDecember 19, 2020 på 3: 08 pm\nJeg er Donato fra Tororo-distriktet Østlige Uganda, jeg arbejder med kvinder ledet Community Based Organization kaldet ARDOC Enlig mors projekt Uganda, vi bemyndiger og støtter landdistrikterne sårbare kvinder og unge gennem fredsopbygningstræning, lederuddannelse og erhvervsuddannelsesprogrammer for at transformere deres liv.\nVi vil gerne være en del af denne organisation / forening.\nVores e-mail er [e-mail beskyttet]\nFacebook-side. “ARDOC enlige mødre projekt Uganda”\nAmina Muhammed siger:\nJuni 9, 2022 på 1: 14 pm\nJeg er fuldt ud interessant med denne organisation, og jeg vil gerne være medlem


Køb Andersson Børnehøretelefoner, Lyserød | Jollyroom\nAndersson Børnehøretelefoner, Lyserød\nEt par flotte, behagelige høretelefoner fra Andersson, tilpasset børn og lavet i god kvalitet. Høretelefonerne er udstyret med en volumenkontrol, der har en øvre volumenbegrænsning på 85 decibel. Denne grænse på 85dB kan altså ikke overskrides, et tiltag de... Læs mere\nEt par flotte, behagelige høretelefoner fra Andersson, tilpasset børn og lavet i god kvalitet. Høretelefonerne er udstyret med en volumenkontrol, der har en øvre volumenbegrænsning på 85 decibel. Denne grænse på 85dB kan altså ikke overskrides, et tiltag der beskytter børnenes ører og hørsel i de unge år. Høretelefonerne lukker af for lyd, så omgivelserne ikke behøver at lytte med på den musik eller film barnet lytter til. Disse farverige høretelefoner passer godt til rejsen, hvad enten den foregør med bus, bil, eller fly!Anbefalet alder: Fra 4 år. Volumenbegrænsning: 85dB.Ledningslængde: 1,2 meter. Farve: Lyserød.\nAndersson Børnehøretelefoner, Blå\nSe mere fra Andersson »


Mastertrackz: Lidt lækkert til sommeren\nLidt lækkert til sommeren\nKan jo lige så godt få det ud, disse typiske sommer tracks, som hver sommer hærger en.\nDer er bare altid nogle tracks som passer perfekt til solen og varmen, og denne sommer er da heller ingen undtagelse.\nHer de tre numre som ligger og steger på min mp3 afspiller i øjeblikket.\n...jeg må hellere få det ud, Jeg må hellere få det ud...(M.A.O. 2003..;-))\nVoltage: All Night\nGanske nyt australsk projekt bestående af Joel Dickson aka. Nile Delta, kendt fra flere fede Nu disco remix. Bobby Boomerang aka. Dan Whitford fra Cut Copy. Samt vokal fra Ivan Vizintin fra Sydney bandet Ghoul. Det er skøn future disco, med lækkert simpelt sing along omkvæd.\nAll night du du du du dudu du\nAll night du du dudu dudu du\nDen dynamiske duo fra Brooklyn, New York, har skabt et perfekt sommer track. Det er let Nu-disco pop i en skøn laidback groove stil. Nummeret stammer fra Ep'en Static On The Wire, som kom på gaden i maj, og indeholdte i øvrigt det sindssygt fede I Will Come Back.\nDet mystiske band navn kommer sig af, en af band-medlemmernes tale fejl, (Tudor Cinema) stakkels mand, typisk, hvad man ikke skal høre for, når man taler lidt forkert... Nå bandet minder en del om franske Phoenix, og består af tre gutter fra Nordirland, som laver skøn iørefaldende indie danse pop. Nummeret udkom godt nok sidste år og Lp’en i marts, men jeg er faldet pladask for det her i sommer varmen, for det oser af sommer… tjek selv!\nIndsendt af masterg kl. 18:00\nEtiketter: Lidt lækkert...\nSmagsprøver og gratis remix fra Thorn igen\nNadia Ali og Chris Reece\nWe had some friends who worked in a pet shop...