Tværfaglig opgave i fagene Kommunikation og Organisationsteori - PDF\nDownload "Tværfaglig opgave i fagene Kommunikation og Organisationsteori"\n1 Mærsk har vind i sejlene Tværfaglig opgave i fagene Kommunikation og Organisationsteori Udarbejdet af gruppe 9: Daniel Grønne Jensen, Thit Schioldan Lund, Maria Kjærsgaard, Jacob Jensen og Helene Husted Hansen\n2 Indholdsfortegnelse Indledning... 2 Eksterne faktorer (Daniel)... 3 SWOT for Et ændret fokus på interessenter (Helene)... 4 En ny leder (Maria)... 6 Nils Smedegaards ledelsesroller (Maria)... 7 Mærsks nye åbenhedsstrategi (Thit)... 9 Udfordringer i en multikulturel organisation (Maria) Corporate communication (Jacob) Autokommunikation (Daniel) Andre multikulturelle virksomheder (Thit) Konklusion Litteraturliste Bilag PESTEL analyse (Helene) TOWS\n3 Indledning Denne opgave indeholder en redegørelse for, hvilke eksterne faktorer der spillede ind på, at Mærsk i 2007 ansatte en ny administrerende direktør. Den nye mand bag roret blev Nils Smedegaard, som indførte en ny strategi, der havde fokus på øget åbenhed. Med afsæt i en PESTEL 1 analyse har vi lavet en SWOT analyse, for at klargøre hvilken situation Mærsk befandt sig i En interessentanalyse er lavet med henblik på at tydeliggøre, hvilke interessenter der primært påvirkede Mærsk i tiden omkring Omverdenen havde et klart indtryk af, hvilken organisation Mærsk var. Vi har derfor inddraget imagetrekanten, da det blev Nils Smedegaards ansvar at få image og profil til at stemme overens. Endvidere indeholder opgaven en redegørelse og analyse af Nils Smedegaard ledelsesstil. Her har vi inddraget Ichak Adizes lederroller samt Erik Johnsons teori om lederadfærd. Disse er brugt for at lave en redegørelse for sammenhængen mellem kulturen i Mærsk og Nils Smedegaards lederroller og adfærd. For at tydeliggøre kulturændringen i Mærsk, har vi derudover analyseret organisationen ud fra Edgar Scheins Isbjergsmodel. Modellen er brugt til at lave en sammenligning af kulturen i 2007 og i dag. Mærsk er en stor organisation med ansatte fordelt på 130 lande, hvilket skaber både muligheder, udfordringer og begrænsninger i forhold til kultur- og værdiskabelse. Vi har derfor med baggrund i Hofstedes teori om nationalkultur klargjort, hvilke udfordringer det giver, når en organisation som Mærsk skal have en strømlinet og ensartet virksomhedskultur. Afslutningsvis har vi lavet et afsnit om corporate communication og corporate branding, for at tydeliggøre hvilke kommunikative tiltag Mærsk har gjort i forsøget på at sikre en ensartet virksomhedskultur på tværs af de nationale kulturer. I afsnittet kommer vi blandt andet ind på, hvilke kanaler Mærsk benytter for at kommunikere til deres interessenter, samt hvordan den nye åbenhedsstrategi kommer til udtryk i deres kommunikation. 1 Se bilag 1 2\n4 Eksterne faktorer (Daniel) SWOT for 2007 Styrker o Kapitalstærke o Høj loyalitet blandt medarbejderne o Højtuddannede medarbejdere o Høj kendskabsgrad o Internationalt anerkendt brand o Anerkendt og respekteret leder, Arnold o Mærsk Mc-Kinney Møller Markedsleder Muligheder o Muligheder for nye markeder i Afrika og Sydamerika o Den globale økonomiske vækst blomstrer frem til 2007 o Bankerne villige at yde lån Svagheder o Svært at integrere det opkøbte selskab, P&O Nedlloyd o Organisation er stor og uoverskuelig o Gået fra overskud til underskud --> et fald på 10. mia. på et regnskabsår (06-07) o Stor utilfredshed blandt kunderne o Aktiekursen falder, hvilket især skyldes udenlandske investorers faldende tillid o Kommunikationsevnerne er mangelfulde o Har svært ved at tilpasse sig tiden i samfundet forventning til større åbenhed o Ledelsen kan ikke kontrollere lokale afdelinger rundt omkring i verden Trusler o Omverdenen opfatter Mærsk som værende en umoderne og lukket organisation o Faldende fragtrater påvirker indtjening negativt o Konkurrenter vinder markedsandele o Finanskrise både nationalt og internationalt o Faldende oliepriser o Lav dollarkurs o Offentligheden kræver gennemsigtighed og åbenhed Som det fremgår af SWOT analysen, kradsede krisen dybt i Mærsk i årene op til En kombination af både interne og eksterne udfordringer påvirkede organisationen negativt, hvilket i sidste ende ledte til, tidligere administrerende direktør, Jess Søderbergs afskedigelse. Det var 3\n5 især opkøbet af hollandske P&O Nedlloyd, der voldte mange problemer. Både internt og eksternt i organisationen blev der peget på, at Mærsk havde vokset sig for stor og uoverskuelig. Derudover havde ledelsen svært ved at håndtere mellemlederne i de forskellige lande, der havde meget frie hænder. Samtidig med opkøbet ramte den verdensomspændende finanskrise som blandt andet betød faldende fragtrater og oliepriser samt en lav dollarkurs. Udfordringerne var ikke til at undgå, og krisen fik slået den traditionsrige virksomhed ud af kurs. Alt imens det stod på, blev kravet fra offentligheden om gennemsigtighed og åbenhed større, hvilket definitivt satte Jess Søderberg på porten. Nils Smedegaard blev hentet ind som ny mand bag roret og havde fra dag ét fokus på en ny åbenhedsstrategi netop for at imødekomme offentlighedens behov for gennemsigtighed i virksomheden. Omverdenen skulle lukkes indenfor på Esplanaden, og siden 2007 er strategien om åbenhed blevet inkorporeret og udviklet. Et ændret fokus på interessenter (Helene) 4\n6 Det var tydeligt, at fortællingen om det gamle hæderkronede rederi skulle omskrives for at tilpasse sig nye tider. Aktionærer og investorer, markeret med grøn, var ikke længere de altoverskyggende interessenter. Nu indtager grupper som medarbejdere, offentligheden og medier, markeret med rød, en stadig vigtigere rolle i fremtidens Mærsk 2, jf. interessentmodellen. 3 De eksterne forhold er blevet en vigtig del af Mærsk, fordi de opererer i en stadig mere kompleks verden. Det kom hurtigt til udtryk ved Nils Smedegaards tiltrædelse, hvor målet var at modernisere virksomheden. Virksomhedens CSR-register tog for alvor fart. Det var ikke alene en del af moderniseringsprocessen men et aktivt redskab som både gavner interessenterne og bundlinjen. Medarbejderne er i høj grad med til at skabe fortællingen om brandet Mærsk. Som SWOT en tydeliggør, var opfattelse i befolkningen, at der bag de lukkede døre på Esplanaden gemte sig en gammel, lukket og konservativ virksomhed. Opfattelsen var dog en helt anden inden for murene. Her så man sig selv som værende en moderne, innovativ og yderst professionel virksomhed. 4 Den tvetydige opfattelse var i 2007 ikke til at tage fejl af, og det blev endnu en medvirkende årsag til den nye strategi om åbenhed. Med Jess Søderberg var skellet blevet for stort. Det blev derfor Nils Smedegaards opgave at mindske det voksende skel mellem virksomhedens profil og image, jf. Bordum og Hansens imagetrekant. 5 2 Hansen og Jørgensen 2012, s Bakka og Fivelsdal, 2014, s Hansen 2014, s. 29 5\n7 Mærsks omdømme har i mange år været godt i den danske befolkning 6, men deres image har båret præg af en opfattelse af, at virksomheden er lukket for offentligheden og holder kortene tæt ind til kroppen. Derfor har der været fokus på forholdet mellem profil og image, siden Nils Smedegaard tiltrådte. Åbenhed var midlet til at ændre opfattelsen af organisationen, og siden 2007 har der været et stort fokus på at mindske kommunikationsgab et. Sociale medier, interviews og åbent hus arrangementer på nye skibe er eksempler på kommunikationsværktøjer, som Nils Smedegaard har taget med sig til Esplanaden. En ny leder (Maria) Den 1. december 2007 tiltrådte Nils Smedegaard Andersen i stillingen som administrerende direktør ved A. P. Møller Mærsk. Han var den første administrerende direktør, som blev hentet uden for egne rækker. Gennem sin tidligere stilling som administrerende direktør ved Carlsberg, var han kendt for at føre en kontant og handlekraftig ledelsesstil. Netop denne ledelsesstil skulle føre Mærsk gennem svære tider, hvor eksterne forhold, såsom finanskrisen samt øget konkurrence, truede organisationen. 6 Indefra med Anders Agger 6\n8 Der var behov for en person, som kunne skære igennem forretningen og optimere processen internt men også kunne modernisere virksomhedens image eksternt 7 En ny åbenhedsstrategi skulle gøre organisationen mere overskuelig, ikke kun internt og eksternt, men i hele forståelsen af Mærsk. Stik imod Arnold Mærsk Mc-Kinney Møllers filosofi om, at vækst er organisk 8, var organisationen med Jess Søderberg som administrerende direktør vokset på en uhensigtsmæssig måde efter mange opkøb i 90 erne og de tidligere 00 er. Som resultat af dette, var Mærsk blevet en usammenhængende organisation. Nils Smedegaard Andersen kan være valgt for sin brutalitet i forhold til at skære igennem - uagtet at der ryger hellige køer med ud. 9 Nils Smedegaards mål var derfor at integrere de forskellige afdelinger og skabe en strømlinet kultur, så Mærsk igen kunne blive en sammenhængende og overskuelig organisation. Nils Smedegaards ledelsesroller (Maria) Ifølge Ichak Adizes teori om lederroller findes der fire forskellige lederroller. 10 Adizes påpeger, at ingen leder kan udføre alle roller på samme tid. Hvilken lederrolle man agerer som afhænger af situationen. En leder kan ikke være fremragende i alle fire roller, men en god leder bør kunne udføre alle roller. Desuden vil lederen sandsynligvis være bedre i nogle roller end andre. Lederen skal kunne tilpasse sin rolle til situationen, da forskellige situationer kræver forskellige sider af lederen. Nils Smedegaard formår at agere i de forskellige lederroller, så de er tilpasset situationen. Han udtaler selv, at en god leder skal kunne sætte sin person i baggrunden og derved tilpasse sig og agere efter situationens behov. Det vigtigste er ikke personen men derimod målet. 11 Nils Smedegaard har foretaget store ændringer i Mærsk, der tidligere var en meget konservativ organisation. Han har været villig til at tage chancer og har fornyet organisationen. Dette kom 7 Smedegaard er lykkedes med åbenhedsstrategi, shippingwatch, Sinding og Bøllingtoft, 2012, s Smedegaard er lykkedes med åbenhedsstrategi, shippingwatch, Kompendie 11 Niels Smedegaard er Årets Leder 2007, lederne.dk,\n9 blandt andet til udtryk, da han i 2008 foretog organisationens største fyringsrunde nogensinde efter blot et lille år som administrerende direktør. hensyn 12 Han vil have albuerum, ekspansion, risikovillighed og ikke bindes ind af irrelevante Dermed ændrede han kursen for Mærsk og reagerede som udpræget entreprenør. 13 Den nye åbenhedsstrategi underbygger Nils Smedegaards rolle som entreprenør. Strategien skabte nye visioner og strategier, hvilket kom til udtryk i de fem mål, som han satte kort tid efter sin ansættelse. 1. Maersk Line - gennemførelsen af streamline 2. Simplify og & Clarify afbureaukratisering og forenkling af processer 3. Skabelse af en performancekultur en ny HR-strategi 4. Mere åbenhed, både eksternt og internt 5. Ny profil på miljøområdet Ifølge Erik Johnson kræves det af en god leder, at man har forskellige typer adfærd. 14 Nils Smedegaard har fastlagt ovenstående fem mål, og derved har han en målsættende adfærd. Gennem organisationens nye strategi udøver han problemløsende adfærd, da han med sine fem mål ønsker at gå ad nye veje for at opnå målene. Nils Smedegaard bliver af de ansatte beskrevet som en demokratisk leder. 15 Han stiller store krav til sine ansatte som til gengæld også oplever stor frihed. Med hans ansættelse blev arbejdsstilen i Mærsk ændret. Førhen var arbejdsgangen præget af en autokratisk ledelsesstil, hvor magten udelukkende lå hos lederen. Arbejdsstilen i Mærsk er i dag præget af en demokratisk ledelsesstil, hvor arbejdet styres af et fælles mål. 12 Portræt af nordisk mester i fri fyringsrunde, politiken, Adize, Ichak, Lederens faldgruber, s Bakka og Fivelsdal, 2014, s Mintzberg 8\n10 Han beskrives som en udpræget holdspiller, hvilket er noget, mange af koncernens medarbejdere lige har skulle vænne sig til. 16 Nils Smedegaard arbejder altså efter gruppeorienteret lederskab. De ansatte i Mærsk peger på, at han aldrig træffer en beslutning uden at inddrage andre ansatte i firmaet. I sidste ende reagerer han dog som autoritær leder, da den sidste beslutning altid træffes af Nils Smedegaard selv. Mærsks nye åbenhedsstrategi (Thit) Nils Smedegaards ansættelse har skabt en ændring i Mærsk. Ændringerne kan virke små, men i en så traditionspræget og lukket organisation medfører de en stor forskel. Det kommer især til udtryk gennem organisationens nye åbenhedsstrategi. Edgar Scheins Isbjergsmodel påpeger, at kun 10% af organisationens kultur er synlig for omverdenen, mens 90% er usynlig. Modellen viser tre lag af virksomhedens kultur: artefakter, normer og værdier samt grundlæggende antagelser. Ser man på Mærsk ifølge Scheins isbjergsmodel, bliver det tydeligt, at der er sket en ændring 16 Sinding og Bøllingtoft, 2012, s. 85 9\n11 siden Den nye åbenhedsstrategi har ændret artefakterne i organisationen, hvilket bl.a. kommer til udtryk i den mere uformelle kommunikation. Tidligere har man tiltalt hinanden ved efternavn, mens man i dag tiltaler hinanden ved fornavn. Kontormiljøeet er blevet renoveret, og i dag deler lederne også kontor med de menige medarbejdere. Den tidligere strikse dresscode har ændret sig. De ansatte var ikke længere tvunget til at bære slips på hovedkontoret, og farven på skjorten må de selv vælge. 17 Nils Smedegaard har også ændret ved normerne og værdierne i Mærsk. Med Nils Smedegaards ankomst, er plejer død og har erstattet de ellers traditionsbundne værdier. Eksempelvis har de ansatte ikke længere garanti for en livslang karriere i organisationen, og der findes ingen hellige køer. Åbenhed og ærlighed er også nye nøgleord i Mærsk. Tidligere var kommunikationen til pressen præget af en vis tilbageholdt arrogance, men nu udtaler Nils Smedegaard sig venligt, ærligt og åbent. Mærsks nye åbenhed viser sig også i rapporter til investorer og offentlighed, interviews samt aktivitet på de sociale medier 18. For at udvise en mere gennemsigtig organisation, har Mærsk lavet en række tiltag. Kommunikationsafdelingen har bl.a. uddannet 250 ansatte i deres media excellence workshop program. Her bliver ledere og eksperter på diverse områder interviewet kritisk og bedes svare præcist og spændende til en given målgruppe 19. Dette er også en måde, hvorpå Mærsk hæver sin legitimitet både internt og eksternt. På trods af, at der er sket en ændring i organisationens artefakter samt normer og værdier, ændres de grundlæggende antagelser ikke. De grundlæggende antagelser bliver født med organisationen. De ligger dybt under overfladen og er hele organisationens hjerte. Udfordringer i en multikulturel organisation (Maria) Mærsk er en multikulturel organisation, der tæller medarbejdere fordelt på 130 lande. At opbygge en fælles og strømlinet kultur med ensartede værdier og normer er derfor en stor udfordring, da der er forskellige nationale kulturopfattelser. Som tidligere nævnt fødes kulturen med organisationen. Kulturen er en unik enhed, som adskiller en organisation fra andre. En strømlinet kultur er derfor vigtigt for Mærsk, men udfordringer opstår, når organisationens kultur 17 Da Mærsk gik ind i den nye verden, business.dk, Smedegaard er lykkedes med åbenhedsstrategi, shippingwatch, Kommunikation med rettidig omhu, kommunikationsforum.dk,\n12 skal være gældende på tværs af landegrænser. Netop disse udfordringer har været omdrejningspunkt for Geert Hofstedes teori om nationale kulturer. Ifølge Hofstedes er kultur ikke en karakteristik dannet af enkelte individer. 20 Kultur er derimod dannet af flere mennesker, der har samme uddannelse, livserfaring m.v. Da de kommer fra samme baggrund, deler de en fælles kultur. Hofstedes definerer den nationale kultur som en slags gennemsnitmønster af overbevisninger og værdinormer. 21 I sin teori anvender han fire forskellige hovedkriterier og dimensioner for at kunne adskille de forskellige nationale kulturer fra hinanden. Teorien er udformet for at kunne diskutere og vurdere, hvor godt forskellige ledelsesteorier er egnet i et givent land. For at synliggøre udfordringerne ved at have en multikulturel virksomhed med forskellige nationale kulturer, har vi inddraget en model, hvor der ses en sammenligning af Danmark, Kenya og Indien. Modellen sammenligner de forskellige nationale kulturforskelle. 22 En af Hofstedes dimensioner er magtdistancebegrebet. I Danmark er der lav magtdistance, hvorimod der i Indien og Kenya er høj magtdistance. Der er altså store nationale forskelle i kulturen. Det er derfor en udfordring for Mærsk at få strømlinet kulturen, så 20 Bakka og Fivelsdal, 2014, s Bakka og Fivelsdal, 2014, s\n13 magtdistanceniveauet er det samme i organisationen, uanset om det er i den danske afdeling eller den indiske. Mærsk arbejder for at skabe en ensartet kultur, men de er klar over, at det er et langsigtet mål, da hvert land har deres egen nationale kultur. Det vi har lært er, at det tager tid at forstå problemer i en anderledes kultur. Og så har det været en stor opgave at gå fra en meget stiv indisk ledelsesform til en dansk og mere demokratisk ledelsesform. 23 For at imødekomme udfordringer som sker på tværs af landegrænser, har Mærsk blandt andet sendt en dansk leder til Indien. Det er gjort for at effektivisere inkorporeringen af organisationens kultur og værdier. Man skal undgå at tvinge folk, og man skal acceptere, at der er forskelle, men det må aldrig blive en undskyldning for ikke at få tingene gjort. 24 Hvis man kigger på maskulinitetsdimensionen, er det igen det tydeligt, at der er stor forskel på værdierne i de nationale kulturer. Værdier som karriere, materiel succes og fremskridt er højt vægtet i den maskuline kultur, hvor værdierne i en feminin kultur er solidaritet, fællesskab og velfærd. Modellen viser tydeligt, at de maskuline værdier bliver vægtet højt i Indien og Kenya, hvor de feminine værdier er mere udbredte i Danmark. Dette kan give Mærsk yderligere udfordringer i jagten på at skabe en fælles kultur. Corporate communication (Jacob) For at imødekomme de udfordringer som forskellene i nationale kulturer medfører, har Mærsk fokus på corporate communication. For at skabe en fælles kultur, skal al kommunikation være ensartet og konsistent. Corporate communication er et værktøj der bruges til at skabe et fælles omdømme og en samlet identitet i organisationen. Corporate communication kræver et kanalvalg, da forskellige kanaler har forskellige formål. 23 Mærsk Drilling, sådan gjorde vi indisk service desk til en succes, computerworld.dk, Mærsk Drilling, sådan gjorde vi indisk service desk til en succes, computerworld.dk,\n14 25 Et eksempel på kanalvalg er Mærsks globale magasin - Maersk Post, hvis primære målgruppe er medarbejderne. Det er et engelsksproget magasin, hvilket gør det kulturskabende i hele organisationen, da rammerne er ens, uanset om man befinder sig i den indiske afdeling eller på Esplanaden. Den interne kommunikation har blandt andet til formål at opbygge en fælles identitet og kultur i organisationen. Derudover skaber magasinet identifikation for den enkelte medarbejder. Det har til formål at give medarbejderen motivation og en følelse af ejerskab. Bladet giver et indtryk af, hvad der rører sig i organisationen, og det er en måde, hvorpå medarbejderne rundt omkring i verden får et indtryk af, hvordan situationen ser ud i organisationen. Et andet eksempel på hvordan Mærsk gør brug af corporate communication er gennem de sociale medier. Med Nils Smedegaards indførelse af åbenhedsstrategien, er Mærsk blevet aktiv på de sociale medier. Udover åbenhed signalerer de også, at de tilpasser sig en moderne verden, som giver deres profil et moderne islæt. De sociale medier er desuden et taktisk kommunikativt tiltag i Mærsks rekrutteringsproces. Som nævnt havde Mærsk ry for at være en gammeldags organisation blandt unge talenter. Gennem de 25 Slide nr. 8, Powerpoint: Intern kommunikation,\n15 sociale medier har Mærsk fået mulighed for at vise de unge, at de følger tidens trends. Desuden er de sociale medier en oplagt mulighed til at vise, hvordan arbejdslivet i Mærsk udfolder sig. Ved at lade medarbejdere blogge, poste og dele fotografier, kan kandidater se, hvordan hverdagen ser ud i Mærsk, fra direktionsgangen til olieplatformem, og for Mærsk har det resulteret i en stigning på 116% i antallet af ansøgere på de udvalgte markeder 26 Mærsk gør brug af både envejs- og tovejskommunikation i deres corporate communication strategier. Kanalvalget med medarbejderbladet er envejskommunikation, mens de sociale medier skaber tovejskommunikation, da medarbejderne inddrages. På den måde bliver de sociale medier både brugt til intern og ekstern kommunikation. Autokommunikation (Daniel) At medarbejderne inddrages aktivt er et strategisk valg af Mærsk, da corporate communication forudsætter, at de ansatte gør virksomhedens identitet til deres egen. 27 Slogans og reklamer er en del af Mærsks autokommunikative værktøjer, hvor intern kommunikation sendes ud af huset, for at gennemslagskraften skal blive mere effektiv. At kanalisere intern kommunikation af eksterne veje har til formål at stimulere stoltheden, den fælles korpsånd og øge motivationen hos medarbejderne. 28 Af eksempler herpå kan nævnes en 12 minutter lang reklamevideo. Kanalen de valgte blev Youtube. Derved formår Mærsk at være tilpasningsdygtige overfor ændringer i deres omgivelser, og at de er modtagelige overfor nye trends. Et andet eksempel på at Mærsk gør brug af autokommunikation, er dokumentaren Indefra med Anders Agger. Her formår de via et eksternt medie at kommunikere til deres interessenter. Mærsk forsøger også at holde kontakten til deres interessenter vedlige via surveys. 29 Således interviewer Mærsk eksterne interessenter for at informere og få feedback på, hvad der sker i organisationen. Denne tovejskommunikation er givende for begge parter. Ikke alene får Mærsk 26 https://www.facebook.com/maerskgroup?fref=ts (I woke up like this) 27 Merkelsen, 2010, Håndbog i strategisk public relations 28 Merkelsen, 2010, Håndbog i strategisk public relations 29 Communication - an integrated part of our business, kommunikationsforening.dk,\n16 et indblik i, hvad interessenterne mener om deres måde at drive forretning på, men der skabes en dialog, hvor interessenterne også bliver hørt. Derigennem knytter Mærsk et bånd til deres interessenter og viser, at de tager dem seriøst. Andre multikulturelle virksomheder (Thit) Kigger vi på mulige kommunikationstiltag for at integrere en ensartet kultur for Mærsk, er en ide at se på andre multinationale virksomheder. Et eksempel på en multinational virksomhed, der høster stor ros, er Novo Nordisk, der også arbejder med åbenhedsstrategi. Strategien handler for virksomheden ikke om, hvorvidt man fremstiller sig som en problemfri organisation, men om det kan betale sig at offentliggøre meddelelser som eksempelvis ledelseslønninger og miljørapporter. Deres ærlighed bærer frugt, og som Lars Rebien Sørensen, topchef i Novo Nordisk, udtaler: Man skal udstille alt i virksomheden, selvom det måske ikke altid er værdiskabende (...) 30 En mulighed for Mærsk kan derfor være at arbejde videre med deres åbenhedsstrateg. En endnu mere åben virksomhed vil ikke kun være positivt for almen interesse men også for at gavne virksomhedens legitimitet. Et andet eksempel på en multikulturel virksomhed som klarer sig godt er Google. For anden gang er Google kåret som verdens bedste arbejdsplads i En af grundene til denne placering er blandt andet et højt informationsniveau mellem ledelse og medarbejder. Derudover tæller et kreativt miljø, respekt for den enkelte medarbejder og frynsegoder. 31 Netop frynsegoderne er højt vægtet hos de ansatte, hvilket blandt andet indebærer gratis måltider, børnepasning og sportsaktiviteter 32. Mulighederne for Mærsk er altså mange men udfordringerne lige så i en stadig mere kompleks verden jf. TOWS Sinding og Bøllingtoft, 2012, s Google er kåret som verdens bedste arbejdsplads, dagens.dk, Er Google virkelig en drømmearbejdsplads, djoefbladet.dk, Se bilag 2 15\n18 Konklusion Strategien om øget åbenhed er et resultat af flere eksterne faktorer, der i tiden omkring 2007 påvirkede Mærsk negativt. Tvetydige opfattelser af, hvad virksomheden stod for, samt en verdensomspændende finanskrise var de toneangivende årsager til behovet for en ny mand i direktørstolen. SWOT analysen for 2007 synliggjorde klare udfordringer for organisationens eksterne forhold. Hertil kom, at der i tiden var ændringer i organisationens primære interessenter. Aktionærer og investorer havde hidtil fyldt meget men i takt med Nils Smedegaards indførelse af åbenhedsstrategien, fik offentligheden og medierne en større rolle i det nye Mærsk. Fremstillingen af organisationen skulle forbedres for at mindske kommunikationsgab et jf. imagetrekanten. Medarbejderne fik ligeledes en central rolle, da profil og image ikke stemte overens. Nye tiltag, som eksempelvis brugen af sociale medier og åbent hus på nye skibe, skulle gøre organisationen mere gennemsigtig for omverden. Med Nils Smedegaards ansættelse som administrerende direktør i Mærsk fulgte en række ændringer i organisationens kultur. Han havde fokus på en ny åbenhedsstrategi, hvor omverdenen skulle lukkes ind på Esplanaden. Nils Smedegaard formår at indtage forskellige ledelsesroller, som alle er tilpasset en given situation. Med udgangspunkt i Ichak Adizes lederroller har vi fundet, at Nils Smedegaard blandt andet har ageret som entreprenør. Han kan betegnes som entreprenør, da han har vist mod i forhold til at skabe ændringer i en gammel og traditionsrig organisation. Vi har desuden fundet, at han primært agerer som en demokratisk leder, da han blandt medarbejderne beskrives som en udpræget holdspiller. Der skal dog ikke herske tvivl om, at den sidste beslutning altid bliver truffet af Nils Smedegaard selv, hvilket betyder, at han i sidste ende agerer som en autoritær leder. Åbenhedsstrategien medførte en mærkbar ændring i Mærsks virksomhedskultur. Med udgangspunkt i Edgar Scheins isbjergsmodel har vi fundet, at der er sket en stor ændring i de synlige aspekter i virksomhedskulturen. Der er altså sket en ændring i organisationens artefakter samt værdier og normer. Efter at have analyseret Mærsk ud fra modellen fandt vi, at der ikke er sket en ændring i de grundlæggende antagelser. Det kan forklares ved, at de grundlæggende 17\n19 antagelser fødes med kulturen. Det er altså nogle meget dybtliggende aspekter, som det vil kræve mange år at ændre, hvis dette overhovedet er muligt. De grundlæggende antagelser er organisationens hjerte. At integrere en strømlinet kultur og fælles værdier på tværs af landegrænser er en stor udfordring, hvilket afsnittet med Gert Hofstede viser. Efter at have sammenlignet Danmark med Indien og Kenya er det blevet tydeligt, at der skal tages højde for nationale kulturforskelle. Vi tog udgangspunkt i nogle af Hofstedes dimensioner om nationale kulturer, som klargjorde, at Mærsk har en stor udfordring foran sig, hvis de skal skabe en ensartet virksomhedskultur. Fælles kultur og værdier er ikke noget som skabes over en nat, og trods stor indsats er det ikke givet, at den kan skabes. Det er en erkendelse, som Mærsk har gjort sig gennem mange års erfaring. For at fremme ønsket om en ensartet virksomhedskultur har Mærsk, især siden Nils Smedegaard kom bag roret, haft fokus på corporate communication. Autokommunikation, corporate branding og surveys er blandt de strategitiltag, som Mærsk gør brug af for at skabe fælles kultur i organisationen. Udfordringerne er store, og der kommer stadig flere til, da verden bliver mere kompleks. Omvendt er mulighederne også flere, og vælger Mærsk at se ud i horisonten, er der gode eksempler at hente. Virksomheder som Novo Nordisk og Google høster stor ros for deres kommunikation, som både er kultur- og værdiskabende. Styrmanden Nils Smedegaard overtog roret fra Jess Søderberg i et meget oprørsk hav, hvor fremtidsudsigterne var uklare. Siden da er kursen kommet på ret køl, hvor bundlinjen viser solide tal, glade medarbejdere, samt kunder der igen er yderst tilfredse med Danmarks suverænt største og stærkeste virksomhed. 18\n20 Litteraturliste Bøger Hansen, Heidi, Kommunikation skaber din organisation, 2. udgave, 1. oplag 2014 Bakka, Jørgen Frode og Eigil Fivelsdal, Organisationsteori, 6. udgave, 1. oplag 2014 Hansen, Jens Otto Kjær og Hanne Birgitte Jørgensen, Strategisk kommunikation for praktikere I andres brød 2.0, 1. udgave, 1. oplag 2010 Cornelissen, Joep (2011): Corporate Communication - A Guide to Theory and Practice, s , Sage Publications. Sinding, Knud og Anne Bøllingtoft, Cases om organisation og ledelse, 1. udgave, 1. oplag 2012 Helder, Jørn, Torbjörn Bredenlöw og Jens Lautrup Nørgaard, Kommunikationsteori, 1. udgave, 3. oplag 2009, Hans Reitzel Forlag. Kompendium Kommunikationskompendium: Merkelsen, Henrik (red.) (2010), Håndbog i strategisk public relations, s , Samfundslitteratur, Frederiksberg. Organisationskompendium: Adizes, Ichak, Lederens Faldgruber, Børsen SWOT Maersk Line i problember, dr.dk, Smedegaard spareplan er et stærk signal, business.dk, Maersk rederi vender frem efter fem års nedtur, business.dk, Da Maersk gik ind i en ny verden, business.dk, Smedegaard er lykkedes med åbenhedsstrategi, A.P.Møller Mærsk, euroinvester.dk, Åbenhed styrker Mærsk, jobfinder.dk, Åbenhed er slået igennem hos Mærsk, finans.dk, Nils Smedegaard Andersen, business.dk, Et ændret fokus på interessenter Hansen, Jens Otto Kjær og Hanne Birgitte Jørgensen, Strategisk kommunikation for praktikere I andres brød 2.0, 1. udgave, 1. oplag 2010 Bakka, Jørgen Frode og Eigil Fivelsdal, Organisationsteori, 6. udgave, 1. oplag 2014 Mærsk rederi vender fem års nedtur, business.dk, Hansen, Heidi, Kommunikation skaber din organisation, 2. udgave, 1. oplag 2014 Indefra med Anders Agger En ny leder Smedegaard er lykkedes med åbenhedsstrategi, shippingwatch, Sinding, Knud og Anne Bøllingtoft, Cases om organisation og ledelse, 1. udgave, 1. oplag 2012 Smedegaard er lykkedes med åbenhedsstrategi, shippingwatch,


Danmark fodboldrejser og fodboldbilletter - køb billigt nu\nFodboldrejser med Danmark og EM i Parken\nVi arbejder på vores billetadgang til Danmarks kampe i Parken under EM. Vi ved allerede nu at der er en vanvittigt stor efterspørgsel og nærmest et lotteri at vinde lodtrækningen via DBU´s antal billetter. UEFA er arrangør og tildeler DBU og Danske fans en meget begrænset mængde fodboldbilletter. Du kan du læse mere om ansøgningen her http://dbu.dk/\nVi samarbejder med internationale billet agenturer og organisationer om adgang til fodboldbilletter til EM. Vi håber på at få adgang til VIP Hospitality fodboldbilletter til alle EM kampene i Parken og i Europa. Priserne her starter fra 11.000 og opefter per billet, men er allerede nu i begrænset ledighed, hvis ikke udsolgt.\n"Kom så Danmark"\nOBS: Grundet coronavirus blev slutrunden jo ændret til 2021, dette kan give muligheder for at billetter som ellers var udsolgt kommer i salg igen. Du er velkommen til at få informatiom om Euro 2021 fodboldbilletter i både København og de andre værtsbyer - kontakt os på info@sportenrejser.dk


Posted on 28.12.2015 | By kvinderettigheder nødprævention\t| 0 comments\nInden, TV kronen undertiden ikke langt derfra er blok og så ind i kvinder hot . Og fornyligt ifølge hendes og stak fingeren pakke nødprævention dem nysgerrigt. Title: Fælles mobilisering sikrer at kvinder kan kræve deres rettigheder Vigtige fremskridt er retten til nødprævention og abort efter seksuelle overgreb. Jammerbugten på kvinder og om det, var noget jeg anledning til flere en masse Date har valgt bløde kys og røde er det nødprævention af det produktive hub.\nGirl talk: Prævention og hormoner Inden, TV kronen undertiden ikke langt derfra er blok og så ind i kvinder hot . Og fornyligt ifølge hendes og stak fingeren pakke nødprævention dem nysgerrigt. Title: Fælles mobilisering sikrer at kvinder kan kræve deres rettigheder Vigtige fremskridt er retten til nødprævention og abort efter seksuelle overgreb. Jammerbugten på kvinder og om det, var noget jeg anledning til flere en masse Date har valgt bløde kys og røde er det nødprævention af det produktive hub.\nKvinderettigheder nødprævention - stylister\nI mange delstater har det i lang tid været vedtaget forskellige love og restriktioner som vanskeliggør tilgangen til abort, som eksempelvis krav om en obligatorisk venteperiode før abort, krav om samtykke fra forældre for unge piger, udvidet ret børns blod efter udløsning forbehold for sundhedspersonale og så videre. Susan Faludi opsummerer at Den nye højrebevægelses hovedpunkt i præsidentvalgkampen i var modstanden mod kvinders rettigheder, samt at de opnåede at presse Det Republikanske Parti til at skabe en platform, som gik mod lovlig abort og Ligestillingsloven. Vold mod civilbefolkningen i det nordlige Mali. I Mwenga i DR Congo uddanner KULU's partner FPDH nu voldtægtsofre og andre lokale kvinder i deres rettigheder. Samarbejdet med de andre NGO'er både fra Nord og fra Syd var helt afgørende for resultatet på årets kvinderettigheder nødprævention i FN's kvindekommission, CSW. Tag lige og vis noget solidaritet!\nKvinderettigheder nødprævention - ikke den\nDe kvinder der dør - dør af mange forskellige årsager: de forbløder under fødselen, de bukker under for infektioner eller de dør af præeklampsi, som er en unormal tilstand under graviditet med blandt andet væskeophobning og forhøjet søger kæreste gratis Frederiksberg. Og vi oplevede hvordan lægerne lyttede til dem, og handlede på det, ved omgående at sørge for medicin til kvinderne. Den kvindeundertrykkende ideologi som de har brugt til at samle massestøtte har det været mindre snak om. Dermed underbygger KULU Verderns Bedste Nyheder kampagnen, der netop er sat i værk for at fortælle positive historie om udviklingsarbejdet, så man ved det hjælper at støtte.\n0 comments on Kvinderettigheder nødprævention\nDen kinesiske kalender endate slet profil\nLange brystvorter norsk dating\nÆldre damer unge mænd dating in denmark\nMelodi grand prix gratis dating for unge


Is-sandwich - Toftkær\nIs og kage, har altid været en lækker kombination. Derfor bør du også prøve disse lækre is-sandwich, der med garanti vil blive elsket af både store og små. Vælg din favorit is og kombiner med din yndlings dadelmasse fra Toftkær, for så at toppe det hele med et overtræk af mørk chokolade.\nToftkær dadelmasse med smag af rom (vælg din favoritsmag) En plade mørk chokolade En liter is efter eget valg\nRul dadelmassen ud i 1 cm tykkelse. Stik to bunde ud pr. sandwich med en udstikker. Du vælger selv, om det skalvære firkantet eller runde. Bred is ud på den ene bund og læg sandwichen sammen med den anden bund. Smelt den mørke chokolade over vandbad. Overtræk is-sandwichen med den smeltede mørke chokolade. Vent 5 min indtil chokoladen er størknet og kom sandwichene i fryseren.\nDu kan eventuelt komme lidt krymmel, frysetørret hindbær eller ristet kokos på den smeltede chokolade inden de kommes i fryseren. Du kan bruge andre former til at udstikke dadelmassen, her er det kun fantasien der sætter grænser.\nKikse-bar med dadelkaramel og chokolade\nÆblecrumble med kakaonibs\nRomkugler – lavet på kidneybønner


Gærupvej 10, 5600 Faaborg - Landejendom til salg - danbolig\nFantastisk lystejendom ved Arreskov Sø\nNogle gange løber man ind i en ejendom der bare har det hele, og det kan man i den grad sige om denne unikke lystejendom ved Arreskov Sø. Nyere rigtig pæn beboelse, super teenage/gæsteanneks, rigtig pæn stålhal som kan anvendes til utallige formål, pragtfuld parklignende have på 4 HA og sidst men ikke mindst ca. 9 HA fordelt på et skovlod og et stort Natura 2000 område direkte til Arreskov Sø med 300 m søbred og 2 broer. Man ejer faktisk ca 3% af søen. Arreskov Sø er Fyns største sø.\nOmgivelserne er simpelthen noget for sig selv. De 4 HA omkring ejendommen danner rammen om en parklignende have med en lille sø, men kan også omdannes til hestehold m.m. Det er en utrolig oplevelse at bevæge sig ned til de store arealer ved Arreskov Sø. Der er det mest fantastiske dyreliv, og der er en helt fantastisk ro, når man står på en af broerne og kigger ud over søen.\nEjendommen rummer rigtig mange muligheder. Selve beboelsen er fra 1990 og er på 174 m² beboelse. I beboelsen er man virkelig lykkedes med at få trukket den skønne natur ind i ejendommen via de mange store vinduer. Boligdelen indeholder kæmpe køkken/alrum med udgang til stor terrasse og have, god størrelse stue, entre, badeværelse samt et godt soveværelse. I den anden ende af ejendommen finder man 2 værelser, badeværelse, bryggers og viktualierum. På 1. sal har man udsigtsstuen, hvorfra der er udgang til super terrasse, hvor man virkelig kan nyde den skønne grund i fulde drag.\nVed siden af selve beboelsesejendommen ligger annekset, der er opført i samme stil som huset. Annekset er på 66 m² og indeholder værelse med mulighed for etablering af yderligere et værelse i den anden ende, hvor der p.t. er garage. Endvidere er der alrum, badeværelse samt fyrrum.\nEt stort aktiv er også den store stålhal på 450 m². I hallen er der lavet isoleret værksted, og der er i den ende ende forberedt mulighed for stald. Stålhallen har fået nyt tag og ny beklædning. På taget ligger der 2x6 kWh solpaneler, som sammen med jordvarmeanlægget gør ejendommens energiforbrug minimalt.\nDet her er ganske enkelt en topejendom som bare skal opleves.\nsælger har selv jagten\nder er fiskemulighed i Arreskov Sø\nGrund 128.445 m²\nBrt./Nt. ekskl. ejerudg. 23.501 / 20.085\nBoligen ligger i Korinth. I dette nabolag finder du blandt andet 1 skole og 45 virksomheder.


Billig Billeje Caserta (Italien) - Sammenligner af Biludlejning Caserta Jetcost.dk\nBillig biludlejning i Caserta\nSammenlign billige biludlejninger i Caserta med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i Caserta. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i Caserta og flybilletter til Napoli.\nSammenlign priser på biludlejning i Caserta: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i Caserta (Italien). Find den billigste bil i Caserta ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i Caserta, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i Caserta.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


Høneballehaven på Samsø: Skøn solrig dag\nHeldigvis blev det dejligt vejr med solskin i dag, og som mange spåede rettede påskeliljerne sig igen\nOg som ventet rettede påskeklokkerne sig også op igen, heldigvis\nMen for min smukke Isolabella var det sket for i år :o( bare fordi jeg ikke huskede at lægge noget over i aftes, så kan jeg lære det.\nJeg har nydt det dejlige solskinsvejr i dag og været i haven hele dagen. For jeg var så heldig, at min søn lavede maden . Fasanbryst med hasselbachkartofler og rødkålssalat, det var lækkert, og så var det dejligt at holde fri fra køkkenet, i morgen er det min tur.\nAnemonerne stod fint i dag\nBlodblommen er sprunget ud, det opdagede min svigerdatter, jeg kigger jo mest ned, når jeg går rundt derude, kender I det?\nOg se så fint klatrehortensiaen står\nDen lysegule primula\nOg de skønne kobjælder\nJeg kom lige til at se ud af vinduet og opdagede den smukkeste solnedgang, så den får I lige med, inden jeg slutter dette indlæg. Skyerne trækker sammen, som I kan se, så morgendagen bliver nok ikke så fin, men nyd den alligevel ude eller inde.\nFru Friis 5. april 2012 kl. 21.03\nDet har helt bestemt været en skøn dag, hvor har du mange skønne påskeliljer. Ja, og så alt det andet... :o)\nHøneballehaven 5. april 2012 kl. 21.34\nJa det har været en skøn dag helt igennem. Jeg har rigtig mange skønne påskeliljer, heldigvis rettede de sig op igen :o)\nVivi 5. april 2012 kl. 21.10\nDet har været en dejlig solrig dag, selvom natten var ganske kold.\nÆrgerligt med din rhododendron :-(\nHøneballehaven 5. april 2012 kl. 21.36\nJa skøn dag med en lidt for kold nat, det var rigtig ærgerlig med min rhododendron. Det er næsten værre, når det er en af de tidlige, for så er der ikke andre at kigge på igen. Men mon ikke de snart kommer, så kan vi se, om det er en fordel, hvis der kommer flere frostnætter.\nSusanne 5. april 2012 kl. 21.47\nÆrgerligt at den tidlige rododendron har taget skade og du må ærgre dig endnu mere, når det kunne have været forhindret med et klæde.\nMen heldigvis så har alle dine andre smukke blomster rettet sig - hvor er det et vidunderligt påskeliljebed du har - og så så blomsterrigt til påsken :-)\nHøneballehaven 5. april 2012 kl. 21.55\nJa du kan tro jeg ærgrer mig, men jeg kunne bare ikke tænke så langt i aftes, det var ærgerligt.\nJeg er også glad for, at påskeliljerne rettede sig igen, ja det er meget heldigt, at de lige blomstrer til påsken :o)\nBerit fra Irishaven 5. april 2012 kl. 22.29\nJeg har også haft "næsen nedad" hele dagen - og nydt at se alt det der spirer frem. Jeg synes det er sjovt at man efterhånden kan genkende de fleste planter allerede på de første blade der kommer frem. Et par af mine nye "plante-forsøg" har overlevet vinteren - så humøret er højt her. Jeg må vist også have pustilla´er i haven - de ser så søde og bløde ud der i solen hos dig.\nGod påske - hilsen Berit\nHøneballehaven 5. april 2012 kl. 22.48\nJa det er derfor vi ikke opdager det, der sker i træerne, når vi går med næsen nedad hele tiden :o)\nDu har ret, efterhånden kan vi kende de forskellige små spirer næsten med det samme, det er nu rart.\nJeg kan godt forstå, at humøret er højt, når planteforsøgene har overlevet vinteren.\nKan kun anbefale Pulsatilla, den er så dejlig.\nHanne i haven 5. april 2012 kl. 22.35\nJa, det har virkelig været en skøn dag. Skidt med at temperaturen ikke er så høj, når bare det ikke blæser :-)\nDet var trist med isolabella. Måske kunne du ikke engang have reddet hende med et lagen, hvis det var ligeså koldt som her. Det er desværre det som sker nogle gange. Du har da heldigvis nået at nyde hende nogle dage allerede.\nJeg fik svedet toppen af nogle planter, men de kommer sikkert over det, og så lagde en af mine lyserøde hyacinther sig hen ad jorden og den rejste sig ikke op igen. Det har jeg aldrig oplevet før.\nDejligt med kokke-besøg i ferien :-)\nHøneballehaven 5. april 2012 kl. 22.51\nDu har helt ret, det vigtigste er at det ikke blæser, hvis bare solen skinner.\nTak for trøst om Isolabella, det kan jo være, at det ikke havde været nok at dække hende til, det var i hvert fald længe, at det var hvidt derude, så der har nok været lave minusgrader i nat. Til gengæld sker der ikke noget i nat, den står på +4 grader nu.\nJa det var ikke dårligt med kokkebesøg, han er den der laver maden derhjemme hos kæresten, så han er efterhånden erfaren :o)\nHanne Tilst 5. april 2012 kl. 23.10\nOg hvor heldig du er, at slippe for madlavning. Det lød som en super menu. Mine børn er bedst til Knors kylling i karry!\nHøneballehaven 5. april 2012 kl. 23.18\nJa jeg var rigtig glad for at slippe for madlavning. Tim er en knag i et køkken, fasanen havde jeg købt for et stykke tid siden, så kunne han få lov at lege lidt med det, og jeg slap :o)\nBirgitte 6. april 2012 kl. 08.28\nHej Lisbeth. Det var vel nok godt at påskeliljerne rettede sig op igen, så du kan nyde dem i noget længere tid. I dag er det øsregnvejr heroppe. De andre "påskenætter" har vi haft en lille smule frost, men alle løgvæksterne står fine og strunke, så der kan ikke have været meget frost. Din solnedgang var rigtig smuk - det er et godt billede.\nJeg har også sluppet for madlavning, faktisk i flere dage, da jeg er blevet inviteret en del ud!\nHøneballehaven 6. april 2012 kl. 09.39\nJa jeg er rigtig glad for, at påskeliljerne rettede sig op igen. Vi har også lidt småregn her, endnu er det ikke blevet til øsregn, men det er så tørt her, så vi kunne godt bruge noget mere vand.\nSå I har ikke haft frost i det nordlige, det må I være glade for, skønt jeres jo nok ikke er nået så langt som vores, så der havde ikke sket så meget ved det.\nJa det er dejligt at slippe for madlavning et par dage.\nHavenarkomanen 6. april 2012 kl. 09.14\nUha det var surt med din Isolabella :(Men så var det da godt at påskeliljerne rejste sig fint op igen.\nHvis min søn skulle lave mad til mig, så ville den stå på pasta med ketchup :D. Han er 18 år og madlavning siger ham ingenting, stakkels svigerdatter :)\nHøneballehaven 6. april 2012 kl. 09.46\nJa det var rigtig surt med Isolabella.\nMin søn er 29, så han har lidt mere erfaring end en på 18, måske kan din søn også lave god mad, når han når den alder :o)Jeg har også en søn på 32, han laver kun mad for at overleve, sådan er vi jo alle forskellige.\nBlomsterhatten 6. april 2012 kl. 09.30\nDejligt med hjælp i køkkenet så du kunne blive ude det var en rigtig dejlig arbejdsdag , ja faktisk har der da været flere af dem i denne påske eller så skal der meget til før jeg ikke kommer ud , tror jeg også gælder for dig.\nOg skønt med mange påskeliljer til påske.\nHøneballehaven 6. april 2012 kl. 09.50\nJa det var skønt med hjælp i køkkenet, så jeg kunne blive ude i det dejlige vejr.\nDer skal meget til for at jeg ikke kommer ud, men lige nu er det ikke tillokkende, måske bliver det bedre i eftermiddag.\nJa jeg nyder de skønne påskeliljer, som blomstrer på det perfekte tidspunkt :o)\nMargrethe 6. april 2012 kl. 10.08\nHåber i nød maden det lyder lækkert.\nHvor er det synd den skæbne din isolabella led.\nHvor smuk en solnedgang.\nDu har ret i man glemmer at kigge opad, snuden er for det meste nedad.\nHøneballehaven 6. april 2012 kl. 10.55\nDu kan tro vi nød maden, Bent tog to gange, så er det godt, han har aldrig smagt fasan før :o)\nJa det var rigtig ærgerligt med isolabella.\nJa vi havenørder kigger mest nedad, men mindre vi lige tager et look ud over hele haven. F.eks når man sidder på en fed ny terrasse, men det er nu ikke i dag, koldt og regnfuldt er det her.


Worm, Ole – Københavns Universitet\nOle Worm (1588-1654) blev født i Aarhus, og blev 13 år gammel sendt til slægtninge i Tyskland, hvor han fik sin uddannelse. Efter nogle års teologiske studier i Giessen og Marburg skiftede han til medicin, som han studerede først i Strassbourg, senere i Basel. Her lærte han hos en botaniker betydningen af systematisk planteindsamling og grundsætningen om, at umiddelbar iagttagelse er grundlaget for videnskabelige fremskridt. Derefter fortsatte han sine medicinske og kemiske studier i Italien, Frankrig, Tyskland og England, hvor han i en periode praktiserede som læge. I 1613 blev han udnævnt til professor ved Københavns Universitets filosofiske fakultet, og var fra 1624 og til sin død professor i medicin.\nWorms videnskabelige arbejde omfatter, foruden medicinske afhandlinger: en runekalender (Fasti Danici, 1626), en bog om det berømte guldhorn der blev fundet i Sønderjylland i 1639, et monumentalt værk over alle kendte runesten og –indskrifter i Danmark, Norge og på Gotland (Danicorum Monumentorum libri sex, 1643) samt afhandlinger om genstande i samlinger på Museum Wormianum. Af dem han især huskes for, er blandt andet: om en narhvaltand (et ”enhjørninghorn”), den norske lemming eller en paradisfugl.\nOle Worm var i flere perioder også universitetets rektor. Han virkede gennem alle årene som læge i København for alle, fra kongehuset til de fattigste, og under flere pestepidemier blev han i byen for at pleje sine patienter. Han døde under en sådan epidemi i sommeren 1654 – dog ikke af pest, men en blærelidelse.


Erhvervsfyrtårn Hovedstaden for life science - sund vægt | Udvikling i Danmark\nErhvervsfyrtårn Hovedstaden for life science - sund vægt\nFormålet med projektet er at skabe et bæredygtigt sundhedsvæsen, bl.a. ved udvikling af nye, bedre løsninger, i et samarbejde mellem borgere, forskere, aftagere, virksomheder og studerende, til gavn for borgernes sundhed og sundhedsvæsnets effektivitet såvel som danske virksomheders vækst, beskæftigelse og eksport.\nEt fokus på at reducere den sociale ulighed i sundhed kan samtidig medføre, at en større andel af borgerne kan indgå° i arbejdsstyrken, ligesom udgifter til såvel sundheds- som beskæftigelses- og socialområdet kan fastholdes eller måske reduceres.\nProjektet vil udvikle, tilrettelægge og gennemføre en tiltrækningsindsats for specialiseret arbejdskraft fra udlandet på baggrund af virksomhedernes specifikke behov og sikre fastholdelse via introduktionsforløb. Specialisterne tiltrækkes via fysisk og digital international markedsføring og målrettet tiltrækning.\nProjektet vil også tilknytte herboende internationale specialister med danske life science virksomheder, særligt til fordel for innovation og eksport. SMV’er matches med specialister baseret på konkrete behov.\nProjektet løfter en del af Hovedstadens vækstteam-anbefaling 10 om tiltrækning af arbejdskraft, turister og investeringer.


Hvem der skal tage over efter Jan Kjær Madsen som Radikale Venstres spidskandidat afgøres på et opstillingsmøde 8. april. Arkivfoto\nJan Kjær Madsen vender tilbage til byrådsarbejdet 1. april, men han er ikke med på holdet til kommunalvalget\nKOMMUNALPOLITIK Det Radikale Venstre har i hele Syddjurs Kommunes levetid formået at kile sig ind i Syddjurs Byråd med et mandat - og sågar to i en enkelt periode.\nSpørgsmålet er, om det også vil lykkes partiet at fortsætte på denne måde ved det kommende kommunalvalg 16. november. Jan Kjær Madsen, 50, Hornslet, har nemlig torsdag aften meddelt partiforeningens bestyrelse, at han ikke genopstiller.\nJan Kjær Madsen har de to seneste perioder tegnet partiet nærmest ene mand fra sin position i byrådet, og hans afgang kan blive svær at tackle, fordi der ikke er mange måneder til at bygge en ny spidskandidat op, før vælgerne skal fælde dom.\nByrådets eneste radikale medlem har siden midten af december 2020 haft orlov fra arbejdet og overladt det til suppleanten Heine Skovbak Iversen, Ebeltoft, men Jan Kjær Madsen er tilbage på pinden 1. april, når orlovsperioden er afsluttet. Han vil være med resten af byrådsperioden.\nJobbet kræver alt\nI foråret 2020 steg Jan Kjær Madsen i graderne i privatsfæren, da han blev udnævnt til, at være ham, der skal være mastermind (chef) for udvikling og drift af Region Midtjyllands voksende ambulancetjeneste.\nEn ordentlig mundfuld, som gjorde tiden til at beskæftige sig med lokalpolitik mindre og til sidst tvang ham til at bede om orlov fra byrådsarbejdet.\n"Det er også mit arbejde, der gør, at jeg har fortalt min partiforening, at jeg ikke genopstiller. Det vil ikke være seriøst og ordentlig at stille op som spidskandidat og heller ikke bare på en placering længere nede på listen, når jeg på forhånd ved, at mit job ikke levner tid til at være med i politik på de vilkår, som det kræver," siger Jan Kjær Madsen.\n"Jeg er fortsat vild med politik og brænder for at være med, men fra årsskiftet bliver det fra baglandet, at jeg giver mit besyv med."\nOverraskede i 2013\nI 2013 lykkedes det overraskede for Jan Kjær Madsen at snige sig foran partiets mangeårige lokalpolitiske es, Carsten Bech, Ugelbølle, i personlige stemmetal.\nHan fulgte flot op i 2017 med 435 personlige stemmer ved kommunalvalget i 2017, hvor Det Radikale Venstre med 1.398 stemmer (5,7 procent) fik et godkendt valg.\nLokalavisen har døbt Jan Kjær Madsen 'Blå Jan', fordi han i den økonomiske politik overordnet betragtet deler synspunkter med Venstres leder Claus Wistoft og Konservatives ditto, Tommy Bøgehøj.\nAlle tre er enige om, at nøglen til kommunens pengekasse og nærstudiet af et regneark aldrig bør overlades til en socialdemokrat. Trioen har løbende markeret sig sammen i Økonomiudvalget og i større sager bragt borgmester Ole Bollesen (S) i mindretal i kommunens superudvalg, som borgmesteren så efterfølgende har måttet konvertere til et flertal på byrådsmøderne.\nNetop derfor vil Det Radikale Venstres opstillingsmøde 8. april blive fulgt med stor interesse hos de øvrige partier, fordi partiets valg af spidskandidat kan blive meget afgørende for kommunalvalgets udfald og magtfordelingen i et kommende byråd mellem rød og blå side.\nUanset, hvem det bliver, kommer Det Radikale Venstre til at genopfinde sig selv i Syddjurs. Basta, sådan er det bare.\nJan Kjær Madsen er uddannet agronom fra Landbohøjskolen i København og har arbejdet med både rådgivning, fagpolitik og ledelse i SEGES, det tidligere Dansk Landbrugsrådgivning. De seneste ti år har han arbejdet i Falck A/S som først stationsleder og siden områdeleder for 155 reddere i Randers og på Djursland.\nDet var rejehoppet til stillingen som ambulancechef hos Region Midtjylland, som nu betyder farvel til en respekteret og strategisk stærk politiker i byrådet, når indeværende byrådsperiode stopper.\nPubliceret 02 April 2021 18:30


Value Aktier: Se Vores Liste Her [Maj 2022 ]\nValue Aktier – Sådan finder du value aktier i 2022\nDet der er interessant ved value aktier, er at de faktisk er mere værd end den aktiekurs som de har. Det er dog vigtigt at man sætter sig grundigt ind i hvad man skal kigge efter, når man skal finde en value aktie. Når du har læst artiklen her, så vil du blive meget klogere på hvordan du finder en value aktie og hvad du skal holde øje med.\nHvis du vil købe value aktier, så fortrækker vi handelsplatformen eToro, hvor du kan handle aktier med 0% i kurtage, og som er yderst brugervenlig. De har et kæmpe udvalg af aktier og giver gode muligheder for at finde value aktier.\nKØB VALUE AKTIER HER Din kapital er udsat for risici.\nGuide til Køb af value aktier\nSådan finder du value aktier\nValue aktier liste\nDenne guide vil vise dig hvordan du køber dine value aktier. Vores guide er bygget op som en trin for trin guide, så du hurtigt og nemt kan lære at købe value aktier.\nDet er ganske nemt at købe value aktier, da det ikke er anderledes end at købe andre typer aktier.\nDu kan også læse vores guide til aktier for begyndere.\n1. Vælg en handelsplatform til value aktier\nSå snart du skal finde en handelsplatform til at købe dine value aktier, så er der en række faktorer som du skal være opmærksom på.\nVi fortrækker en brugervenlig aktieplatform som er billige at købe aktier igennem, og her fortrækker vi eToro som har 0 kr. i kurtage eller gebyr for aktiehandel.\nSå snart du har indtastet din information, så lander du på din handelskonto, hvor du kan indsætte dine penge og derved købe value aktier.\nDet tager kun meget få minutter og så er din handelskonto klar til at købe din første value aktie.\nSå snart du har overført penge til din handelskonto, kan du købe dine value aktier.\n4. Sådan Køber du value aktier\nDu kan nu købe value aktier. Du kan selv vælge nogle af de aktier du vil søge efter, eller bruge nogle af de forslag vi kommer med her i artiklen, når du skal fortage køb af aktier.\nDu kan ikke direkte søge efter de forskellige value aktier, så derfor skal du bruge vores guide til at finde de value aktier som du finder interessante.\nFor at finde value aktier, skal man finde de virksomheder, som har en stærk balance, og også er billigt prisfastsat ift. aktiekursen. Det vigtigste ved at finde en value aktie, er at man er god til købmandsskab, hvor man køber billigt samt sælger dyrt. Her er Warren Buffet en af de mest kendte og succesfulde value aktie investorer der findes.\nDer kan være flere årsager til hvorfor value aktier er lavt prissat. Det kan være f.eks. et dårligt regnskab, dårlig omtale i medierne eller blot fordi deres sektor ikke tilhøre nogle interessante nicher som medierne dækker.\nValue aktier er ofte aktier der på den lange bane vil stige, mens man med f.eks. Cykliske aktier vil opleve en mere varierende aktiekurs.\nDer findes både danske aktier, Svenske aktier eller Norske aktier som kendetegnes som Value aktier, og på vores liste længere nede ser du nogle Amerikanske aktier som kan være interessante for dig som ønsker at være Value investor.\nVi kommer her med nogle muligheder for hvad du kan kigge efter, så snart du skal finde value aktier, så du selv kan finde dine næste value aktier.\nSådan kan du søge efter value aktier\nDe har en lav kurs ift. indre værdi. Deres nøgletal er defineret som aktiekursen divideret med egenkapitalen per aktie. Dette fortæller noget omkring hvor meget du som investor betaler for at få del i en krone af virksomhedens egenkapital.\nAktierne har en lav pris i forhold til det næste års indtjening – Altså hvor meget betaler du for indtjeningen der forventes ét år frem.\nAktien udbetaler et højt udbytte pr. aktie.\nDe er ofte veletablerede virksomheder\nDe har en stabil omsætning samt indtjening igennem længere tid.\nVi kommer ikke direkte med anbefalinger til value aktier, da det kræver utrolig meget research at finde de rigtige value aktier, men vi har nedenfor lavet en liste med aktier du kan undersøge nærmere selv.\nDer findes en masse value aktier derude, og nedenfor har vi lavet en liste med nogle interessante og mulige value aktier, som du kan undersøge nærmere. Vi har udvalgt nogle af de større virksomheder, som du måske endda allerede kender fra din hverdag.\nApple er en virksomhed de fleste kender, og der er også en sandsynlighed for at du ejer en af deres produkter i dag, enten deres iPhones, iPads eller Mac computere. Derudover så er Apple aktier også en af de mest kendte aktier på vores liste.\nIBM aktier er også nogle af de helt store og interessante aktier når vi snakker value aktier. IBM sælger primært infrastruktur services som står for 37% af deres indtjening, Software som står for 29% af deres indtjening, IT services står for 23% af deres indtjening og de sidste 8% af deres indtjening stammer fra salg af hardware.\nGenerelt så er IT aktier populære blandt mange investorer hvor de fleste også kender Microsoft aktier som eksempel.\nKØB IBM AKTIER Din kapital er udsat for risici.\nGoldman Sachs er en af de største globale investeringsbank firmaer der findes, som investere i banker, det globale marked og det private aktiemarkedet. Størstedelen af deres indtjening kommer fra det amerikanske marked.\nKØB GOLDMAN SACHS AKTIER Din kapital er udsat for risici.\nIntel er en af verdens største producenter af chips til diverse produkter. De producere mikrochips til alt lige fra mobiltelefoner, computere samt processor som er cloud-styret og har opnået massive markedsandele i de senere år med deres cloudbaserede løsninger.\nIntel aktier er også blandt nogle af de Value aktier indenfor IT branchen som også har været populær blandt investorerne.\nValue aktier er aktier som har en lavere aktiekurs end deres indre værdi. Du skal selv undersøge aktierne for at finde ud af om det er en value aktie, da det er noget du selv skal analysere dig frem til.\nDu kan se vores liste med value aktier her\nHvordan finder jeg gode value aktier?\nDet kommer meget an på hvilken aktiestrategi du har. Vi har lavet en liste med mulige aktier, og så kan du lave en grundig research inden du køber dine næste value aktier.\nDu bør altid lave en grundig analyse inden du køber en value aktie.\nHvordan køber man value aktier?\nDet er nemt at købe en value aktie, når du har fundet den rigtige. Du kan nemlig købe dem igennem din bank eller igennem en online handelsplatform. Vi har lavet en guide til hvordan du kan købe dem her i artiklen.\nKøb value aktier på eToro Vælg imellem 3000+ aktier til 0 kr. i kurtage Vælg imellem 3000+ aktier\nKØB VALUE AKTIER HERKØB AKTIER HER 68% af detailinvestorer taber penge, når de handler CFD’er med denne udbyder.


Nyt fra Tilslutningsforløbet - november 2019 | KOMBIT\nNyt fra Tilslutningsforløbet - november 2019\nVi gør hermed status på Tilslutningsforløbet for de kommunale fagsystemleverandører samt de aktiviteter KOMBIT har sat i gang i denne forbindelse.\nFormålet med Tilslutningsforløbet\nHvad er KOMBITs rolle\nStatus på arbejdet med ESDH- og Jobcenterløsninger (Fase I)\nFølg leverandørernes fremdrift\nI drift på indekserne\nErfaringer fra Fase I\nTilslutning inden for Social-/Sundhed-/Omsorgsområderne (Fase II)\nEn kopi af Fase I?\nPå jagt efter et fælles sagsbegreb\nHvad er formålet med et tilslutningsforløb?\nFor at sige det helt kort, så er tilslutningsforløbet sat i gang for at øge forretningsværdien og udbredelsen af SAPA i kommunerne. Denne forøgelse af forretningsværdi sikres ved at der kommer flere data i Indekserne (Ydelsesindeks samt Sags- og Dokumentindeks).\nPerspektivet er imidlertid større end SAPA. Initiativer som ’Borgerblikket’ og ’Helhedsorienteret indsats’ (HOI) er andre eksempler på fællesoffentlige initiativer, som er afhængige af, at kommunernes fagløsninger afleverer sagsdata til Indekserne.\nData kommer ikke i Indekserne af sig selv. Det kræver en fælles indsats fra kommunerne, deres fagsystemleverandører og KOMBIT.\nI erkendelsen af, at det er en udfordrende og kompleks opgave, har KOMBIT igangsat Tilslutningsforløbet, som hjælper kommunerne og deres leverandører med at aflevere sagsdata til Indekserne på en korrekt måde.\nTilslutningsforløbet er et styret forløb, som KOMBIT driver med afsæt i en kommunal prioritering af løsningsområder.\nHvad gør KOMBIT i Tilslutningsforløbet - og hvad gør KOMBIT ikke?\nTilslutningsforløbet er et samarbejdsprojekt mellem en række pilotkommuner, deres fagsystemleverandører og KOMBIT.\nI dette samarbejde står KOMBIT primært for at:\nGennemføre en række indsatser og aktiviteter der understøtter, at pilotkommuner og deres leverandører kan aflevere data til Indekserne på en korrekt måde\nStille viden og ibrugtagningshjælp til rådighed for pilotkommuner og deres leverandører\nYde hjælp-til-selvhjælp – så leverandørerne efterfølgende selv kan hjælpe deres kunder på Indekserne (herunder brugen af de nødvendige støttesystemer).\nKOMBITs opgave relaterer sig således til pilotkommunerne, hvorfor tilslutningsforløbet ikke understøtter opgaven om at sikre, at de efterfølgende kommuner kommer i produktion på indekserne. Denne opgave bliver de øvrige kommunerne selv ansvarlige for at løfte – i samarbejde med deres egne fagsystemleverandører. SAPA-projektet vil løbende følge op på hvordan denne opgave løses.\nTilslutningsforløbet består af en række faser. Hver fase dækker indtil flere løsningsområder/domæner, kommunerne har bedt KOMBIT om at prioritere.\nFase I dækker kommunernes ESDH- og Jobcenterløsninger mens Fase II dækker Social/Sundhed/Omsorg.\nVi forventer også at gennemføre en Fase III. Indholdet af denne fase er endnu ikke planlagt.\nStatus på ESDH- og Jobcenterløsningerne (Fase I)\nFase I startede op i april 2019, og er planlagt til at køre frem til udgangen af 2019. Vi har dog konstateret, at flere af leverandørerne og deres pilotkommuner ikke bliver færdige i 2019. KOMBIT forlænger derfor Fase I til og med marts 2020.\nKOMBIT har ikke mulighed for at forlænge fasen yderligere. KOMBIT opfordrer derfor også kommunerne til at kontakte deres leverandører, for at blive opdateret på disses fremdrift og deres videre planer for at blive klar på Infrastrukturen.\nFølg leverandørernes fremdrift og tilslutning til infrastrukturen\nKOMBIT publicerer i starten af hver måned en fremdriftsrapport på Tilslutningsforløbets website. Rapporten giver en status på leverandørernes arbejde med at integrere til infrastrukturen og deres forventede produktionsdato med pilotkommunen.\nFremdriftsrapporten – hvordan den bliver til og hvordan den skal forstås\nFremdriftsrapporten er leverandørens selvangivelse på, hvor langt de er i deres arbejde med at integrere deres løsninger til de dele af infrastrukturen, som sikrer et godt sags- og partsoverblik i SAPA. Det vil først og fremmest sige integration til: Organisation, Indekserne, Adgangsstyring og Fordelingskomponenten.\nKOMBIT udstiller leverandørernes fremdrift i en såkaldt fremdriftsrapport. I fremdriftsrapporten finder du således en status på de aktuelle leverandørers integration til de enkelte støttesystemer.\nStatus er markeret med et bogstav, som symboliserer den aktuelle status hos den givne leverandør i forhold til det enkelte system; hvor eksempelvis ”D” betyder, at leverandørens løsninger er i drift (produktion) med det pågældende støttesystem.\nKOMBIT har opstillet konkrete kriterier for de forskellige status-angivelser for hvert enkelt støttesystem, for at forebygge eventuel tvivl om, hvad der fx skal være opfyldt før man kan angive et D ud for det enkelte støttesystem.\nVi opfordrer kommunerne til at bruge disse rapporter og kriterier i dialog med leverandørerne.\nAt være i produktion med Indekserne - compliancetest\nSom en del af Tilslutningsforløbet skal leverandøren gennemføre en compliancetest som pilotkommunen godkender.\nCompliancetesten er pilotkommunens og de øvrige kommunekunders forsikring for, at leverandørens løsning teknisk set er i stand til at aflevere data korrekt til Indekserne.\nNår kommunen har godkendt testrapporten, og orienteret KOMBIT, kan leverandøren angive sin status i fremdriftsrapporten til, at de nu er i drift/produktion på Indekserne.\nCompliance-testen skal udelukkende gennemføres i forbindelse med pilotkommunernes tilslutningsforløb. Vi anbefaler imidlertid alle kommuner, at der rekvireres afrapportering på testen med bilag fra deres leverandør.\nSom en del af Tilslutningsforløbet laver KOMBIT en erfaringsopsamling. Erfaringsopsamlingen er en samling gode råd og anbefalinger til kommuner, der skal i gang med at forberede deres tilslutning af ESDH-/Jobcenterløsninger til Indekserne.\nNår der er indsamlet flere erfaringer i forløbet vil disse erfaringer blive samlet sammen i en håndbog. Vi forventer at kunne publicere håndbogen, når pilotkommunerne er ved at være helt igennem deres respektive Tilslutningsforløb – og der har været mulighed for at samle op på erfaringerne fra pilotforløbene.\nIndtil da, har vi samlet en oversigt over de opgaver, I som kommuner allerede nu kan gå i gang med. Der er ikke tale om en udtømmende A-Z guide, men snarere en guide til at sikre et godt udgangspunkt for tilslutningen af jeres kommunale fagløsninger til infrastrukturen.\nI kan finde dokumentet på vores hjemmeside for tilslutningsforløbet, eller ved at klikke på dette link.\nTilslutning af løsninger på Social/Sundhed/Omsorgsområdet (Fase II)\nVi har opstartet næste fase i Tilslutningsforløbet. Fase II dækker løsningerne på Social-/Sundhed-/Omsorgsområdet. Fase II løber frem til og med juni 2020.\nDu finder du en oversigt over hvilke leverandører, løsninger og pilotkommuner der deltager i Fase II nederst på hjemmesiden for tilslutningsforløbet.\nSocial-/Sundhed-/Omsorgsområdet er et stort område, og vi har derfor foretaget en afgrænsning af, hvilke sagsområder vi har mulighed for at komme igennem i Fase II.\nHer finder du en oversigt over de sagsområder, vi har fokus på i Fase II.\nEr Fase II ikke bare en kopi af Fase I?\nJo. Langt hen ad vejen skal pilotkommunerne og deres leverandører igennem samme forløb som i Fase I. Det vil sige, at:\nLeverandørerne skal udvikle integrationer til de nødvendige dele af infrastrukturen,\nPilotkommunerne skal tage stilling til opmærkning af sager med KLE, organisationsreferencer mv.\nLeverandørerne skal angive deres fremdrift til en månedlig fremdriftsrapport\nDer skal gennemføres en compliance-test\nEn af forskellene på Fase I og Fase II er, at løsningerne på social-/sundhed-/omsorgsområdet ikke arbejder med et sagsbegreb, som vi fx kender det fra ESDH-området.\nLøsningerne holder forskellige repræsentationer af noget ”sagslignende”, men hedder typisk et ”forløb”, en ”indsats”, en ”ydelse” eller en ”foranstaltning”. Forskellen er ikke kun semantisk. Den har også en konkret betydning for de opgaver der skal løftes i Fase II – og dermed for hastigheden i gennemførelse af Tilslutningsforløbet.\nUdeblivelsen af et fælles sagsbegreb betyder, at det ikke uden videre er muligt at mappe løsningernes ”sagsforståelser” ind i et Sags- og Dokumentindeks, som er designet til at holde et entydigt sagsbegreb, baseret på enkeltsagsprincippet. Endelig er et fælles sagsbegreb en forudsætning for, at vi kan vise sager på en ensartet måde i SAPA, Borgerblikket og andre overbliksløsninger.\nFørste del af Fase II-forløbet handler derfor om at få afklaret, hvordan vi lander et fælles sagsbegreb på tværs af løsningerne. Sammen med leverandørerne, pilotkommunerne og KL har vi taget hul på denne opgave, og forventer at have landet en løsning inden årets udgang.\nDermed har vi fast grund under fødderne når alle de øvrige opgaver i Tilslutningsforløbets Fase II skal løftes.


De Brede Planker - profil og fakta\nForside›Bureauer›De Brede Planker\nProfil af De Brede Planker\n31 60 04 07\nMedlem af Rejsegarantifonden (Nr. 1126)\n4,8 stjerner ud af 5 på Trustpilot (43 anmeldelser)\nDBP Adventures er et dedikeret rejsebureau der er vilde med bjergene.\nVores udgangspunkt er first-tracks i offpisten, aktive natur oplevelser i bjergene og ikke mindst møde ligesindet adventure "tosser" der er ligeså vilde med bjergene som os.\nVi er vilde med offpiste og steder som er uberørte og som skaber en helt speciel oplevelse. Vi har været rundt i verden og udvalgt, de helt perfekte lokationer til det vi elsker allermest, nemlig offpiste ski/snowboard. Vi startede i det uberørte Makedonien med catskiiing og heliski. Vi kombinerer dog både almindelig skiløb og offpiste og du kan altid tage fat på os for en skræddersyet tur.\nUdover Makedonien, har vi også rejser til Chamonix, Japan, La Grave, Georgien & Canada som har det helt perfekte puddersne.\nPssst..... om Sommeren og efteråret tilbyder vi mountainbiketure til Østrig, Nordmakedonien, Frankrig, Italien & Bornholm.\nSå er du sulten på eventyr og oplevelser med et twist af bjerge sommer og vinter, så ring og bestil dit næste eventyr hos DBP Adventures i dag eller;\nTJEK VORES TURE PÅ:\nOFFPISTE TUR TIL MAKEDONIEN:\nPrøv kræfter med Catski i Makedonien. Det er de færreste, der ved, at Makedonien faktisk er ganske glimerende land til skiløb. Rent faktisk var det her, hvor catski for første gang blev introduceret i Europa. Der er faktisk flere grunde til, at vi har valgt at lægge vores catski ture i Makedonien. En af disse grunde er faktisk, at de har et meget alsidige terræn, hvilket sikrer, at der er udfordringer til alle. Desuden er der kun meget få skiløbere i bjergkæden, hvorfor det er meget lettere at finde OFFPISTE, der ikke er opkørt.\nNu har du muligheden for at opleve nogle af Canadas fantastiske skisportsområder, mens du står OFFPISTE i Canadas verdenskendte “champagne sne”. For tredje år arrangerer De Brede Planker en OFFPISTE roadtrip langs Canadas såkaldte “Powder Highway”\nVi starter i Fernie og tager videre til WhiteWater, Revelstoke og slutter af i Kicking Horse...\nNu har du muligheden for at opleve Japansk kultur og puddersne i verdensklasse – tag med på vores Powdertur roadtrip rundt i enten central Japan eller nord Japan.. På turen får du 8 dages guiding af lokale bjergguider, der er super rutinerede og kender alle de hemmelige nedfarter.\nDEN ULTIMATIVE OFFPISTE OPLEVELSE\nHvis det lyder fristende, så skal du kigge nærmere på vores rejser til Island. Her kombinerer vi luksus og verdensklasse skiløb i usædvanligt smukke omgivelser. På denne tur foregår alt transport op af bjerget i en helikopter. Det bliver ikke bedre. Stå på ski ned til havet og måske du kan være så heldig at se nordlys, når mørket falder på.\nAlle vores ture er både for skiløbere og snowboarder...\nTAG MED OS OFFPISTE;)\nRejsemål og transportformer som tilbydes af De Brede Planker\nGrønt ikon: De Brede Planker har rejser til destination i databasen. Klik på ikonet for at se dem.\nBlåt ikon: Destinationen tilbydes af De Brede Planker, men der er i øjeblikket ikke rejser i databasen.\nNyheder fra De Brede Planker\n10.01.2022 Roadtrip Canada\n03.01.2022 Vallée Blanche\n29.12.2021 Dugfriske billeder fra Østrig og vores jagt på...\n13.12.2021 Østrig er åben igen;)\n07.12.2021 Powder Alert!!!! Sæsonen starter nu\n30.11.2021 GOOD NEWS; vi har fundet 7 ekstra pladser til cats


Jordbærkage | La Dolce Vita - mit middelhavskøkken\nSommerlig og syndig jordbærkage. Den slår bagerens med flere længder 🙂\nTil en tærteform skal du bruge (jeg lavede dobbelt portion, så jeg kom den i en bradepande):\n3 æg fra en glad høne\nRiv marcipanen groft og pisk den glad med det ene æg (opskriften er skrevet direkte af, inklusiv tastefejlen glad i stedet for glat, men jeg kunne ikke lade være med at smile, da jeg så det, for marcipanen bliver jo glad af at blive rørt sammen med ægget, og derfor skulle det også med her 🙂 ). Pisk de to andre æg i sammen med sukker og mel. Smør en tærteform og hæld dejen heri. Bag tærten midt i ovnen ved 200 grader i 18-20 min. Ikke varmluft, med mindre du gerne vil have en tør kage.\nNår kagen er bagt og kølet af, smelter du 100 g god mørk chokolade og hælder ud over bunden. Lad det tørre. Rens imens 500 g jordbær og skyl dem godt. Lad dem dryppe af, så tærten ikke bliver alt for våd. I opskriften skal der også bruges fløde, men jeg byttede fløden ud med en 38% cremefraiche. Hvis du ikke vil bruge 38% cremefraiche, så brug fløde. Du skal ikke bruge en cremefraiche med en lavere fedtprocent, det bliver noget sjask og den fede cremefraiche smager bedre og har en bedre konsistens. Jeg rørte 250 g 38 % cremefraiche med 2 tsk. vaniliesukker og 1 spsk. flormelis. Denne blanding rørte jeg ud over den stivnede chokolade. Jeg satte kagen på køl og lod det sætte sig lidt. Jeg delte jordbærrene i to, undtagen de helt store, de blev skåret mere ud, og fordelte dem på kagen. Da det var gjort, kom kagen på køl igen, indtil den blev serveret for mine kage-glade kollegaer og den var et hit. Den smager lækkert af marcipan, vanilie, chokolade og jordbær, mums.\n6 thoughts on “Jordbærkage”\n6. juli 2018 kl. 23:25\nHvor meget fløde og vanilje skal der bruges? Og er det en normal STR bradepande, hvis jeg laver dobbelt portion?:)\n12. august 2018 kl. 15:20\nJeg bruger 250 g 38% cremefraiche, så 1/4 liter piskefløde burde være passende og vaniljen er efter smag. Nogle foretrækker meget vanilje og andre lidt, så der skal du bare prøve dig frem 🙂\nHvis du laver dobbelt portion, skal du bruge en stor bradepande, dvs. den der har ovnens størrelse.\n23. juni 2013 kl. 19:04\nSer super lækker ud Helenr, den vil jeg lave til dessert når Lucas, min store dreng, holder 5 års fødselsdag på lørdag. Tænkte dog på at blande lidt pisket fløde i creme fraisen for at gøre det mere luftigt, har du erfaring med det?\nHilsen Rikke (fra folkeskolen:))\n24. juni 2013 kl. 14:46\nDet er en super lækker og børnevenlig kage. Du kan sagtens bytte noget af cremefraichen ud med pisket fløde eller pisket cremefine. Jeg har ikke selv prøvet det, men min erfaring siger mig, at det ikke gør noget. 38% cremefraiche er dog ikke en “tung” sag, tværtimod, jeg synes ofte den virker lettere, rent smagsmæssigt, end fløde, men det er jo en smagssag 🙂\nEt lille tip, hvis du er til en mere svampet kage er, at samle kagen aftenen før den skal serveres. Den bliver rigtig lækker svampet og helt dessert-agtig 🙂\nRigtig god fornøjelse og stort til lykke med Lucas’ fem år på lørdag 🙂\n3. juli 2015 kl. 09:56\nHalv Cremefine og halv cremefraiche er rigtig godt, fordelen ved Cremefine er, at den ikke bliver tynd når den har stået et stykke tid.\n4. juli 2015 kl. 11:53\nJeg bruger cremefine i mange af mine opskrifter, men jeg har faktisk ikke prøvet kombinationen af cremefine og cremefraiche i denne opskrift. Det må jeg hellere prøve 🙂\nSkriv et svar til Camille Annuller svar


Kanelsnurre - Julie Juanita Larsen\nKanelsnurrer - dejlige snaskede snurrer\nElsker du ligesom jeg kanelsnurrer, så får du her en fantastisk opskrift på svampede og kanel-snaskede snurrer. Fordelen ved at bage dem selv er at du kan bage dem af lækre økologiske råvarer – det kan godt løbe op hvis man skal købe dem i et økologisk bageri. Så med mindre man har et selvstændigt kanelsnurrerbudget er hjemmebag en rigtig fin løsning. De kan fryses ned efter bagning og tøs (og evt. varmes) når der skal kræsen om morgenbordet en dag.\nFordelen ved fx at vælge økologisk mel er at du undgår stråforkortere i dit mel. Der er fundet rester af sprøjtegift, i 17 % af dansk konventionelt hvedemel (2017) og i alle stikprøver af konventionelt hvedemel fra udlandet. Ved samme test blev der ikke fundet stråforkortere i økologisk hvedemel – hverken fra Danmark eller udlandet.\nGodmorgen og velbekommen 🙂\nOpskrift - Kanelsnurrer\nBag bollerne, en plade af gangen, på 250 °C i almindelig ovn, i ca 15 min til de er lysebryne.\nHæld mælken i en skål, og rør gæren ud heri. Tilsæt et æg, hvedemel, sukker, salt og kardemomme og ælt dejen i 5 minutters tid, til den er helt glat og slipper skålen. Du kan både bruge hænderne, dejkroge eller røremaskine.\nSkær smørret i små terninger, og tilsæt dem til dejen. Ælt igen dejen i ca. 5 minutter til den er blank og glat.\nSlå dejen ned til en fast klump, og pak den ind i husholdningsfilm. Lad den køle af i køleskabet i en time.\nNår der er 10 min tilbage af dejens hviletid, røres remoncen sammen, ved at piske smør, sukker og kanel sammen med en elpisker.\nFormning af kanelsnurrer:\nFold en tredjedel af dejen ind mod midten, og fold den anden tredjedel indover den første, så du har 3 lag dej. Rul nu dejen ud igen til ca. 30×30 cm, og skær den i 12 strimler, der er 30 cm lange og ca. 2,5 cm brede.\nSno hver strimmel ved at tage fat i den ene ende, og rul dejen to gange mod dig selv.\nTag den snoede dejstrimmel op med den ene hånd, og sno den 2 gange om din anden hånds pege- og langefinger. Læg den resterende dejsnip henover de to snoninger, placér den mellem din pege- og langefinger, og træk fingrene til dig, så snippen hæftes ind i kanelsnurren. Se film fra Meyers her\nSæt kanelsnurrerne på et par bageplader med bagepapir og lad dem hæve lunt og tildækket i 30 min.\nPensl kanelsnurrerne med æg og bag dem ved 200° i ca. 12–15 minutter.\nLad dem afkøle på en rist og nyd dem med en god kop kaffe.


Emarald Hotel Chennai i Chennai til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 1.398 ejendomme i Chennai.\nNo:22, Poonamally High Road, Periamet, Near Everest Bus Stop, Chennai Centrum, Chennai, Indien, 600003 - Se på kort\nVil du vide mere om Emarald Hotel Chennai?\nExecutive-værelse til 2 personer med morgenmad (Executive Double Room With Breakfast)\nMere om Emarald Hotel Chennai\nMed indkvartering i høj kvalitet i Chennai er Emarald Hotel Chennai et populært valg for både ferie- og forretningsrejsende, der ønsker nem adgang til forretninger, shopping, restauranter. Med kun 8.00 Km til byens centrum sikrer dette hotels strategisk gode beliggenhed, at man som gæst hurtigt og nemt kan nå mange lokale interessepunkter. Dette hotel er et fristed, hvor man kan slappe af og lade op. Derudover ligger det kun få skridt fra byens talrige attraktioner, som St. Andrew's Kirke, Fort St. George, Mahabodhi Society of Sri Lanka.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Chennai. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet døgn-roomservice, 24-timers vagter, daglig rengøring, postvæsen, taxiservice.\nEmarald Hotel Chennai omfatter 46 værelser, der alle er smagfuldt indrettede. Mange af dem kan endda tilbyde bekvemmeligheder som fladskærms-TV, internetadgang - trådløst, aircondition, opvækningsservice, skrivebord. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Emarald Hotel Chennai er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Chennai.\nAgoda Anmeldelser (36)Booking.com Anmeldelser (14)\nAlle slags rejsende (36)Forretningsrejsende (5)Par (10)Rejsende alene (14)Familie med små børn (2)Familie med store børn (2)Gruppe (3)\nExecutive-værelse til 2 personer med morgenmad\nRuban fra Malaysia\nMursi fra Sri Lanka\nHiranya fra Australien\nTarapong fra Thailand\nRabat på Emarald Hotel Chennai