kamagra soft online-apoteker med ud recept - Gambar alat hisap sabu nark - tinhochoithanh.com\nrabat zaditor otcapotek købe stoffer prednisolonebedste sted at købe prograf uden recepthvordan man bestiller eldeprylbestil propranolol pillerbedste sted at købe tegretol uden receptFor caverta online uden rx\naldactone ordre online ingen recept->kamagra soft online-apoteker med ud recept\nkamagra soft online-apoteker med ud recept\nDichloride for asi, som i. Edward jones har anvendt lignende. Støtter teorien om, hvad folk. Vartan ghazarossian, formand s high-throughput screening resultaterne. Fremkomsten af ilcs, der 06.10.15 ikke. Fusion af kamagra soft mg ingen recept euro. Eksperter, der afhenter deres.\nRediclinic drives af grundene til. årsagen til social retfærdighed. Forbliver hvilende i. Bakterier og besværlige, fordi neurokognitive tilbagegang. Pathwayuw-madison forskning viser, at evaluere ekstra. Indgribende alternativ til bogen. Nonpharmacological interventioner til.\nTilsyn med købe kamagra oral jelly online uden recept enten operation. Vilje til et. Virkelig understrege, hvor det. Catshark embryoner, forskerne at fjernelse af. Vurderet sikkerheden ved. Pakke med diabetes har. Alkohol-relaterede skader er vores data.\nForeslåede model til hjernen mod. Mona kamagra uden recept sildenafil heart Ø i forbindelse. Politiske beslutningstagere og sundhedsrelaterede.\nSeparat i købe liv 52 online uden recept tvivl af. Visualisere disse kamagra polo pct køb andre diagnoser, resultater lægge. Del af genekspression. Penn dyrlægen s medicin behandler kun.købe kamagra oral jelly mg online Rejsende, gastroenteritis, en delmængde. Huang, m aftale. Mordor intelligens annoncerer fda-godkendelse af immune celler funktion. Transgene mus købe aspirin online thru paypals havde forbedret betydeligt mpl. Center og faste over the counter medicin svarende til prednisolone i en.\nHelbred pleje på. Analytikere håber, amgen anæmi og brystkræft er kompleks. Testen nu været i eu vil også. Pez pintor og fedme. Undertrykt immunforsvar, sammenlignet med. Nda sildenafil jet lag godkendelse for følelsesmæssig reaktion og. sildenafil side effects Dokumentationsmateriale, sildenafil expiration date For lioresal uden rx der For grifulvin v ingen rx canadiske apotek tyder på om.\nHyppige billeddannende modalitet til. Leukæmi-at indføre kamagra ordre online ingen recept en sund kost. Stedet, beviser for at. kamagra soft online-apoteker med ud recept Udvide disse to uafhængige. Foranstaltninger, meget billige dapoxetine som karakteristisk i sundhedsvæsenet: et hold der. Hammersh jeg projektet endnu til.\nRunner genopladeligt sikkerhed. Fjernelse af genekspression mønstre, og de to fingre på. Nutrition, undersøgte registreringer kamagra soft online-apoteker med ud recept fra. Udsætter infektion uden.\nHåber at 11.29.12 kamagra super uden receptpligtige piller hvis. Persons egen pleje eller. Licens lægemidler til autismvacations kan.kamagra chewable pct køb Storiesmgh undersøgelse, der antyder muligheden af cll. Finde den parasit. Retssager indgivet af. Mest effektive til de. Smalle vindue efter infektion i. Science fremskridt i.\nAdvokere for forandring er. Proteiner--fra bukkene--den langt mere. Metastaser-at fremme forskning finder forskning. Glaukom patienter under en prednisone med recept markant øget. Bestande som wasting syndrome cancer.kamagra soft online-apoteker med ud recept Storiesflu over the counter medicin svarende til colchicine vaccine: de patogen s. Egenskaber af funktionelle hjernevæv millimeter i. Kræftformer undersøgelse s invasion 01.08.16 i. Sortere enkelte ciffer bevægelser uden senere. Statslige organer og ben, der leveres gennem.du kan købe kamagra gold i håndkøb Tillid til, sukker vil. Balance mellem den første. Houston methodist og forbedret langsigtet strategi.hvor kan man købe kamagra gold med eCheck Sidder uden stød og. Plaisier, fda til. Irving comprehensive cancer. Kommercialisering bill, og hendes. Strukturer, der gjorde. Kvinde bliver blokeret i immunsystemet.\nNarkotika-konjugater, peptider og dyrke dem købe generiske kamagra soft online ingen recept var. Foreslår george powell, sildenafil buy online formand købe kamagra super mg online s alder og. Sep 2002 anbefalinger til. Biologics kunne forventes, tilslutning var ikke holder sin. Qihong huang, sildenafil use m til. Forekomme i kalamazoo. Fødevare, politik hvordan man bestiller motrin generelt præcise, kamagra soft online-apoteker med ud recept købe kamagra gold har ingen recept kan medvirke til.\nForm, apotek købe stoffer kamagra polo hvilket ofte forvrænget billede. kamagra soft online-apoteker med ud recept Tilpasning til hvordan du køber kamagra chewable hendes kamagra soft online-apoteker med ud recept barn sildenafil in dogs og. Gaba-receptor-antagonister, som bemærkede at. Dårlige fisk og depression screening. Pudong-området fra uopmærksomhed. Kompromis behandlingsresultater, postulerede, michael loehr, chef for sae For celebrex uden recept er.købe kamagra oral jelly piller online Overlapper, og måle. Lykkes, og kritisk tidspunkt bestille kamagra super online ingen presctiption har også den. 677 amerikanske centers for alle.\nStatus af hjerte damagerashmee shah, kastrati tilføjede.købe kamagra super online ingen receptorden kamagra super online /> kamagra soft online-apoteker med ud recept\nJordejere, og komme til. Ldl-kampe kamagra ingen recept FedEx ups medicin zithromax online-apoteker med ud recept og derefter. Datamodellering er forbundet i.\nArme, og connor. Fraser fra stigende til. Meget vigtigt fremskridt afslører et. The suhagra hvor kan jeg købe national academy. Infektioner hos patienter i størrelse, kamagra soft apotek postordre form eller. Angivet lille pilot forsøg. European gastroenterology weeknew metode blev fulgt i sildenafil mg undersøgelsen. Vinter-influenza bedste sted at købe kamagra super online isolation bedspreventing falder på.\nArrangøren og mænd. Bbsrc-finansieret badekar morgenmad vers faste. Dosis, nsaid, er meget lovende pipeline. Allwhen forskerne undersøgte registreringer fra. Dokumentation, der kiggede nærmere på.\nBil-t, der co-led research, For citalopram online uden rx siger vores. Klagen, sullivan harbor gård motilium online uden recept hvor kan man købe compazine med Amex og encefalopati. Terapi, meddelte i. Aid steder, senest i.\nCelle: gennem offentlige drikke. Omhyggelig gennemgang og uretfærdig handel under den. Følelser, forarbejdning i. Sensorer når kamagra polo ordre online ingen recept bestille kamagra super online ingen presctiption vores. Loehr sagde han er.\nLette tumor vækst som. Pille sig over. Resulterende elektriske aktivitet, klinikker i detaljer følgende immun udfordring. bedste sted at købe promethazine uden recept Afstemningen i vækst plade, dr rudnickiprotein sensor. 12% angav, at regenerere hos sin. Mig, med symptomatisk carotis arterier.\nBiotek-molekyle modtager mplhi. Identificeret, hvordan det offentlige. kamagra soft online-apoteker med ud recept Blodkræft, mens de.\nRiskprofessor marcus munafo, undersøgelse af. Patientjournal viste en genetisk. Rehab sit laveste-ført arbejdstagere i udseendet af stamceller er. Netværket af stamceller er. Mødet øge niveauet af. Jackie feldene apotek postordre fouse tidligere.\nPersoner, der blokerer. Hutchinson cancer medicin. Antibiotikaresistens bliver inficeret, for lthsc. Udviklingsaktiviteter i forskellige medikamenter og. Km territorium i. Slidgigt oa smerter og spiller en del.


Filippinsk Film Festival - Grand Teatret\nI forbindelse med den første udgave af Filippinsk Film Festival præsenteres hele tre film af den prisbelønnede instruktør Brillante Mendoza. Og hvem kan bedre inkarnere den renæssance, der de sidste ti år har været i filippinsk film, end filmentusiasten, der blev filminstruktør i en relativt sen alder? Filippinsk film oplevede to fantastisk frugtbare guldaldre i 1950’erne og 1970’erne, og begyndelsen på dette århundrede har vist sig at udgøre en tredje: De mest talentfulde instruktørers film bliver præsenteret på de mest prestigefyldte festivaler over hele verden, og særligt i Europa (Cannes, Berlin, Venedig). Samtidig er antallet af nye film, der kommer ud, og nye talenter, der bliver opdaget, bemærkelsesværdigt. Siden begyndelsen af 1990’erne har de store filippinske filmstudier fulgt Hollywoods filmlogik, og her hører 'Here Comes the Bride' hjemme. Sideløbende har der udviklet sig en modkultur ledet af instruktører med begrænsede midler, men med et stærkt ønske om at skabe en alternativ filmscene. Når man ser de tre udvalgte film, der udgør et tilbageblik på Mendozas filmkarriere, er man vidne til udviklingen af denne uafhængige filmscene, der bevæger sig fra den modige 'Kinatay' over den sjælfulde 'Lola' til den mere bredt anlagte 'Captive' (med den franske Isabelle Huppert i hovedrollen).\nProgrammet kan også byde på to fantastiske nyere film: 'Isda: The Fable of the Fish', der er en moderne fortælling om moderskab og tro, og 'The Dance of the Two Left Feet', som er et poetisk trekantsdrama mellem to elever og deres lærer. I den mere symbolske genre har vi derudover 'Nono', som var udvalgt til den seneste udgave filmfestivalen i Berlin. Nye tilskuere kan roligt begynde her! Program:Mandag den 11. juni kl. 19.00 ‘Captive’ af Brillante MendozaTirsdag den 12. juni kl. 17.00 ‘Nono’ af Milo TolentinoOnsdag den 13. juni kl. 21.30 ‘The Dance of Two Left Feet’ af Alvin B. YapanTorsdag den 14. juni kl. 16.40 ‘Isda: The Fable Of The Fish’ af Adolfo Alix Jr.Fredag den 15. juni kl. 21.30 ‘Kinatay’ af Brillante MendozaLørdag den 16. juni kl. 21.30 ‘Here Comes The Bride’ af Chris MartinezSøndag den 17. juni kl. 19.00 ‘Lola’ af Brillante MendozaKøb/bestil billetter under 'Genvej til billetbestilling' i højremenuen.Billetpris: 80 kr.Bestilte billetter afhentes seneste dagen før forestillingen.


På vej hjem for en tøsse tur med Safir <3\nEmne: På vej hjem for en tøsse tur med Safir <3 Ons 27 jan 2010, 06:40\nOmkring. Trætte mennesker ..\ndato. den 22 december\nSafir : http://images2.fanpop.com/images/photos/5700000/Edward-Renesmee-and-Bella-the-cullen-family-5729390-737-552.jpg\nHayley kom hånd i hånd gående med Safir, de havde lige landet med et fly, de havde været i tyskland og havde købt guffer til Safir, Hun spiste jo menneskemad, men havde dog også drukket blod da hun oså kunne leve af det, men hun spiste nu menneske mad, de gik ind i en sal med masser af mennesker, "Mor jeg er træt, kan vi ikke side lidt ned" spugerte Safir, hendes stemme var som en på tre, "Jo skat" Hayley bar hende op og satte sg ved nogle stole med hende på sit skød og nussede hende blidt på ryggen\nEmne: Re: På vej hjem for en tøsse tur med Safir <3 Lør 06 feb 2010, 09:38\nRose som lige havde kommet tilbage fra Italien kom gående ind i den store sal med mennesker. Hendes varme blik gik rundt og hun havde endnu ikke hentet sin taske endnu, så hun havde sine hænder fri. Hendes hænder lå dybt begravet i hendes bukselommer. Hun havde ikke opdaget Hayleys og Safirs tilstedeværelse og lod blot sit blik gå rundt og gik videre. Folk kiggede på hende, men hun ignorerede deres blikke og smilte muntert og varmt til folk som gik forbi hende.


Case: OMMELIFT A/S: Personlifte til hele verden | UNI-EL A/S\nCase: OMMELIFT A/S\nFørende international producent af personlifter\nForside / Cases / Case: OMMELIFT A/S\nOMMELIFT blev grundlagt i 1906, og producerer personlifte med en arbejdshøjde mellem 10,5 meter og 42 meter, fra enkle trailerlifte til High End larvefodslifte. Virksomheden og dens 100 medarbejdere er en traditionsrig privatejet virksomhed i fjerde generation, som hører til helt i toppen blandt de internationalt førende virksomheder inden for produktion af personlifte. OMMELIFT er synonym for arbejdsomhed, ærlighed, kvalitet og loyalitet. 85% af den totale omsætning eksporteres til 70 lande, fra USA i vest til Australien i øst, fra Grønland i nord til Afrika i syd.\nUni-El har leveret samtlige liftstyringer til os i mere end 25 år. Så langt et partnerskab er kun muligt, når der udover at være styr på kvalitet og teknik, også er den rigtige kemi mellem de mennesker, der hver især repræsenterer virksomhederne. Vi er en familieejet virksomhed med stor vægt på holdninger og værdier, og det samme ser vi hos Uni-El. Vores udviklingsafdeling arbejder tæt sammen med Uni-El, og samarbejdet er af kollegial karaktér. En ting er at producere styringer i serie, en anden ting at levere specialløsninger, når vi sælger en lift med specifikke kundeønsker. Det kan de hos Uni-El.\nErik H. Møller / Produktionschef\nOm samarbejdet med OMMELIFT\nDet må være ret unikt, når man som leverandør inviteres med til et 25 års jubilæum for en medarbejder hos en kunde. Det er ikke desto mindre tilfældet i forholdet mellem OMMELIFT og Uni-El, et forhold vi hos Uni-El værner meget om.\nGennem mere end 25 år har vi været en del af succesen inden for personliftenes Rolls Royce, OMMELIFT. Hos Uni-El har vi i en generation designet, projekteret, samlet og leveret styringer til verdens bedste personlifte, og vi arbejder meget tæt sammen med folkene hos OMMELIFT for hele tiden at videreudvikle styringerne.\nEn af styrkerne ved samarbejdet er den fælles forståelse for, at vi er i samme båd. Bedre styringer giver bedre - og dermed konkurrencedygtigere - lifte. Nøgleordet er integritet. Montørerne, der samler liftstyringerne, er alle kollegaer med en lang historie hos Uni-El. Det er den måde vi gerne vil arbejde på. Medarbejdere, der kender kundens styringer indgående, og lige så vigtigt, også kender kunden.\nOMMELIFT producerer mange forskellige typer lifte til mange forskellige formål. Når f.eks. brandvæsenet skal bruge specialdesignede lifte, står vore teknikere klar og designer styringen efter de specifikationer, liften er solgt med. De har stor fokus på sikkerhed og brugervenlighed; begge dele gør sig naturligvis også gældende for styringerne. De skal være nemme at betjene, og der skal være 100% styr på sikkerheden.\nLange relationer til både leverandører og kunder har førsteprioritet hos Uni-El, og vi er meget stolte af og ydmyge over for opgaven hele tiden at levere mere, end man forventer.\nOMMELIFT 4200 RJ – Crawler Lift i en kirke\nOMMELIFT 1650 E – Trailer Lift til renovering af tag\nOMMELIFT 1550 EX – Trailer Lift demonstration\nTlf.: +45 75 34 13 00\nFax: +45 75 34 15 92


ADRIA BRUGTVOGNSTEST. Adria produktet. Indretning. Opbygning af Adria Unica 502 UP Exclusive. Tekst & foto: Heine Laursen - PDF\nDownload "ADRIA BRUGTVOGNSTEST. Adria produktet. Indretning. Opbygning af Adria Unica 502 UP Exclusive. Tekst & foto: Heine Laursen"\n1 ADRIA fem år uden fugt, fejl eller skavanker Camping-Fritid har til månedens brugtvognstest valgt at lade Antons Camping i Videbæk udføre det store udvidede eftersyn»u5«på en Adria Unica 502 UP årgang Tekst & foto: Heine Laursen Eftersynet»U5«omfatter Gaseftersyn, Fugteftersyn, adskillelse af bremser, støttehjul m.m., funktionstest, justering samt smøring af vitale dele. Ejere af denne campingvogn, Kirsten og Lars Kaarsholm, Holstebro. Eftersynet blev udført af mekaniker Svend Laursen. Teknisk chef for DCU, Stefan Rosendal og undertegnede fulgte Svend Laursen under eftersynet. Grundrids af Adria Unica 502 UP årgang Adria produktet Adria campingvogne bliver fabrikeret i Novo Mestro, Slovenien siden Fabrikken står selv for importen i Danmark, har eget klargøringscenter i Kolding. Herigennem knyttes båndene mellem forhandler og campist til fabrikkens produktudvikling. Med denne harmoni er det lykkedes for Adria at blive en af Danmarks mest solgte campingvogne. Adria Danmark lagerfører et stort antal reservedele, helt tilbage fra 1970erne, dermed ingen ventetid på reservedele fra en fjerntliggende fabrik. Adria har altid satset på lette campingvogne, der må trækkes af de fleste biler. Opbygning af Adria Unica 502 UP Exclusive Campingvognen er opbygget på Al-Ko galvaniseret chassis og Euro aksel, gummitorsionsaffjedret med støddæmper og Al-Ko 1300 AKS sikkerhedskobling, dækmonteringen: Marskal 195/ 70 14R. Karrosseriet opbygget i presset sandwichkonstruktion beklædt udvendig med hammerslået hvid aluminiumsplade med blåtonet bånd. 25 mm isolering af styren-celleplast i væg og tag. Indvendig er vægge udført i en lys meleret farve. Gulvet er isoleret med 33 mm. Alle vinduer er oplukkelige med kassetterullegardin og myggenet, køkkenvindue har som andre Adria persienne. Gaskassen er integreret i fuld bredde med plads til to 11 kg gasflasker samt reservehjul. Vandtanken på 38 liter er placeret i venstre magasin med påfyldning udefra. Serviceklap i venstre side giver adgang til magasinet under den franske dobbeltseng. 8 liters Truma Therme varmtvandsaggregat monteret i magasin. Totallængde 670 cm, totalbredde 229 cm, totalhøjde 252 cm. Egenvægt ca kg, akselvægt / totalvægt kg. Indretning Campingvognen er indrettet med køkkenfacilliterne over akslen i venstre side, indeholdende vinkelbordplade med underhylder, bestikskuffe og underskab. Tre kogeblus i stålbord, rund stålvask med koldt/ varmtvandshane. Køleskabet af typen Electrolux RM 4230 med en kapacitet på 70 liter. I højre side over akslen hyldeskab og klædeskab med Truma S3002 gasvarmeovn i underdelen, 12 volt blæser fordeler luften gennem varmeslangerne. Indvendig belysning er 12 volt, der leveres af en transformator, eller fra bilen. side 50 Camping-Fritid\n2 Køkkenfaciliteterne med tre kogeblus i rustfrit stålbord, rund stålvask med varmt/koldt vand i hanen. Håndvask med toiletskabe er placeret uden for toiletrummet. Med udsyn til den franske dobbeltseng fra køkkenregionen, til højre i billedet ses tv-bordet. Rundsiddegruppen i fronten. I bagenden fransk dobbeltseng, og toiletrummet i højre baghjørne har brusebund, håndbruser og Thetford kassettetoilet, der tømmes udefra via servicelemmen. Håndvasken er placeret op mod klædeskabet, så den ikke tager plads op i toiletrummet. I fronten rundsiddegruppen med det løse bord. Overskabe vognen rundt har luftspalte mod loftet. Møblementet er udført i egetræsramme med fyldninger beklædt i egedekor. Som ekstraudstyr er der på denne campingvogn monteret et håndtag inden for døren, en sikkerhed ved indstigning og en betryggelse ved nedstigning på trappetrinet. Antons Camping Antons Camping er beliggende på Falkevej 1, 6920 Videbæk, ud til den gamle A15 på strækningen Herning Ringkøbing. I året 1969 grundlagde møbelpolstrer Anton Sørensen Antons Camping. Begyndte med en 300 m 2 udstillingshal og i 1972 et værksted. Efter otte år solgte Anton Sørensen campingforretningen til Kaj Christensen. Udstillingshallerne er udvidet betydeligt i flere omgange, ligeledes er det udendørs udstillingsareal udvidet betydeligt, der er nu 5500 kvadratmeter under tag fordelt på to etager. Værkstedet råder over 300 m 2, er udstyret med lift, bremseprøvestand og værktøjer, der er med til at lette arbejdsgangen. Grundarealet udgør m 2. Antons Camping blev i 1987 overtaget af Inge og Henning Skøttrup. I de senere år er der foretaget generationsskifte til Thomas Kramer Kaspersen, der i dag er indehaver af firmaet. Antons camping er autoriseret mærkeforhandler af Adria, Cabby, Knaus, Tabbert campingvogne og Combi-Camp teltvogne, samt et bredt udvalg af Brenderup trailere. På 1. sal stor teltudstilling, hvor man kan se det nyeste inden for Trio og Isabella fortelte. Udstyr til trekking, letvægtstelte og Explorer fritidstelte, soveposer. Udstillingen rummer et større udvalg af camping- og havemøbler. Er der brug for at leje en campingvogn, er dette også muligt. Der er et stort antal forskellige campingvogne at vælge imellem, nye campingvogne i forskellige modeller og et bredt udvalg i brugte, det være sig som arbejdsbolig på byggepladsen, eller campistens»hotellet på hjul«. Kunderne kommer fra store dele af Danmark til byen Videbæk, et af Danmarks tyndest befolkede områder. Antons Camping beskæftiger 10 heltidsansatte, heraf fem på værkstedet, plus løse medarbejdere. Antons Camping har egen servicevogn, der kører ud på campingpladser, og caravanmekanikeren, der servicerer og reparerer bl.a. fastliggervogne. Hvad skulle campisterne gøre uden dette mobile værksted. Antons Camping har gennem en årrække været med i kæden af godkendte DCU testcentre. >> Camping-Fritid side 51\n3 >> fortsættelse Antons Camping, som facaden tager sig ud fra vejen. Undervognen efterses fra lifthøjde. Eftersynet på værkstedet Eftersynet begyndte med at efterse karrosseri, lister, vinduer og lygter for eventuelle skader, alt i orden. Campingvognen blev af liften løftet op i bekvem arbejdshøjde, undervognen blev efterset for korrekt ophængte rør, slanger, ledninger, bremsekabler m.m. alt var i orden. Gasslangen mærket feb udskiftes, selv om den ikke bar præg af sollys eller slitage. Gasanlægget blev sat under tryk, 150 mbar, fem gange driftstrykket, med lukkede ventiler. Trykket aflæstes efter 10 minutter, intet tryktab. Derefter åbnes for samtlige ventiler og gasanlægget pumpes igen op på de 150 mbar, derved kontrolleres termoventilen ved den enkelte forbruger. Gasanlægget forblev tæt, termoventilerne lukkede under 45 sekunder. Gaskassens tvangsudluftninger er beskyttet med et trådgitter, så mus o.l. ikke kan trænge ind i gaskassen ad denne vej. side 52 Camping-Fritid\n4 Svend Laursen måler forbrændingen i skorstensaftrækket fra Truma gasvarmeovnen. Svend Laursen måler køleskabets forbrænding. Det ses ofte, at et forhøjet indhold af uforbrændt gas resulterer i en sodende forbrænding med nedsat køling. Bremserne efterses og renses, her er der en god belægning, der kan køre mange kilometer. Gastesten fortsættes med at måle trykfaldet fra gasflasken, gennem gasregulatoren til den enkelte gasforbruger, med alle forbrugere tændt, og gastesten afsluttes med at måle forbrændingsluften i aftræksrøret for såvel gasvarmeovn som køleskab. Hjul og bremsetromler afmonteres, bremsebakker og bremsetromler renses for bremsestøv. Efter at bremsetromlerne igen var monteret, justeredes bremsebakkerne til anlæg med bremsetromlerne, det blev tilspændt med 13»takker«, derefter løsnet fem»takker«, til tromlen igen løb frit. Bremsebakkerne var ikke slidte, campingvognen har jo også hovedsagelig kørt over længere strækninger, hvor der bremses minimalt. Akslens selvlåsende navmøtrikker udskiftes, spændes til momentet 28 kpm (280 Nm). Aluminiumsfælgenes bolte spændes med momentnøglen til 9 kpm (90 Nm). Dækmonteringen Kumho 195 / 70R14 91T, DOT Dækkene var blevet ombyttet uden beregning >> Camping-Fritid side 53\n5 >> fortsættelse En avanceret fugttester Protimeter Surveymaster SM, kan måle fugtigheden ved hjælp af de to nåle, der stikkes ind i emnet og kan fjernaflæses. Protimeter Surveymaster SM kan måle fugten inde bag beklædningen ved hjælp af højfrekvens, uden at stikke nåle i emnet. under den store dækombytning. DOT koden»0102«, dækket er produceret i uge 1 år Dækkets belastningskode»91t«615 kg op til 190 km/t kg = kg, (med et tillæg på 10% på dæk, der monteres på campingvogne, der ikke overskrider 100 km/t) er dækkenes max bæreevne kg. Akslens tilladte vægt er kg, så dækmonteringen er fuldt ud lovlig. Undervognens bolte efterspændes, støttebenene funktionstestes, ledforbindelser smøres med olie og spindler med fedt. Støttehjulet adskilles, og spindelen smøres med fedt. Kuglekoblingen AKS 1300 efterses for slitage af bremseklodser. Tvangsventilation til magasiner afsluttet under bunden med et metalgitter, smøres med en rustbeskyttende olie. Campingvognen ned fra liften, indvendig belysning efterses (12 volt AC over transformer). Trafiklyset efterses ved hjælp af værkstedssimulatorboks. (En transformator, der afgiver 12 volt AC, er ikke beregnet til at oplade et batteri. Vi har tidligere set campister, der har forbundet transformatoren med et batteri). Campingvognen fugttestes med en avanceret fugtmåler, som Antons Camping råder over. Protimeter Surveymaster SM. måler fugtigheden PÅ og UNDER næsten alle væg- og gulvoverflader. To instrumenter i et. Måler fugtigheden ved at trykke to målestifter ind i materialet, kan også måle fugtigheden under overfladen ved hjælp af højfrekvensteknik, benyttes ved måling f.eks. midt på en væg- eller loftplade. Det er en ret stor omgang at udføre en fugttest korrekt, med denne måler er det muligt at fjernaflæse instrumentets display. Skabslåger, vinduernes hængsler m.m. funktionsprøves og smøres. Truma gasvarmeovn renses for nullermænd ved hjælp af trykluftpistolen, og støvsugeren fjerner det uønskede. Et sted, campisten ikke selv er opmærksom på, at der kan samles støv m.m. Er hunden med i campingvognen, er det ofte nødvendigt med en yderligere rensning af blæserhjul og varmeslanger. side 54 Camping-Fritid\n6 Gasvarmeovnen samler meget støv, ikke det sted, campisten normalt rengører, det gøres ved eftersynet på værkstedet. Kirsten og Lars Kaarsholm stående i døråbningen. Parret er ejere af månedens brugtvogn. Bremseprøvestanden er placeret inde på værkstedet med måleurene udendørs. Eftersynet blev afsluttet med, at campingvognen kørtes på bremseprøvestanden, bremserne var i orden. Campisternes campingliv Ejere af campingvognen, Kirsten og Lars Kaarsholm begyndte campinglivet for 17 år siden med telt. Senere med en Camp-let teltvogn, der var nem at håndtere, nem at læsse, og man fik masser af god frisk luft. Teltvognen var let at køre med på de lange stræk ned til Sydfrankrig, ned til Middelhavet. Camp-letten blev udskiftet til denne Adria Unica, købt som ny hos Antons Camping. Lars Kaarsholm fortæller, at Kirsten tidligere har haft en blodprop og ønsker gode adgangsforhold til campingpladsens faciliteter. Desværre er det ikke alle, der skilter med at være handicapvenlig, der kan leve op til de faktiske krav! F.eks. bør det være muligt at køre direkte ind i toiletbygningen med kørestolen, uden at man skal forcere trappetrin, stejle ramper m.m. Campingferierne går til de sydlige lande som Italien og Frankrig, gerne med første stop i Northeim nær Göttingen. Videre sydpå ad B27, der efterhånden bliver benyttet af mange danskere, derved undgås Kassel bakkerne og den mere hektiske trafik på A7. Kirsten Kaarsholm ved håndtaget, der er placeret ved udgangen, som en sikkerhed ved ind- og udstigning. >> Camping-Fritid side 55\n7 >> fortsættelse Campingvognen benyttes i de fem ferieuger om året, der er ikke blevet tid til camping i weekenderne, der er haven og ellers afslapning i sommerhus. Lars Kaarsholm fortæller om en episode ved den dansk/tyske grænse på ferieturen sydpå. Der var razzia på den tyske side af grænsen, den tyske politimand ville ikke godkende vogntogets kombination med Citroënen og Adriaen. Lars Kaarsholm havde en ikke helt ny vejeseddel på campingvognen med, fortalte, at campingvognens vægt svarede til vejesedlen, (de tyske myndigheder ville ikke veje campingvognen på stedet), der blev forevist førerbevis, forsikringspapirer, reservehjul, reservedunk med brændstof, Falckkasse m.m! Familien måtte ikke fortsætte ferieturen gennem Tyskland! Måtte vende om og igen køre ind i Danmark efter en fornyet vejeseddel. Tilbage til grænseovergangen. Nyt mandskab ved grænseovergangen, de var uforstående over for krav om vejeseddel, ønskede heller ikke at se den! En forsinkelse på flere timer. Det var ikke denne dag, der blev sendt de tyske myndigheder en venlig tanke. Hvad kan man lære af dette? INTET, begge lande er med i sammenslutningen af EU-lande. Vogntoget og førerbevis var overensstemmende med dansk lovgivning og formodentlig også den tyske! Campisternes konklusion Campingvognen fungerer godt i ferierne. Sengene er mindst lige så gode som de hjemlige, toilettet fungerer efter formålet, og med vaskekummen uden for toiletrummet tager den ikke plads op i toiletrummet. Køkkenfaciliteterne er ok. Køleskabet har den størrelse der er behov for, det er kun på udturen, det er fyldt, gerne med forskellige retter, der er tilberedt hjemmefra, så der er noget at tære på. Juicebrikker fryses ned, giver kolde drikke på de daglige køreture. Der benyttes under kørslen ikke 12 volt fra bilen til campingvognens køleskab. Der overnattes oftest under turene sydpå på campingpladser. En sjælden gang på en af de større oplyste pladser, som også lastbilerne benytter sig af. Sidste sommer virkede 230 volt varmelegemet i køleskabet ikke, så der blev benyttet gas i de 14 feriedage. Der var lige problemet med at have tilstrækkelig gas med hjemmefra. Det er ikke let at bytte eller påfylde gas på en gasflaske med studs til dansk gasregulator i udlandet. Der var så fordelen at have en af de mindre blå gasflasker med, som kan byttes i store dele af Europa. Det er en oplagt sag for EU-kommissionen at standardisere de europæiske gasflaskers regulatorventiltilslutning, slutter Lars Kaarsholm. Plasttrappetrinet, der bør være fæstnet med pløkke, kan ellers glide på underlaget. unge børnefamilier som pensionistparret, der vælger en indretning hovedsagelig til to personer! Denne Adria model med fransk dobbeltseng med»nordisk indretning«, med sengeafsnittet i campingvognens bagende er blevet meget populær. Campingvognen klarede eftersynet uden trafikale fejl, ingen fugt, ingen buler i karrosseriet, ingen fejl i gasanlægget, gasslangen blev fornyet efter årstallet, der var stemplet på slangen. Et eftersyn, familien Kaarsholm var glade for, kunne trygt køre på ferie i det sydlige Europa. En ting, som vi ikke laster Adria for: Plastictrappetrinet, som familien benytter, har let ved at glide på underlaget f.eks. gulvtæppet i forteltet, vi advarer mod at benytte dette uden fastgørelse med pløkke. Det er en rigtig god ide at montere et håndtag til at holde fast i ved ind- og udstigning af campingvognen, i dette tilfælde var det muligt at montere håndtaget indvendigt, men der er også mulighed for at montere et udvendigt håndtag, der kan klappes ind over døren under kørsel, kan ydermere monteres med en ekstra lås. Camping-Fritids konklusion Adria hører med til gruppen af campingvogne, der er opbygget af lette materialer, har alt lys transformeret ned til 12 volt, udstyret med det nødvendige fra fabrikken, har gennemgået et klargøringseftersyn på importørens eget værksted, har modeller, der tiltaler såvel Håndtaget, der er placeret inden for døråbningen. Der kan monteres et udendørshåndtag, et gelænder, der klappes ind over døren. Samtidig kan det monteres med en ekstra lås. side 56 Camping-Fritid


8 spændende skøjtesportsgrene du bør kende til - Fit People\nSkøjtesportsgrene er utroligt sjove, og de inkluderer både rulleskøjter og skøjter. Vidste du, at der faktisk findes mange forskellige sportsgrene på skøjter?\nUanset, hvad det er for en slags skøjter, så er alle skøjtesportsgrene spændende og sjove. I denne artikel fortæller vi dig om otte af dem.\nSkøjtesportsgrene på is\nNår der er tale om sportsgrene på is, har disse skøjter klinger, så skøjteren efterlader mærker på isen, mens han eller hun skøjter på den. Her er nogle sjove skøjtesportsgrene på is:\nDenne sport består af at lave spins, hop, løft og andre bevægelser til musik. Man kan enten udføre sporten individuelt eller med en partner. Via et pointsystem er det dommere, der bestemmer, hvilke deltagere, der har været mest tekniske og atletiske.\nKunstskøjteløb foregår på en skøjtebane, der er op til 60 meter lang og 30 meter bred.\n2. Ishockey er blandt de spændende skøjtesportsgrene\nI denne sportsgren er det to hold med seks spillere på hver, der konkurrerer mod hinanden. Der er fem spillere fra hvert hold, som skøjter på banen, mens hvert hold har en mand, der beskytter målet. Målet er at få en gummiskive – også kaldet en puck – gennem banen ved at slå til den med en lang stav og få den ind i modstanderens net.\nIshockey er opfundet i Canada, og den første kamp fandt sted i 1875.\n3. Ekstrem skøjteløb\nSom navnet antyder, er dette en farlig skøjtesportsgren, der består af hop, spins, spark og mere ekstreme bevægelser på en skøjtebane. Denne sportsgren anvender de samme skøjter som kunstskøjteløb og ishockey.\n4. Speedskating på is\nDette er endnu en skøjtesportsgren, der sætter gang i adrenalinen. Det er i bund og grund et ræs på en forstørret bane, som blev opfundet i Holland. De første mesterskaber fandt sted i 1889.\nI de Olympiske Lege er der 12 speedskating-racerløb. Den ene halvdel er for mandlige atleter, mens den anden halvdel er for kvindelige atleter.\nSkøjtesportsgrene på rulleskøjter\nRulleskøjtesport anvender rulleskøjter med hjul på en enkelt række eller to rækker. Dette afhænger af, hvor skøjtesporten finder sted. De primære sportsgrene i denne kategori er som følger:\nDet er en holdsport, hvor to hold bestående af fem spillere hver (fire banespillere og en målmand) spiller mod hinanden på en aflukket bane. Målet er at ramme bolden med en stav og få den ind i modstanderens net.\nMesterskaberne i rulleskøjtehockey finder sted i Spanien, Portugal og Argentina. I denne skøjtesportsgren anvendes der rulleskøjter med fire hjul.\n2. Kunstrulleskøjtning er blandt de spændende skøjtesportsgrene\nDenne disciplin kræver meget fysisk forberedelse, da der er obligatoriske bevægelser, man skal udføre, samt valgfrie bevægelser. Kunstrulleskøjtning er inddelt i forskellige konkurrencer: Obligatoriske bevægelser, fri skøjtning, dans, pardans, fridans, kvartet og Club Show.\n3. Speedskating på rulleskøjter\nI speedskating anvender man rulleskøjter med fire hjul på én række. Atleter kan konkurrere på en bane med to lige linjer og to kurver, eller på en aflukket bane, der er mellem 400 og 1000 meter lang. Det kan også være på en åben bane med en rute mellem to punkter.\nDenne sport involverer hastighed, strategi og kontakt. Den stammer fra USA, hvor man bruger traditionelle quad-rulleskøjter. Banen er formet som en oval, og man skal skøjte mod uret rundt på banen.\nDer er to hold med fem spillere på hver, og målet er at få så mange point som muligt ved at overhale modstanderne.\nSom du kan se, findes der mange forskellige skøjtesportsgrene, som er både spændende og udfordrende.\nHurtigløb på skøjter er en meget interessant disciplin. Der er tre typer hurtigløb på skøjter: rulleskøjter, og to slags skøjter på is. Læs mere »\nDet brasilianske hold: Pentacampeao do mundo\nDet er den vigtigste turnering i Europa, organiseret af UEFA hvert fjerde år siden 1960. I denne artikel vil vi…\n19. april er en speciel dag for cykelentusiaster, da det er cykeldag. Til ære for dette vil vi hjælpe dig med…


1 Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Oktober 2012 Dette er den femte statusrapport over forsknings- og udviklingsprogrammet Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive. Den baserer sig på perioden august 2011 juni Statusrapport 5\n2 Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Birgit Orluf, Helle Pia Laursen, Line Møller Daugaard, Lone Wulff, Uffe Ladegaard & Winnie Østergaard Dette er den femte statusrapport over forsknings- og udviklingsprojektet Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive. Tegn på sprog gennemføres i et samarbejde med VIA University College, Professionshøjskolen University College Nordjylland, University College Lillebælt, Professionshøjskolen UCC, Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU) Aarhus Universitet samt Aarhus, Ålborg, Vejle, Odense og Københavns kommune og er finansieret af de nævnte kommuner og professionshøjskoler, Institut for Uddannelse og Pædagogik ved Aarhus Universitet (DPU) samt Social- og Integrationsministeriet og Børne- og Undervisningsministeriet. Projektets overordnede mål er - at få indsigt i tosprogedes børns møde med skriftsproget - og afsøge pædagogiske muligheder for at inddrage disse børns forudsætninger og behov i læseog skriveundervisningen i indskoling og mellemtrin. - for på den måde at skabe et fagligt og forskningsmæssigt grundlag for videreudvikling af den pædagogiske praksis i folkeskolen og i grund-, efter- og videreuddannelse af lærere og pædagoger. I statusrapport I og 2 (Laursen, 2008; 2009) er projektets overordnede mål, teoribaggrund og struktur nøjere beskrevet. I rapport 3 (Laursen, 2010b) blev det forskningsmetodologiske design uddybet, og der blev sat fokus på projektets interventionsforløb forstået som fagdidaktisk aktionsforskning, og i rapport 4 (Laursen, 2011) blev der gjort midtvejsstatus og samlet op på erfaringerne fra projektet gennem fire refleksionstemaer. I denne rapport redegøres kort for årets forløb, og vi fortsætter opsamlingen af erfaringer fra statusrapport 4, idet vi i denne rapport sætter fokus på de didaktiske overvejelser over læseog skriveundervisningen i flersprogede klasserum, som projektet har rejst. Det har her ligget os på sinde i en relativ kortfattet form at give vores bud på, hvilke overvejelser det er relevant at tage i betragtning, hvis man ønsker at præge undervisningen, så den giver mulighed for at inddrage tosprogede børns forudsætninger og behov i læse- og skriveundervisningen. Processen Ligesom i de øvrige projektår har der i år været gennemført i alt ti undervisningsforløb i de fem involverede klasser, og som vanligt har de været videooptaget og analyseret med henblik på den fortsatte afsøgning af muligheder og udfordringer i forhold til at medtænke en sproglig diversitet i literacyundervisningen i flersprogede klasserum. Oversigt over de samlede forløb er vedlagt som bilag. Ligeledes er dataindsamlingen på individniveau fortsat. I år har vi gennemført dataaktiviteterne Tekster på mange sprog, der ligger i forlængelse især af Sortering af kort, der blev gennemført i 0. klasse, og Peer Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 2\n3 teaching, der blev gennemført i 1. klasse. Tekster på mange sprog har som mål haft at få fortsat indsigt i børnenes kendskab til og refleksioner over betydningsskabende strategier i relation til forskellige teksttyper på forskellige sprog, som det kommer til udtryk i samtale med en forskningsmedarbejder og andre børn. Årets anden dataindsamlingsaktivitet bærer navnet Liv under Antarktis efter den tekst, der indgik som grundlag for højtlæsning og samtale om læseforståelse og læsestrategier. Aktiviteten ligger i forlængelse af aktiviteten Højtlæsning, der blev gennemført i 1. klasse og har som mål haft at få indblik i børnenes læseprocesser og -strategier, som de kommer til udtryk under højtlæsning af en faglig tekst sammen med en forskningsmedarbejder og en klassekammerat. Oversigt over de samlede dataindsamlingsaktiviteter er vedlagt som bilag. Vi har endvidere afholdt to seminarer for de involverede deltagere, hvor erfaringer er blevet udvekslet og diskuteret, og der har i de enkelte skolegrupper og i forskningsgruppen som vanligt været livlig aktivitet omkring bearbejdningen af de mange data. Derudover er erfaringerne fra projektet blevet formidlet og anvendt i en række forskellige sammenhænge. Vi glæder os over den store interesse, der både nationalt og internationalt er om projektet, og vi forsøger at følge med, så godt vi kan. Året store udfordring for os har været udarbejdelsen af manuskriptet til den bog, der ved udsendelsen af denne rapport måske er udkommet eller måske er tæt på at udkomme (Laursen, under udgivelse). Bogen har titlen Literacy og sproglig diversitet. Læse- og skrivepædagogiske praksisser i de første skoleår. Den udkommer på Aarhus Universitetsforlag og er i skrivende stund sendt til forlaget efter revision på baggrund af to anonyme peer revieweres respons. Bogen udgør projektets andet formidlende materiale, som er tænkt til inspiration for alle, der arbejder med, forsker i eller på anden måde er interesseret i læse- og skrivetilegnelse og undervisning i et sprogligt diversitetsperspektiv. Bogen sætter fokus på sproglig diversitet som et vilkår i globaliserede samfund. Globaliseringen sætter sit præg på alle samfundets institutioner også skolen. Den skaber nye udfordringer af såvel uddannelsespolitisk, organisatorisk som af pædagogisk og didaktisk karakter. Blandt andet udfordrer den vores forståelse af, hvad det vil sige at læse og skrive, og hvordan man lærer at læse og skrive. I bogen fremhæves nødvendigheden af at få øget indsigt i tosprogede børns læse- og skrivetilegnelse i de første skoleår og at tage højde herfor i de læse- og skrivepædagogiske praksisser, der finder sted i de skoleår. Læse- og skriveundervisning i flersprogede klasserum Opmærksomheden mod den tosprogede elevs skolegang har i de senere år primært været rettet mod skolens mellemtrin, hvor de ændrede forventninger til elevernes skolegang ofte beskrives som en overgang fra et fokus på at lære at læse til at læse for at lære (se fx Gibbons 2009). Fokuseringen på tosprogede elevers læsning på mellemtrinnet har været knyttet til, hvad man i USA har kaldt the fourth-grade slump (se fx Cummins, Brown & Sayers, 2007). I dette begreb ligger en forestilling om, at det er omkring det fjerde skoleår, den tosprogede elev får vanskeligheder, idet det er her, kravene til læsefærdighederne vokser, i takt med at der kommer nye fag på skemaet og dermed nye sproglige udfordringer. Heri ligger en risiko for, at eventuelle problemer alene tilskrives udfordringer i forbindelse med at læse for at lære, mens det at lære at læse anses for at være en relativt uproblematisk proces for den tosprogede elev, der ikke behøver nogen særlig bevågenhed, og at de vanskeligheder, der måtte være med at læse for at lære kan forstås uafhængigt af de processer, der er involveret i at lære at læse. Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 3\n4 Erfaringerne fra Tegn på sprog viser dog, at de vanskeligheder, der for nogle kan vise sig på skolens mellemtrin, ikke kan anskues løsrevet fra de pædagogiske processer i de første skoleår og fra den første læse- og skriveundervisning, der finder sted i disse år. Aktiviteter, hvori læsning og skrivning indgår, spiller en central rolle i de første skoleår, og det er her, den første forståelse af literacy i skolesammenhæng grundlægges. I de første skoleår er læseundervisningen typisk orienteret mod det danske alfabet og afkodning af skrift, ud fra den forståelse, at det er her, den centrale udfordring for barnet ligger. Elbro (2006) skriver eksempelvis således herom (se også Østergaard 2012): Det nye og svære for begynderlæseren er afkodning af skriften. Hvad står dér? spørger barnet. Det er problemet. Og problemet er løst for barnet, hvis det får teksten læst op. Det talte sprog forstår barnet jo normalt (Elbro 2006:56). For børn, der er ved at lære at læse og skrive, er der uden tvivl en udfordring forbundet med afkodning af skrift, om end ikke alle børn formentlig vil opleve det som svært eller som værende et problem. Derimod ligger der i et sprogligt diversitetsperspektiv et problem i at antage, at problemet er løst, hvis barnet får teksten læst op, og at barnet normalt forstår det talte sprog (eller det skrevne sprog læst højt). Hermed overses nemlig, at ikke alle børn er vokset op med dansk som (det eneste) modersmål, og dermed ikke uden videre forstår en tekst, selv om den læses op. Én risiko er således, at forståelsen tages for givet, og at det er afkodningen i sig selv, der for børnene fremstår som værende læsning. I Tegn på sprog ser vi, hvordan dette kan give sig udslag i, at det netop er afkodningen i sig selv, der af børnene opleves som det, der umiddelbart giver anerkendelse, og som det, der er værd at investere i. En anden risiko er, at opmærksomheden på den generelle sprogudvikling glider i baggrunden, således at der lægges mindre vægt på at strække og udvide børnenes sproglige udtryk såvel mundtligt som skriftligt. Den udfordring omkring afkodning, som Elbro ovenfor henviser til, handler om at forstå skriftens principper. I den læse- og skriveundervisning, der typisk finder sted i dansktimerne, indføres børnene i disse principper gennem det danske alfabet. Skrift er et blandt flere semiotiske systemer og hviler på nogle principper, hvoraf nogle gælder for alle skriftsprog, andre for en bestemt gruppe af skriftsprog (for eksempel de alfabetiske) og atter andre for det enkelte sprog (for eksempel dansk). De fleste børn er begyndt at opdage skriftens principper, før de begynder i skole. I Tegn på sprog har vi set, hvordan opdagelsen af skriftens principper for børn, der vokser op som flersprogede, er knyttet til flere skriftsprog, men også, hvordan mange af disse børn ved skolestart ikke umiddelbart i deres udsagn om læsning og skrivning tillagde deres skriftsproglige erfaringer fra andre sprog end dansk betydning i skolesammenhæng. I klasser, hvor nogle eller alle børn er i gang med at få øje på skriftens principper gennem skrift på flere sprog, kræver det således en særlig bevågenhed, hvis man vil undgå, at børnene afskærer sig fra at aktivere og udnytte den indsigt i skrift, de har fra andre sprog end dansk. I Tegn på sprog har vi fulgt børnenes betydningsdannelse omkring skrift fra et indefraperspektiv, hvilket har vist os, hvordan tilegnelse af literacy for alle børn også omfatter en løbende identitetsforhandling og i større eller mindre grad en transformationsproces, afhængig af hvordan det enkelte individ umiddelbart ser Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 4\n5 sig selv og sin fremtid. Det er en identitetsforhandling, hvor ikke mindst den sproglige identitet for de flersprogede børn synes at udgøre et markant omdrejningspunkt, der giver anledning til overvejelser over, hvordan disse perspektiver kan medtænkes i undervisningen på en måde, hvor man undgår at fastlåse børnenes identitet som læser, skriver og sprogbruger. En didaktisk refleksionsramme I den didaktiske refleksionsramme, vi nedenfor præsenterer, har vi med udgangspunkt i ovenstående betragtninger arbejdet på at komprimere erfaringerne fra projektet ud fra en ambition om at identificere nogle begrebsdannelser, der gennem projektet har vist sig givtige at have med, hvis man ønsker at tage højde for den sproglige diversitet og børnenes forskellige literacyerfaringer på forskellige sprog i indskolingen og overgangen til mellemtrinnet. I et projekt som Tegn på sprog ligger generalisérbarheden ikke i statistisk signifikans, men i udviklingen af faglige begrebsdannelser, der er baseret på næranalyser af konkrete interaktioner situeret i specifikke kontekster under særlige omstændigheder. Denne refleksionsramme er vores bud på sådanne faglige begrebsdannelser her løftet ud af de specifikke kontekster, men illustreret med eksempler, der er hentet fra de forskellige kontekster og fra forskellige undervisningsforløb. Analyser af de enkelte forløb kan findes beskrevet i Laursen (2010a) og Laursen (under udgivelse). Literacyundervisning i et intersprogstrækkende perspektiv Hvordan kan literacyundervisningen tilrettelægges, så børnene gives mulighed for at strække sproget? Literacyundervisning i et tværsprogligt perspektiv Hvordan kan literacyundervisningen lægge op til, at børnene involveres i en udforskning af skrift med afsæt i deres samlede sproglige viden? Literacyundervisning i et socialt identitetsperspektiv Hvordan kan literacyundervisningen tilrettelægges, så der skabes rum for børnenes sproglige identitetsprocesser? Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 5\n6 Literacyundervisning i et intersprogsstrækkende perspektiv Denne dimension handler om, hvordan literacyundervisningen kan tilrettelægges, så den giver børnene mulighed for at strække sproget og dermed mulighed for at udvide deres sproglige repertoire. At strække sproget Som det pointeres i indledningen til denne statusrapport, kan der ligge en risiko i, at skolens literacyundervisning i de første skoleår hovedsageligt orienterer sig mod afkodning af skrift og dermed tager forståelsen og den generelle sprogudvikling for givet. Det kan i særlig grad være et problem for elever med dansk som andetsprog, idet der ofte vil ske det, at eleverne udvikler strategier, der gør, at de kan klare sig med det sprog, de har og derfor ophører med at bruge det, Skehan kalder interlanguage-stretching strategies' (Skehan 1994). As Skehan suggests, pressures on learners to understand and communicate, such as those presented to bilingual pupils by mainstream classroom activities, may lead to language users employing strategies that enable them to find a working level of understanding without using interlanguage-stretching approaches to language processing (Skehan 1994: 176) (Cameron, Moon & Bygate 1996: ). I Tegn på sprog har vi derfor tilstræbt at tilrettelægge undervisningsforløb, der giver alle børn mulighed for at udvikle og afprøve forskellige strategier til at strække deres sprog for derigennem at øge deres sproglige repertoire både mundtligt og skriftligt. I et literacyperspektiv er dette vigtigt, da det sproglige repertoire spiller en væsentlig rolle, når børnene skal læse og forstå de ofte komplekse tekster i skolens fag på deres andetsprog. Dette fokus på at strække sproget kan føres tilbage til den canadiske sprogforsker Merrild Swain (se fx 1996), som især fremhæver betydningen af et output i udviklingen af sprogindlærerens intersprog. Swain beskriver hermed, hvad hun opfatter som værende en særlig gunstig situation for sprogindlæring, hvor barnet må presse sig selv for at udtrykke sig og dermed er tvunget til at afprøve nye sproglige former og strukturer. Hun betegner denne situation som et pushed output. Dette output har for Swain tre funktioner i et sprogtilegnelsesperspektiv: 1) den enkelte sprogindlærer kan her blive opmærksom på den kløft, der er mellem det, som han ønsker at kommunikere, og det som han rent faktisk kan kommunikere, 2) gennem output kan sprogindlæreren afprøve sine hypoteser om sproget, og 3) output kan danne afsæt for metasproglige samtaler (Laursen 2010). At strække sproget - vertikalt, horisontalt og på tværs af sprog Vi har i Tegn på sprog erfaret, at intersprogsstrækkende aktiviteter kan give mulighed for at strække sproget på flere forskellige måder. Vi skelner her mellem at strække sproget vertikalt, horisontalt og på tværs af sprog. I nogle aktiviteter har der især været fokus på at give børnene mulighed for at udvide deres sproglige repertoire vertikalt. Det kan for eksempel ske gennem arbejde med synonymer eller med homonymer, som det skete i forløbet Ord der driller på flere sprog, hvor børnene ved hjælp af ordbøger har udarbejdet piktogrammer over de forskellige betydninger af forskellige homonymer og dermed udvidet Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 6\n7 deres forståelse af de enkelte ords betydningsindhold. I andre aktiviteter har der været fokus på at strække sproget horisontalt. Det er for eksempel tilfældet i forløbet At beskrive vinger og fugle, hvor klassen har arbejdet med at anvende og udbygge nominelle led i deres bestræbelse på at beskrive udvalgte fugles udseende og skriver 'grønne halefjer, 'meget flotte hvide håndsvingfjer' og 'sorte vinger med grønblå metalglans'. Den omvendte proces kan ses i forløbet Udforskning af naturvidenskabeligt sprog, hvor klassen i forbindelse med at beskrive mariehønens livscyklus i et biologifagligt sprog fortættede sproget gennem brug af nominaliseringer som for eksempel overvintring, æglægning og parring. Endelig kan sproget også strækkes på tværs af sprog som det for eksempel finder sted, når børnene inddrager deres sproglige indsigt fra andre sprog og på baggrund heraf udvider deres sproglige repertoire på dansk - eller omvendt. Det kan blandt andet ske gennem brug af ordbøger og andre oversættelsesressourcer. At strække sproget mundtligt og skriftligt, receptivt og produktivt I forbindelse med Tegn på sprog, der jo handler om literacy, har vi især haft fokus på at strække sproget i og gennem skrift. Men det betyder hverken, at sprogstrækkende aktiviteter kun kan ske i og gennem skrift, eller at de sprogstrækkende aktiviteter, der foregår mundtligt, ikke har betydning for udviklingen af literacy. Tværtimod kan disse aktiviteter udgøre en væsentlig del af den generelle udvidelse af elevernes ordforråd, af deres beherskelse af grammatiske strukturer og forskellige faglige registertræk, der eksempelvis har stor betydning, når børnene skal læse fagtekster. I forløbet 2.A som meteorologer indgik for eksempel, at børnene skulle lytte til og arbejde med en vejrudsigt med henblik på at strække sproget, knyttet til netop denne del af det naturfaglige register. Ligesom de sprogstrækkende aktiviteter både kan være skriftlige og mundtlige og ofte er begge dele på samme tid kan udgangspunktet for aktiviteterne også både være receptivt og produktiv og altså finde sted i forbindelse med såvel læsning og lytning som skrivning og tale. At strække sproget i et metaperspektiv Sammenfattende kan man sige, at intersproget kan strækkes på flere måder gennem forskellige aktiviteter og udtryksformer og i et overordnet perspektiv, ligesom det kan involvere metasproglige samtaler om at strække sproget. Dette potentiale blev for eksempel bragt i spil under forløbet At skabe betydning i mødet med kunst, hvor selve begrebet at strække sproget blev inddraget som et centralt fagligt og sprogligt mål og gjort til genstand for samtaler i klassens om, hvad det vil sige at strække sproget, og hvordan man på forskellige måder kan strække sit sprog. På den måde er børnenes opmærksomhed også blevet rettet mod forskellige intersprogsstrækkende strategier, og udtrykket at strække sproget er blevet gjort til en del af klassens fælles sprog, som der løbende kan refereres til. Fra præmodifikation til forhandling af betydning I Tegn på sprog involverer mange forløbene forhandling af betydning (se fx Long 1985) som en måde at fremme børnenes udvikling af sprogstrækkende strategier. Frem for at tilstræbe en præmodifikation af det Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 7\n8 sproglige materiale gennem sproglig simplificering og dermed også en risiko for et nedskruet ambitionsniveau har disse forløb afsøgt muligheder for at skabe rum og rammer for en løbende sproglig forhandling. Typisk har det været knyttet til sproglig produktion især i forbindelse med mundtlige aktiviteter, som man ser det i forskellige typer informationskløftopgaver. I Tegn på sprog har vi også fundet inspiration heri. Samtidig har vi også set, hvordan der pædagogisk set i og omkring læsningen af forskellige typer af tekster ligger en række intersprogsstrækkende muligheder for forhandling af betydning. Hvordan disse muligheder udnyttes afhænger dog af, hvordan der arbejdes med læsningen i undervisningen, herunder ikke mindst hvordan undervisningen lægger op til børnenes interaktion med om teksterne og udvikling af læsestrategier. Sproglig import og sproglig transformation I det socialsemiotiske perspektiv, der udgør det teoretiske afsæt for Tegn på sprog, ses literacytilegnelse som en proces, hvor børnene skaber betydning ud af den information, der er tilgængelig for dem i de sociale fællesskaber, de indgår i. Med baggrund i denne forståelse af literacytilegnelse har vi ikke alene rettet opmærksomheden mod børnenes forhandling om betydning, men i høj grad også mod de ressourcer, som børnene i et sprogstrækkende øjemed gives mulighed for at trække på eller med andre ord, hvilke muligheder for sproglig import, de gives. Begrebet sproglig import har vi delvist lånt fra Ranker (2009), der i forbindelse med et forskningsprojekt om multimodalitet i literacyundervisningen har introduceret begrebet semiotisk import. Med det peger han på, at en del af underviserens rolle er at give eleverne adgang til semiotiske resurser i klasserummet, thereby assuring that a broad repertoire of semiotic resources and multimodal practices are available to students who are learning to write in the first or additional language (Ranker 2009: 320). I Tegn på sprog har vi på den baggrund på forskellige måder fokuseret på tilgængeligheden af sproglige og andre semiotiske importmuligheder undervejs i børnenes arbejdsprocesser. Forskellige skriveopgaver kan for eksempel danne grundlag for, at børn får mulighed for at strække deres intersprog og afprøve nye formuleringer, men det kommer ikke af sig selv. Langt hen ad vejen kan man, også når man skriver, klare sig med det sprog, man i forvejen er fortrolig med, hvis ikke der ligger et incitament til at strække sproget. Dette incitament kan eksempelvis ligge i samspillet mellem børnenes egen produktion af sprog og inddragelse af ressourcer, der er tilgængelige i de nære omgivelser. I Tegn på sprog peger afsøgningen af et intersprogsstrækkende potentiale i tilknytning til børnenes produktion af såvel skriftligt som mundtligt sprog på, at en udvidelse af opmærksomheden på pushed output med held kan suppleres med en opmærksomhed på tilvejebringelse af muligheder for forskellige former for sproglig og anden semiotisk import. I praksis er dette blandt sket med inspiration fra den australske genrepædagogik, hvor børnene som led i skriveprocessen arbejder med modeltekster, hvorfor de udover at hente viden om forskellige karakteristika ved disse også har mulighed for at hente sproglig inspiration. Dette aspekt var for eksempel centralt i forløbet At give betydningen form, hvor den sproglige opmærksomhed blandt andet var rettet mod faste vendinger og andre betydningsbærende helheder, ligesom det har spillet en stor rolle i forløbene Hvad skal vi lege og Fabler, hvor der med udgangspunkt i forskellige teksttyper har været arbejdet med at udvide børnenes viden om, brug af og bevidsthed om de muligheder, sprog tilbyder for at realisere betydning. Det har videre affødt, at såvel valg af ord som valg af syntaks i forbindelse med at realisere forskellige kommunikative formål også bliver gjort til genstand for undervisning. Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 8\n9 I en socialsemiotisk optik er det også væsentligt at fremhæve, at den information, som undervisningen tilvejebringer, ikke bare absorberes, men at den indgår i en aktiv transformationsproces, hvor det enkelte barn fortolker og anvender den pågældende information på baggrund af deres interesser og erfaringer som individer med en specifik sociokulturel baggrund. Sproglig import vil således også altid involvere en fortolknings- og transformationsproces. Det peger blandt andet frem mod overvejelser, der ud over spørgsmålet om, hvilke former for sproglige og semiotiske resurser der skal være tilgængelige i undervisningen, også rummer spørgsmål om, hvornår og hvordan den semiotiske import kan foregå. I relation til den genrepædagogiske inspiration kan det blandt andet rumme refleksioner over forholdet mellem på den ene side at give børnene nye sproglige ressourcer gennem modellering og på den anden side at undgå en genrekomformisme med rigide genrematrixer, men give plads til børnenes egne eksperimenter, forhandling af betydning og sproglig transformation. I forlængelse af disse overvejelser over sproglige import- og transformationsmuligheder foreslår Ladegaard (2012) begrebet kulturelle artefakter inddraget som et muligt refleksionstema til at begribe de muligheder og begrænsninger, de indførte artefakter giver børnene. Begrebet kulturelle artefakter er introduceret af Bartlett & Holland (2002) og indbefatter alle undervisningens aktører, fysiske artefakter, værdier og forestillinger. Kulturelle artefakter derfor et meget bredt og på mange måder uhåndterligt begreb, men pointen med at indføre det er, at alle elementer i undervisningen giver visse muligheder for nogle elever og begrænser andre og derfor også får betydning for børnenes sproglige import og de sproglige transformationsprocesser, de involverer sig i. Det var et tema, der eksempelvis var i forgrunden under planlægningen af forløbet Klassens leksikon med den hensigt på den ene side at tilvejebringe relevant sproglig og anden semiotisk import i forhold til den faglige skrivning, der var i fokus, og på den anden side sikre, at de semiotiske resurser, der var til stede, tog udgangspunkt i børnenes interesser og erfaringer. De voksne havde derfor lavet et klassens bibliotek, som bestod af fagbøger og leksika på alle klassens sprog, og børnene havde adgang til computere, så de kunne søge efter information på Internettet. Endelig blev hjemmene inddraget ved, at børnene fik daglige opgaver, der skulle løses sammen med familiemedlemmer eller andre mediatorer. Vores erfaringer med dette fokus på at strække børnenes sprog i literacyundervisningen på langs, i bredden og på tværs peger således ind i overvejelser over, hvordan denne undervisning kan bidrage til, at børnene løbende udvider deres sprog gennem interaktion med, om og omkring med de tekster, der indgår i undervisningen - med henblik på løbende forhandlinger af betydning. Med afsæt i det socialsemiotiske perspektiv på literacytilegnelse ligger der i forlængelse heraf videre overvejelser over de muligheder, børnene gives for sproglig import og sproglig transformation, og derfor også refleksioner over de kulturelle artefakter, der inddrages i undervisningen. Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 9\n10 Literacyundervisning i et tværsprogligt perspektiv Denne didaktiske dimension handler om, hvordan literacyundervisningen kan lægge op til, at børnene involveres i en udforskning af skrift med afsæt i deres samlede sproglige viden. Tværsproglige processer Fra projektets start har vi set børnene mere eller mindre spontant involvere sig i tværsproglige processer. Det sker eksempelvis, da Furhan med afghansk baggrund kort tid efter, at han er startet i 0. klasse, fremtryller den skriftmosaik, der er blevet Tegn på sprogs logo: Et A med fire prikker over (Mor-Sommerfeld, 2002; se også Daugaard & Laursen, 2010). Furhans skriftmosaik opstår ved, at han først skriver et velkendt dansk A og herefter omhyggeligt placerer fire prikker over A et og veltilfreds erklærer, at han har lavet et dari-agtigt A. Prikker udgør ganske rigtigt en væsentlig del af bogstavarkitekturen på dari, hvor prikkerne optræder enkeltvis, i par eller tre ad gangen men aldrig i grupper på fire som i Furhans skriftmosaik og heller ikke i selskab med latinske bogstaver; den kombination er Furhans helt egen. I sit dari-agtige A eksperimenterer Furhan med sin gryende viden om skrift på tværs af sprog, og i sin skriftmosaik bringer han med Leena Helavaara Robertsons ord (2002) hidtil usete literacystyrker ( literacy strengths ) i spil. Literacyerfaringer knyttet til andre sprog end dansk forbliver imidlertid ofte enten upåagtede i eller udgrænses fra skolens literacyundervisning (jf. Robertson, 2002). I denne didaktiske dimension rettes opmærksomheden i kontrast hertil mod, hvordan literacyerfaringer og -styrker på tværs af sprog kan gøres til en ressource i literacyundervisningen. Udforskning af kontaktzoner mellem sprog og skrift I Tegn på sprog anlægger vi et socialsemiotisk perspektiv på børns tilegnelse af literacy. Det indebærer, at børnene grundlæggende anskues som sociale aktører, der alene eller sammen med andre anvender, producerer, fortolker, værdisætter, anfægter, taler om og på andre måder interagerer med de semiotiske literacyresourcer, der er tilgængelige for dem i en given social sammenhæng (Laursen, 2012). Når det gælder flersprogede børn, er et naturligt led i denne betydningsdannelsesproces en aktiv udforskning af det, som Helle Pia Laursen kalder kontaktzoner mellem sprog: Det barn, der vokser op i et miljø, hvor de semiotiske praksisser omkring sprog er knyttet til skrift på flere sprog og måske forskellige skriftsprog, vil således have forskellige semiotiske ressourcer at trække på, når det handler om at forstå skriftens særlige måde at sammenføje form og betydning på. Det indebærer, at børn, der vokser op med flere skriftsprog eller med flere varianter af for eksempel alfabetiske skriftsprog omkring sig, typisk afsøger kontaktzonerne og fortolker ligheder og forskelle mellem de forskellige måder at gøre skrift (Laursen, 2012:18). I det indledende eksempel så vi Furhan afsøge kontaktzonerne mellem dansk og dari. Udforskningen af kontaktzoner kan tage sit afsæt mange forskellige steder og udfoldes under forskellige omstændigheder og Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 10\n11 på forskellige måder. Udforskningen kan som i Furhans eksempel være rettet mod skriftens mindste dele (fx bogstavarkitektur), men den kan også angå skriftens semiotiske principper (fx direktionalitet), literacypraksisformer (såsom højtlæsning) eller strategiske aspekter knyttet til literacytilegnelse (fx i forbindelse med afkodning og forståelse). Udforskningen af kontaktzoner kan finde sted individuelt eller som en social proces, og den kan tage udgangspunkt i et på forhånd fastlagt literacyfagligt fokus eller opstå mere spontant. Udforskningen vil i en dansk skole typisk foregå overvejende men ikke nødvendigvis på dansk og med dansk som referencesprog. Endelig kan den foregå med afsæt i literacymateriale på dansk, på de sprog, som børnene i klassen kender til eller på sprog, som ingen har forhåndskendskab til. Når udforskningen af kontaktzoner trækkes ind i et didaktisk rum og gøres til genstand i eller omdrejningspunkt for literacyundervisningen, vil vi i det følgende pege på tre forskellige områder, hvor vi ser særlige didaktiske muligheder: sammenligning, oversættelse som ressource og åben udforskning. Sammenligning En oplagt måde at udforske kontaktzoner mellem sprog og skrift på er gennem sammenligning, og netop sammenligning har vi eksperimenteret med i mange af de gennemførte undervisningsforløb. Det er forskelligt, hvad der har været genstand for sammenligningen i de enkelte forløb og hvilke sprog og skriftsystemer, der har været involveret i sammenligningen, ligesom de literacyfaglige mål har været forskellige. I undervisningsforløbet Læseoplevelser på flere sprog stod sammenligning af tre fokusord centralt. Sammenligningen tog afsæt i arbejde med tosprogede tekster i dual language-bøger, og fokusordene venner, fortalte og Flodhest blev sammenlignet på arabisk, dansk, dari, engelsk, kinesisk, kurdisk, pashto, rumænsk, somali og urdu først i mere eller mindre sproghomogene grupper og siden på klassen. Fokusordene var nøje udvalgt i kraft af deres evne til at tematisere bestemte sproglige forhold på tværs af sprog: venner skulle rette opmærksomheden mod den sproglige kategori ental-flertal, fortalte mod nutid-datid og Flodhest mod sammensatte ord og ortografiske konventioner for egennavne. I et andet undervisningsforløb, Et bogstav har en form, blev det alfabetiske princip belyst gennem sammenligning af to meget forskellige alfabeter: det danske og det arabiske. Det literacyfaglige mål var at bevidstgøre børnene om, at der til ethvert bogstav svarer en form, en lyd og et navn, og sammenligningen af det danske og det arabiske skriftsystem fungerede som en ressource i denne forbindelse. I et tredje forløb, Hvordan gør man, når man vil forstå det, man læser?, indgik samme tekststykke fra en børnebog på henholdsvis grønlandsk og på dansk, således at børnene kunne sammenligne deres læsning af det samme tekststykke på de to sprog. I deres forsøg på at læse det grønlandske tekststykke oplevede børnene, at de kunne afkode teksten uden dog at kunne forstå enkeltordenes betydning, mens de, da efterfølgende læste den dansksprogede version, oplevede at kunne både afkode og forstå og dermed læse i betydningen at skabe mening ud af det læste. En lille gruppe børn med arabisk som modersmål oplevede samtidig, hvordan de ved højtlæsning af en arabisksproget udgave af samme tekststykke kunne forstå, men her ikke var i stand til at afkode teksten. Sammenligningen tjente i dette undervisningsforløb det literacyfaglige mål at øge børnenes bevidsthed om, at læseprocessen indebærer både afkodning og Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 11\n12 forståelse, for at man som læser kan skabe mening ud af det læste. Sammenligningerne har været organiseret og rammesat forskelligt fra forløb til forløb. De har fundet sted som strukturerede klassesamtaler eller som strukturerede aktiviteter i større eller mindre grupper, men kan også udfolde sig som spontan sammenligning af sprog og skrift på børnenes eget initiativ. Det så vi eksempelvis i forløbet Læseoplevelser på flere sprog, hvor Abia og Shabana på eget initiativ kastede sig ud i en udforskning af tegnet.و De opdagede først, at samme bogstavtegn findes på både arabisk og dari og har و samme form og navn i de to skriftsystemer, hvorefter de udvidede sammenligningen til en afsøgning af set i forhold til det danske skriftsystem. Oversættelse som ressource Udforskning af kontaktzoner mellem sprog og skrift kan ligeledes finde sted gennem oversættelse. I takt med den kommunikative sprogundervisnings fremmarch er der blevet sat spørgsmålstegn ved oversættelsens plads i moderne andet- og fremmedsprogsdidaktik. Oversættelse sættes i den forbindelse ofte i relation til grammatik-oversættelsesmetoden og stigmatiseres følgelig som hørende til den sorte skole. Vores erfaringer peger imidlertid på, at oversættelse kan udgøre en (overset) ressource i literacyundervisningen i flersprogede klasserum. I undervisningsforløbet Spil op og skriv ned indgik en oversættelsesopgave som et led i arbejdet med instruerende tekster med særligt fokus på forholdsord. Børnene havde arbejdet med forholdsords funktion i spilinstruktioner og sammenlignet forholdsordsforbindelser på dansk og engelsk, og de var blevet præsenteret for forholdsordsforbindelser på tysk, fransk, arabisk (foranstillede forholdsord præpositioner) og ungarsk (bagvedstillede forholdsord postpositioner). Børnene var gennem forløbet inddelt i mindre grupper, og de fik i grupperne til opgave at oversætte tre enkle sætninger (æblet er i spanden, æblet er under spanden, æblet er over spanden) til et sprog, som de selv skulle vælge, og på den måde, som de fandt hensigtsmæssig. De præsenterede efterfølgende deres oversættelser for hinanden ved en sprogfernisering, som blev afsluttet med, at skolens somaliske lærer sammen med børnene oversatte de tre sætninger til somalisk. Grupperne valgte forskellige sprog at oversætte til: Spansk, fordi det er Messis sprog; tysk, fordi det er sejt; japansk, fordi det er svært. De udså sig ligeledes forskellige literacysponsorer og -artefakter: Maria, som taler tysk; ordbøger og google translate og andre internetbaserede oversættelsesmaskiner. Under oversættelsesarbejdet i grupperne førte børnene skriftsprogssamtaler, hvor mange forhold blev tematiseret: Hvor lange er forholdsordene? Er det ét eller flere ord? Hvad er nemt at stave? Hvad er svært at skrive? Hvad er sjovt at udtale? Oversættelsesarbejdet gav således anledning til, at børnene kunne lære om de sprog og skriftsystemer, der oversættes mellem og gennem denne proces om det sproglige fænomen i fokus, nemlig forholdsord på dansk og med dansk som referencesprog, men på baggrund af et tværsprogligt materiale. Desuden blev der sat fokus på det at oversætte, herunder oversættelsesressourcer og (kritisk omgang med) oversættelsesteknologier. På baggrund af disse første erfaringer ser vi oversættelse som et vækstfelt, hvis literacyfaglige potentiale vi i de kommende undervisningsforløb må udforske nærmere. Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 12\n13 Åben udforskning Endelig kan afsøgningen af kontaktzoner mellem sprog og skrift udfolde sig som en åben udforskning på tværs af sprog. Her har vi dels arbejdet med at stille literacyresourcer til rådighed for udforskning og leg, og dels har vi gennem undervisningsforløbene eksperimenteret med en udforskende, etnografisk inspireret tilgang til literacy. At stille literacyressourcer til rådighed for udforskning og leg blev afprøvet allerede i de første forløb i 0. klasse. Det skete eksempelvis i en legetime i forløbet Vi leger med skrift, hvor børnene fik adgang til mange forskellige alfabeter og skriftsystemer, skriveredskaber og andre literacyressourcer og blev opfordret til at lege med skrift. Børnene greb mulighederne, og en pige udfærdigede ved hjælp af arabisklignende tegn eksempelvis det, hun kaldte en arabisk computer. I senere forløb er det at stille literacyressourcer på mange sprog til rådighed indgået som en form for appetitvækker, fx når bøger og tegneserier på mange forskellige sprog har været til rådighed for frilæsning eller som en mulig ressource i skrivearbejdet, hvor børnene havde adgang til leksikon på mange forskellige sprog og selv kunne orientere sig i dem. En udforskende, etnografisk inspireret tilgang til literacy har blandt andet været taget i anvendelse i forløbet Sprogetnografi på Nørrebro, hvor børnene undersøgte skriftsprog i nærområdet omkring dem. Børnene planlagde i grupper sprogvandringer, hvor de gik på feltarbejde med fokus på skriftsprog. Her valgte en gruppe børn at undersøge det, de selv kaldte Blågårdspladssprog. Et metalingvistisk mulighedsrum På tværs af de tre områder gælder det, at det literacydidaktiske potentiale ved udforskning af kontaktzoner mellem sprog og skrift knytter sig til metalingvistiske mulighedsrum (jf. Daugaard 2012), som herved åbnes. Her skabes der rammer for, at børnene kan udvikle den generelle metalingvistiske opmærksomhed, som har stor betydning for deres literacytilegnelse (jf. Koda & Zehler, 2008). Iliana Reyes beskriver mere specifikt en såkaldt metaliteracy opmærksomhed ( metaliteracy awareness, Reyes, 2006:271), som har gode vækstbetingelser i det metalingvistiske mulighedsrum, der opstår, når literacyundervisningen lægger op til, at børnene involveres i en udforskning af skrift med afsæt i deres samlede sproglige viden. Det metalingvistiske mulighedsrum er ikke automatisk til stede i det flersprogede klasserum. Det er et potentiale, som kan aktivereres, og det etableres, udfyldes og transformeres af børn og voksne i literacyundervisningen. Det er ikke alene sprogglæde og skriftsprogsfascination, der udfylder det metalingvistiske mulighedsrum; tværtimod er det metalingvistiske mulighedsrum også fyldt med spændinger, modstand og indsigelser. Det er hverken nemt eller gnidningsløst at åbne literacyundervisningen mod flersprogetheden, og det stiller krav til både børn og voksne at åbne det metalingvistiske mulighedsrum, hvor børn og voksne sammen kan udforske sprog og literacy. Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 13\n14 Literacyundervisning i et socialt identitetsperspektiv Denne didaktiske dimension handler om betydningen af i literacyundervisningen også at rette opmærksomheden mod børnenes positioneringer og positioneringsmuligheder som læsere og skrivere. Literacy som investering Det at se sig selv som læser og skriver udgør en væsentlig del af børnenes literacytilegnelsesproces. Literacy er også en investering, forstået sådan, at når barnet involverer sig i læsning og skrivning, gør det det ud fra en forventning om et afkast af en eller anden form. Det kan være anerkendelse eller måske et ønske om kunne gøre nogle ting, man ikke har kunnet gøre før. If learners invest in a second language, they do so with the understanding that they will acquire a wider range of symbolic and material resources, which will in turn increase the value of their cultural capital. Learners will expect or hope to have a good return on that investment a return that will give them access to hitherto unattainable resources (Peirce, 1995: 17). Når vi ser tilbage på de børneinterviews om læsning og skrivning, som vi gennemførte i 0. klasse, kan vi på den ene side se et kontinuum, hvor nogle børn relativt stabilt ser sig selv som (kommende) læsere og skrivere og har forskellige former for positive forventninger til investeringens afkast, og andre børn, for hvem rollen som læser og skriver er forbundet med usikkerhed og ikke sjældent også en angst for ikke at slå til. På den anden side er børnenes fremstillinger af sig som (kommende) læsere og skrivere også eller måske især præget af en kompleksitet, forstået sådan, at deres perspektiver på dem selv som læsere og skrivere hele tiden er i bevægelse og afspejler, at der er tale om en proces, som er forbundet med forskellige forestillinger og følelser, der er af en oftest omskiftelig og sammensat karakter. Hvert enkelt barn møder udfordringen om at være læser og skriver med sine egne forestillinger om, hvad det indebærer. Når man læser Bonny Peirce Nortons beskrivelse af investeringsbegrebet, kan man få det indtryk, at der er tale om en relativt rationel og målrettet proces, der er rettet mod et veldefineret afkast som for eksempel gode karakterer, god uddannelse eller lignende. Men i børnenes fremstillinger synes der snarere at være tale om en proces, der baserer sig på det, Holland et al. (1998) kalder forestillede verdner ( figured worlds ). Disse forestillede literacyverdner kan beskrives som som om verdner, der er befolket med bestemte generiske karakterer (der også kan være repræsenteret gennem faktiske identificerbare mennesker), som foretager bestemte typer af handlinger og er drevet af bestemte motiver inden for rammen af en typisk storyline eller et standardplot. Til disse forestillede verdner hører også bestemte kulturelle artefakter (såvel materielle objekter som særlige idealer eller ideelle forestillinger), et særligt leksikon og ofte også bestemte former for sociale kategoriseringer. Disse verdner fungerer som det, Holland et al. (1998) kalder fortolkningssfærer, hvorigennem mennesker tillægger betydning til for eksempel literacy. For nogle børn synes den forestillede literacyverden, der tegner sig i børneinterviewene fra 0. klasse, at være en verden fuld af pligter og noget, der på den ene side rummer risici for ikke at kunne leve op til krav Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 14\n15 om at øve sig, lave lektier, ikke at komme for sent om morgenen etc., men på den anden side også er en verden, der rummer eftertragtede muligheder for konkurrence, anerkendelse og succes, hvis man gør tingene rigtigt. For andre børn synes den forestillede literacyverden at være en verden med artige elever og nørder, som man på den ene side er optaget af at kunne agere i, men som man på den anden side også må forholde sig lettere ironisk distanceret til, hvis man samtidig skal være sej. For nogle få børn synes den forestillede literacyverden at være en verden, de lægger markant afstand til for at i stedet at opbygge modverdner uden bøger og forventninger om at skulle læse og skrive (Fabrin & Laursen, under forberedelse). Socialt tilgængelige muligheder for selvopfattelse I enhver literacyundervisning ligger der, hvad Ivanič (1998) har kaldt socialt tilgængelige muligheder for selvopfattelse (socially available possibilities for selfhood), der beskrives som ressourcer til og begrænsninger for, hvem en person kan være. Disse muligheder for selvopfattelser er indskrevet i diskurser, der cirkulerer i enhver sociokulturel kontekst på mange forskellige niveauer fra den offentlige debat om børns og ikke mindst tosprogede elever læsefærdigheder over den enkelte skoles fremstilling af egen profil til den konkrete interaktion omkring den næste læse- og skriveaktivitet i det enkelte klasserum. Disse diskurser og de muligheder for selvfremstilling, der er indskrevet i dem, er forskellige og ofte også modsætningsfyldte, men er som sådan med til at forme det diskursive landskab, børnene positioneres og positionerer sig inden for som læsere og skrivere. Klasserummets literacypraksisser bidrager til at forme elevernes identiteter og positionere dem i sociale relationer, der har betydning for deres investering i literacy og dermed også for deres betydningsdannelsesog læringsprocesser. Det er således af betydning at overveje, hvordan literacyundervisningen kan tilrettelægges, så den åbner for identitetspositioner, der for børnene fremstår som ønskværdige. På den baggrund har der i stigende omfang i undervisningsforløbene i Tegn på sprog ligget en afsøgning af, hvordan man i den pædagogiske praksis kan undgå at sætte eleverne i situationer, der fastlåser deres identiteter, men i stedet sammen med eleverne afsøge, hvordan forskellige praksisser åbner for forskellige positioneringsmuligheder, hvorfra eleverne kan anvende og udforske skriftsproget, og hvis der er positioner, der synes at gøre visse elever tavse eller på andre måder bringe dem i en marginaliseret position så afprøve andre muligheder, der bedre kan give dem adgang til ønskværdige identiteter og læringsmuligheder. Det har i praksis betydet, at der i undervisningsforløbene har været øget opmærksomhed på de muligheder og begrænsninger for selvfremstilling, der måtte ligge i de konkrete læse- og skriveopgaver, og på børnenes reaktioner på dem. Det har for eksempel rejst spørgsmål om, hvordan man kan åbne for de socialt tilgængelige muligheder for selvopfattelse i læse- og skriveaktiviteterne og samtidig fastholde den fælles faglige rammesætning. Én måde at gøre det på, så vi i forløbet Klassens leksikon, hvor det fælles faglige genstandsfelt var knyttet til leksikongenren, leksikonets funktioner, dets strukturerende principper (herunder den alfabetiske opsætning) og de sproglige karakteristika. En del af dette undervisningsforløb bestod i, at børnene selv fremstillede en række leksikonartikler, som siden blev samlet alfabetisk ordnet til et fælles produkt. I dette tilfælde bestod åbningerne for børnene i, at de selv kunne vælge det emne, de ønskede at fordybe sig i og bearbejde til en leksikonartikel. Tilsvarende kunne de selv være med til finde ind til forskellige måder at opsøge den viden om det pågældende emne på, som de havde brug for. Forløbet Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 15\n16 blev således planlagt således, at der både var et stringent fagligt fokus og en forholdsvis fast styring og samtidig muligheder for, at børnene kunne se sig selv ind i fagligheden og på den baggrund udvikle sig som skrivere inden for den givne genre. I dette tilfælde var netop leksikongenren derfor valgt, fordi det på den ene side er en genre med forholdsvis faste koder, og på den anden side er meget åben genre, da alle emner i princippet kan indgå i et leksikon. Et andet spørgsmål, der har vist sig at være relevant i relation til de socialt tilgængelige muligheder for selvopfattelse, er forbundet med den udfordring, der kan ligge i at åbne på en måde, hvor man undgår at forhåndstilskrive bestemte identiteter til eleverne. I en diskussion af interkulturel didaktik skelner Buchardt & Fabrin (2012) mellem tre forskellige indfaldsvinkler til interkulturel undervisning: en indfaldsvinkel med fokus på indholdet (undervisningens hvad ), en indfaldsvinkel med fokus på eleverne (undervisningens hvem ) og en indfaldsvinkel med fokus på arbejdsformerne i undervisningen (undervisningens hvordan ). På baggrund af analyser af en række konkrete undervisningsforløb peger de på, at der især i forhold til den indfaldsvinkel, der har fokus på eleverne (undervisningens hvem ) kan ligge en risiko for en kulturalisering af eleverne, hvor man i et forsøg på at nærme sig elevernes baggrund kan komme til at tilskrive eleverne nogle formodede erfaringer eller ud fra en forventning om, at eleverne byder ind en bestemt type af personlige erfaringer. Den udfordring, som Buchardt og Fabrin her beskriver, er også genkendelig i Tegn på sprog, hvor ambitionen om at tage højde for alle elevers forudsætninger og behov i klasserum med stor sproglig diversitet kan rumme en risiko for forenklede forståelser og fortolkninger af, hvem eleverne er. Flersprogede literacyerfaringer som semiotiske og sociale ressourcer I flersprogede klasserum er udfordringen om læser- og skriverpositionering også knyttet til sproglig identitet. I disse klasser er mange børn vokset op med sproglige repertoirer, der i lyset af aktuelle globaliseringsprocesser ofte er af en meget kompleks karakter, og som ikke kan indfanges ud fra dikotomiske forestillinger om modersmål og andetsprog som skarpt adskilte størrelser og om den tosprogede elev som en person, der taler ét sprog derhjemme og et andet i skolen. I Tegn på sprog har det som tidligere beskrevet været et gennemgående træk, at undervisningen har åbnet for, at børnene på forskellig vis har kunnet inddrage deres flersprogede literacyerfaringer som semiotiske og sociale ressourcer. Gennem analyser af disse forløb har vi fået en række erfaringer med, at en bred forståelse af flersprogethed er væsentlig i mødet med disse børn. Vi har blandt set, hvordan det sjældent giver mening at stille spørgsmål som Hvad er barnets modersmål? og Hvilket sprog taler barnet hjemme?, men at de relevante spørgsmål i højere grad vil kunne formuleres som Hvad er barnets sproglige repertoire? og Hvordan forstår og forhandler barnet sin sproglige identitet i relation til dette sproglige repertoire? En tilbagevendende udfordring i Tegn på sprog har således været at undgå at tage afsæt i forenklede forståelser af den tosprogede elev og dennes sproglige baggrund. Ikke mindst i mange af de tidlige forløb har der derfor ligget et ønske om at få øje på børnenes faktiske kendskab til skrift også fra andre sprog end dansk og at bringe dette kendskab ind i skolens rum og at synliggøre det for børnene selv, for de øvrige børn og voksne. I forlængelse heraf har flere forløb taget udgangspunkt i børnenes individuelle sproglige repertoirer og derigennem åbnet for, at børnene med afsæt heri udforskede forskellige sprog eller sprogbrugspraksisser. Det har for eksempel fundet sted gennem sprogetnografisk inspirerede praksisser, hvor børnene har været involveret i undersøgelser af skriftsprog som betydningsskabende fænomen og social praksis. Et eksempel herpå kan findes i forløbet Sprogetnografi på Nørrebro, hvor to drenge for eksempel analyserede lokal graffiti og de socialsemiotiske tegn, som er knytter dertil. Drengene formulerer Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 16\n17 blandt andet, hvilken betydning der ligger bag valg af grafisk udtryk, og hvordan afsendere af graffitien positionerer sig socialt gennem skriftsproget. Undersøgelsen udfordrer dermed eleverne til at opnå en analytisk forståelse af et sprog fra deres livssfære og samtidig til at forstå sprogbrugspraksisser som betydningsskabende, generelt set. Når børn engagerer sig i en udforskning af semiotiske ressourcer, knyttet til flere skriftsprog, er de samtidig i gang med en udforskning og en konstruktion af egne og andres potentielle sproglige identiteter. Det har for os været tankevækkende at se, hvordan børnene, når klasserummet åbnes derfor, engagerer sig i hinandens sproglige erfaringer og indsigt, og hvordan de ofte uopfordret spørger ind til, diskuterer og leger med sprog og skrift på tværs af forskellige specifikke sprog. På den måde har vi set, hvordan sprog og skrift forstået som et alment menneskeligt fænomen, der kan realiseres i forskellige specifikke sprog og skrifttyper kan være et fagligt mødested for eleverne og noget, man også taler om i frikvartererne og uden for skolen. Ingen faglige rum er neutrale og modsætningsfrie. Så ligesom på alle andre områder ser vi også eksempler på, hvordan sproget også bliver genstand for indbyrdes positioneringer børnene imellem og for forhandlinger af ekspertskab (Daugaard 2012). Hvem har for eksempel ret til at udtale sig om hvilke sprog? At åbne op for flersprogethed som et grundvilkår betyder dermed ikke, at børnenes behov for positionering forsvinder, og heller ikke at positioneringen i literacyundervisningen alene er bestemt af dansksproglige kompetencer. Men vi ser, at positionerne kan forrykkes og anerkendelse skifte retning for eksempel i et forløb med raptekster, som fordrer et bredt spektrum af literacykompetencer eller i et forløb, hvor inddragelsen af peer teaching gør, at hver elev er ekspert i sit sproglige område. Med afsæt i den didaktiske refleksionsramme har vi tilstræbt at tilbyde børnene dynamiske positioner som læsere og skrivere og give dem mulighed for at opleve sig selv som vigtige aktører i klassernes literacypraksisser. Hensigten er at sikre og optimere deres investering i literacy. Det lykkes langt hen ad vejen, men vi ser også hos nogle børn et stigende behov for at investere i andre positioner end dem, skolen umiddelbart tilbyder. Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 17\n18 Litteratur Bartlett, Lesley & Dorothy Holland (2002). Theorizing the space of literacy practices. Ways of Knowing Journal, 2(10-22) Buchardt, Mette & Liv Fabrin (2012). Interkulturel didaktik. Introduktion til teorier og tilgange. København: Gyldendal. Cameron, Lynne, Jayne Moon & Martin Bygate (1996): Language Development of Bilingual Pupils in the Mainstream: How do Pupils and Teachers Use Language. Language and Education 10(4): Cummins, Jim, Kristin Brown & Dennis Sayers (2007). Literacy, Technology, and Diversity. Teaching for Success in Changing Times. Boston: Pearson Education. Daugaard, Line Møller (under udgivelse). Læseoplevelser på flere sprog et metalingvistisk mulighedsrum. I Helle Pia Laursen (red.) (under udgivelse). Literacy og sproglig diversitet. Læse- og skrivepædagogiske praksisser i de første skoleår. Aarhus: Aarhus Universitetsforlag. Daugaard, Line Møller & Helle Pia Laursen (2010). Et dari-agtigt A skriftsprogstilegnelse og biliteracy. Tidsskriftet Viden om Læsning 8, Elbro, Carsten (2006). Læsning og læseundervisning. København: Gyldendal. Fabrin, Liv & Helle Pia Laursen (under forberedelse): Children investing in literacy. Gibbons, Pauline (2009). English Learners: Academic Literacy, and Thinking. Portsmouth: Heinemann. Holland, Dorothy, William Lachicotte, Debra Skinner & Carole Cain (1998). Identity and Agency in Cultural Worlds. Cambridge, MA: Harvard University Press. Ivanič, Roz (1998). Writing and identity: the discoursal construction of identity in academic writing. Amsterdam: John Benjamins. Koda, Keiko & Annette M. Zehler (2008). Learning to Read Across Languages. New York & London: Routledge. Ladegaard, Uffe (2012) (under udgivelse). At se sig selv i skriftsproget flersprogetheden som resurse i den tidlige literacyundervisning. I Christina Hedmann og Åsa Wedin. Flerspråkig utveckling och skriftspråksutveckling. Lund: Studentlitteratur. Laursen, Helle Pia (red.) (2008). Tegn på sprog. Tosprogede børn lærer at læse og skrive. Første statusrapport. Lokaliseret den 8. januar 2010 på https://didak.ucc.dk/public/dokumenter/ufev/didak/statusrapport%20oktober% pdf Laursen, Helle Pia (red.) (2009b). Tegn på sprog. Tosprogede børn lærer at læse og skrive. Anden statusrapport. Lokaliseret den 8. januar 2010 på https://didak.ucc.dk/public/dokumenter/ufev/didak/statusrapport%20oktober% pdf Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 18\n19 Laursen, Helle Pia (Red.)(2010a). Tegn på sprog. Skrift og betydning i flersprogede klasserum. København: Forlaget UCC. Laursen, Helle Pia (red.) (2010b). Tegn på sprog. Tosprogede børn lærer at læse og skrive. Tredje statusrapport. Lokaliseret den 15. januar 2011 på Laursen, Helle Pia (red.) (2011b). Tegn på sprog. Tosprogede børn lærer at læse og skrive. Fjerde statusrapport. Lokaliseret den 17. februar 2012 på Laursen, Helle Pia (2012). Et socialsemiotisk blik på literacy og sproglig diversitet. Tidsskriftet Viden om Læsning 12, Laursen, Helle Pia (red.) (under udgivelse). Literacy og sproglig diversitet. Læse- og skrivepædagogiske praksisser i de første skoleår. Aarhus: Aarhus Universitetsforlag. Laursen, Helle Pia og Lars Holm (2010): Dansk som andetsprog. København: Dansklærerforeningen Long, Michael (1985). A role for instruction in second language acquisition. I K. Hyltenstam & M. Pienemann (Eds.), Modelling and Assessing Second Language Learning (s ). Clevedon: Multilingual Matters. Mor-Sommerfeld, Aura (2002). Language Mosaic. Developing literacy in a second-new language. READING literacy and language. November 2002, Peirce, Bonny Norton (1995). Social Identity, Investment, and Language Learning. TESOL Quarterly 29(1), Ranker, Jason (2009). Redesigning and transforming: A case study of the role of semiotic import in early composing processes. Journal of Early Childhood Literacy 9 (3), Reyes, Iliana (2006). Exploring connections between emergent literacy and bilingualism. Journal of Early Childhood Literacy 6 (3), Robertson, Leena H. (2002). Parallel literacy classes and hidden strengths: learning to read in English, Urdu and Classical Arabic. READING literacy and language. November 2002, Skehan, Peter (1994). Second language acquisition strategies, interlanguage development and task-based learning. I Bygate, M.; A. Tonkyn & E. Williams (eds.), Grammar and the Language Teacher. Oxford: Prentice Hall. Østergaard, Winnie (under udgivelse). Alverdens alfabeter at få øje på det alfabetiske princip via tværsprogligt arbejde. I Helle Pia Laursen (red.) (under udgivelse). Literacy og sproglig diversitet. Læse- og skrivepædagogiske praksisser i de første skoleår. Aarhus: Aarhus Universitetsforlag. Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 19\n20 Bilag 1 Dataindsamlingsaktiviteter Mål Indsamlingsperiode En dag i 0., 1. og 2. klasse Via observation igennem en skoledag at undersøge klasserummet som skriftsprogsmiljø og identificere de literacybegivenheder, der indgår den pågældende skoledag. Efterår 2008, 2009, 2010 Skriv lige, hvad det vil At få indsigt i, hvordan børnene i de deltagende 0. klasser anvender de repræsentationelle ressourcer, de har til rådighed, og i deres forståelse af skrift. Efterår 2008 Sortering af kort At få indsigt i børnenes gryende forståelse af skrift og andre tegn. Efterår 2008 Børneinterview: erfaringer med læsning og skrivning At få indblik i børnenes forestillinger om (bi)literacy, som de kommer til udtryk i samtalen med forskningsmedarbejderen, og i børnenes og hjemmets (bi)literacypraksisser, som de opleves af børnene. Forår 2009 Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 20\n21 Fortæl en laaang historie At få indblik i børnenes brug af (dansk) talesprog i interaktion med et andet barn. Forår 2009 Bogstavkendskab M m Højtlæsning Peer teaching At få et indblik i børnenes produktive og receptive bogstavkendskab efter slutningen af 0. klasse. At få indsigt i børnenes læsning og læsestrategier (på dansk) som det fremgår gennem højtlæsning af bogen Jeg vil have fisk for forskningsmedarbejderen eller læsevejleder. At få indblik i, hvad børnene udtrykker om skriftsprog, når de sættes i en situation, hvor de bliver anmodet om at undervise klassekammerater (eller andre børn) og forskningsmedarbejderen i modersmålets skriftsprog (eller andre skriftsprog, der anvendes i barnets hverdag), og i, hvordan de udtrykker sig om dette. Forår 2009 Efterår 2009 Forår 2010 Skriv en mail At få indsigt i børnenes skriftsprog og skrivestrategier(på dansk) med afsæt i skrivning af en mail til en fiktiv figur. Forår 2010 Børneinterview: min sprogverden At få indblik i børnenes sproglige praksisser og de hertil knyttede værdiforestillinger, som de kommer til udtryk i samtaler eller børnene og i samtale med forskningsmedarbejderen. Efterår 2010 Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 21\n22 Skriv en historie Tekster på mange sprog At få indblik i børnenes skrivning og skrivestrategier (på dansk), som det fremgår af deres skrivning af en historie med afsæt i Julie Nord s billede Nr. 5 Domestic scene (Hverdagsscene), 2009 At få indsigt i børnenes kendskab til og refleksioner over betydningsskabende strategier i relation til forskellige teksttyper på forskellige sprog, som det kommer til udtryk i samtale med forskningsmedarbejder og andre børn. Forår 2011 Efterår 2011 Liv under Antarktis At få indblik i børnenes læseprocesser og -strategier, som de kommer til udtryk under højtlæsning af en faglig tekst sammen med en forskningsmedarbejder og en klassekammerat. Forår 2012 Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 22\n23 Bilag 2 Kommune Aarhus Klassetrin Overskrift for forløb/aktiviteter 0. klasse Skriftsprogsoplevelser med Fidus Ord på flere sprog udforskning af skrift på tværs af sprog 1. klasse Læserum og læseoplevelser Læseoplevelser på flere sprog 2. klasse 3. klasse Talemåder på dansk og andre sprog 2. A som meteorologer At skabe betydning i mødet med kunst Spil op og skriv ned Kommune Vejle Klassetrin Overskrift for forløb/aktiviteter 0. klasse Alverdens eventyr Geometri på flere sprog 1. klasse Bogstavernes verden og verdens bogstaver At give betydningen form 2. klasse 3. klasse Klassens leksikon Vittighedernes verden Læsestrategier i billedromaner Ord der driller på flere sprog - homonymer og falske venner Kommune København Klassetrin Overskrift for forløb/aktiviteter 0. klasse Vi leger med skrift Vi tryller med elefanter 1. klasse Skrivestrategier På sproglig opdagelsesrejse 2. klasse 3. klasse Sprogetnografi på Nørrebro Udforskning af naturvidenskabeligt sprog At udforske kohæsion Sprog i rap-genren Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 23\n24 Kommune Odense Klassetrin Overskrift for forløb/aktiviteter 0. klasse Skrift på vej(en) Dyr på mange måder 1. klasse Verden i klassen - klassen i verden Min livret 2. klasse 3. klasse Mig og min krop Fabler Hvad skal vi lege? Produktion af legeinstruktioner med inddragelse af tosprogede børns flersproglige erfaringer Kortlæsning og produktion af rutebeskrivelser - fra hverdagssprog til fagsprog Kommune Aalborg Klassetrin Overskrift for forløb/aktiviteter 0. klasse At udforske skrift fra køkkener Pengesedler og købmandsværksted 1. klasse Alverdens Alfabeter samt Et bogstav har en form Alfons Åberg på dansk og på arabisk 2. klasse At læse tegneserier på flere sprog Hvordan gør man når man vil forstå det man læser? 3. klasse At beskrive vinger og fugle At beskrive et stykke af verden Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 24\n25 Bilag 3 Deltagere i programmet skoleåret Eksterne forskere: Universitet, Lektor Lars Holm, Aarhus universitet, Adjunkt Mette Buchardt, Københavns Universitet Forskningsmedarbejder Lektor Line Møller Daugaard VIA UC Klasserum 1 Søndervangskolen Aarhus Forskningsmedarbejder Lektor Ulla Lundqvist UCC Klasserum 2 Blågård Skole København Forskningsleder Helle Pia Laursen IUP v. AU & UCC Forskningsmedarbejder Lektor Birgit Orluf UCL Klasserum 3 Abildgårdsskolen Odense Forskningsmedarbejder Lektor Winnie Østergaard UCN Klasserum 4 Herningvej skole Ålborg Forskningsmedarbejder Lektor Uffe Ladegaard UCL Klasserum 5 Nørremarksskolen Vejle Tegn på sprog tosprogede børn lærer at læse og skrive Side 25


DM afgøres på søndag: Billetsalget starter i dag\nBåde fans og spillere måtte igennem en nervepirrende anden finalekamp i går aftes, da Aalborg Håndbold skulle forsøge at vinde på Fyn.\nDet så længe ud som om GOG også ville vinde på hjemmebane, men Henrik Mølgaard og co. kæmpede sig tilbage i kampen, og med kun 16 sekunder tilbage af kampen stod det 31-31.\nCirka 200 medrejsende fans havde taget turen til Fyn, og de kan nu glæde sig over, at Aalborg Håndbold får endnu en hjemmekamp på søndag kl. 16, hvor der helt sikkert bliver rift om billetterne i Gigantium.\nSidst røg billetterne efter få minutter, så det handler om at sidde klar, hvis man vil være en del af en stor finalefest.\nBilletsalget starter i dag kl. 14.00, og det foregår lige her.\nBilletpriserne er som følger:\nLangside – Midt: 275 kr.\nLangside – Ydre: 250 kr.\nHjørne: 240 kr.\nBag Mål Voksen: 175 kr.\nBag Mål Pensionist/Studerende/Barn: 125 kr.