Travlhed truer patientsikkerheden - PDF\nTravlhed truer patientsikkerheden\nDownload "Travlhed truer patientsikkerheden"\n1 SYGEPLEJERSKEN DANISH JOURNAL OF NURSING NR MAJ ÅRGANG Hver anden sygeplejerske: Travlhed truer patientsikkerheden Sygeplejeetisk Råd 25 år Med tvivlen som drivkraft Nonverbal kommunikation kan redde liv\n2 SOMMER- BONUS Vi er klare til å ta imot deg i Norge! Dedicare har oppdrag til deg i hele Norge, du bestemmer hvor og når du vil jobbe! Sommerjobb, freelance, lange eller korte perioder, sykehus, kommune du har mange muligheter! Vi tilbyr timeansettelse, god lønnsbetingelser, sommerbonus og vi betaler selvfølgelig bolig og reise. Storby, kommune, lite eller stort sted i Norge vi har alt! Din personlige kontaktperson i Dedicare vil følge deg opp! Kontakt oss i dag! Ring Anne Marit Valstad på tel , eller mail Registrere deg via DEDICARE Nurse Før du søger arbejde i udlandet, opfordrer vi dig til at søge oplysninger på dsr.dk/jobiudlandet\n3 ØNSKER DU AT STYRKE DIN KARRIERE? I PUK Healthcare har vi gennem endagskonferencer og efteruddannelser fokus på større sundhedsviden og -udvikling Sundhedsjura Sundhed i balance Konflikthåndtering Arbejdsglæde og motivation Kost og bevægelse Kommunikation Stresshåndtering Har dette vækket din interesse? Ring og hør mere på nedenstående nr.: PUK Healthcare Sankt Annæ Plads 13, st. th København K Tel: SOVER DU GODT? Søvn har stor betydning for vores fysiske og psykiske sundhed. FÅ INDBLIK I HJERNENS UNIVERS Den lærende hjerne gennem hele livet. KRYDSFELTET MELLEM LOV OG ETIK I SUNDHEDSSETKOREN Kender du dine og patienternes rettigheder? soevnforskning hjernen-laering Foto: Rod Clemen Clemenfoto.dk sundhedsjurakonferencen -etik-og-rettigheder\n4 6 INDHOLD KORT 6 Pårørende er ikke forstyrrende elementer Sundhedsvæsenet skal blive bedre til at se pårørende som værdifulde partnere i et patientforløb. Fordelene ved dette er mange, og ulemperne lig med nul, selvom personalet til tider finder de pårørende besværlige. 22 TEMA OM TIDSPRES OG PATIENTSIKKERHED 22 Farlig travlhed Sygehusene bliver ofte fremhævet som det gode eksempel, når politikerne efterlyser mere effektivitet i den offentlige sektor. Men nu slår sygeplejerskerne alarm: Alt for stor travlhed presser kvaliteten i plejen, og patientsikkerheden er ligefrem i fare, mener hver anden sygeplejerske. 24 Tidspres er en trussel mod patientsikkerheden 28 Det er de små ting, der gør hverdagen travl 32 Jeg følte mig som et uinteressant nummer i rækken 35 Hurtig handling satte stopper for opsigelser 38 Flere bud på et bæredygtigt sundhedsvæsen BAGGRUND 40 Teamsamarbejde på orkestermanér Sundhedspersonalet skal blive bedre til at spille sammen i situationer, hvor det handler om liv og død. Det er målet med et utraditionelt uddannelses- og forskningsinitiativ på Nordsjællands Hospital. Her har man allieret sig med en klassisk orkesterdirigent, som underviser i nonverbal kommunikation. 44 Landsbyen hvor demente får en hverdag En restaurant, et supermarked og huse indrettet efter forskellige livsstile. På det hollandske plejehjem De Hogeweyk forsøger man at bevare et liv, der minder mest muligt om det, beboerne kendte, inden de blev demente. 50 PÅ JOB: Smerteteam skaber tryghed for kroniske smertepatienter og kolleger I Center for Planlagt Kirurgi på Regionshospital Silkeborg lægger to smertesygeplejersker individuelle planer for kroniske smertepatienter og giver deres kolleger et fagligt løft år med tvivlen som etisk drivkraft I år er det 25 år siden, Sygeplejeetisk Råd blev dannet. Læs om fødselsdagsbarnet, som altid stræber efter, at De Sygeplejeetiske Retningslinjer opleves som konkrete og jordnære ved konstant at sætte sygeplejen under lup og plante et frø af tvivl hos den enkelte sygeplejerske. NYT FRA DSR DIN ORGANISATION 71 Voldsomme besparelser på vej i Midtjylland Region Midtjylland har udsigt til besparelser på op imod 824 mio. kr. inden år Dansk Sygeplejeråd, Kreds Midtjylland, advarer om, at besparelserne kan ramme patienternes sikkerhed og personalets arbejdsmiljø SYGEPLEJERSKEN\n5 FAGLIG INFORMATION 80 Hjemmesygeplejersker gør klar til nye opgaver 82 Elektive operationspatienters oplevelse og forståelse af fasteregler FAG 84 Sikker kirurgi: Varmesikring af operationspatienten Undersøgelse viser, at varmetabet i operationsforløbet primært sker peroperativt. 90 Når kompetenceudvikling, ledelse og implementering går hånd i hånd Et udviklingsforløb førte til ændringer i plejen af patienterne og udvikling af kompetencer hos sygeplejerskerne. 96 Status over den palliative indsats på danske plejefaciliteter Der er brug for klare visioner og mål for kvaliteten af og ansvaret for den palliative indsats i plejefaciliteterne både nationalt og kommunalt og for samarbejdet mellem regioner og kommuner. I HVERT NUMMER 7 Diagnosen 8 Studerende i praksis 10 Kulturjournalen 12 Dilemma 16 Historisk 42 Parentes 52 5 faglige minutter 74 Boganmeldelser 76 Debat/Navne/Mindeord 78 Facebook 80 Fagtanker 82 Fra forsker til fag 100 Stillingsannoncer 105 Kurser/møder/meddelelser 107 Kontakt Tid til kvalitet Som samfund står vi overfor en kæmpe udfordring, hvis vi vil have et sundhedsvæsen, vi kan være bekendt. De mange påbud fra Arbejdstilsynet taler deres klare sprog. Sygeplejerskerne er udsat for et tidspres, som går ud over patientsikkerheden og arbejdsmiljøet. Man kan spørge, om sundhedsvæsenet er blevet så effektivt, at det er ineffektivt? Dansk Sygeplejeråd vil aktivt søge indflydelse på en kommende regerings sundhedspolitik efter valget. Det gør vi med fire centrale forslag til et mere bæredygtigt sundhedsvæsen. Dem kan du læse mere om i dette nummer af Sygeplejersken. Et område vi stiller skarpt på, er behovet for mere kvalitetstid mellem patient og medarbejder. I en helt ny undersøgelse udført af Megafon for Dansk Sygeplejeråd svarer knap hver fjerde dansker, der har været på hospitalet til behandling, undersøgelse eller pleje, at de oplevede, at sundhedspersonalet ikke havde tid til at holde dem godt orienteret om forløbet af deres hospitalsbesøg. Det er ikke godt nok. Det er afgørende, at vi som sygeplejersker har tid til at sikre patienterne den tryghed og nærhed, der er behov for. Det betyder tid til at inddrage, informere, koordinere og sikre, at patienterne forstår, hvordan plejen og behandlingen fortsætter i hjemmet. Det vil mindske risikoen for genindlæggelser. Nogle vil sige, at vi ikke har råd, men vi vil stille spørgsmålet: Har vi råd til at lade være? Vi har fremlagt en plan. Nu håber jeg, at politikerne tager den til sig og ser behovet for at skabe et mere bæredygtigt sundhedsvæsen. Vi har brug for beretninger om behovet for kvalitetstid i hverdagen. Del historierne sammen med videoen Tid til Kvalitet på Facebook, så vi sammen kan sende et kraftigt signal til Christiansborg. God sygepleje og behandling, dét er værd at bruge tid på. Forsidefoto Søren Svendsen Grete Christensen, formand NÆSTE NUMMER UDKOMMER 1. JUNI Læs bl.a.: Tema om sammenhæng mellem sundhedssektorer På job: Demenskoordinator arbejder tværfagligt Fag: Urinvejssymptomer hos indlagte apopleksipatienter\n6 SYGEPLEJERSKEN Chefredaktør, ansvarlig efter medieansvarsloven Katrine Nielsen Tlf Redaktionssekretær Lotte Havemann Tlf.: Journalist Susanne Bloch Kjeldsen Tlf.: Journalist Mille Dreyer-Kramshøj Tlf.: På barsel Journalist Christina Sommer Tlf Journalist Mikkel Søren Bødker Olesen Tlf.: Distribueret oplag 1. januar 30. juni 2014: ekspl. Medlem af Dansk Fagpresse Årsabonnement (pr. januar 2015) 875,00 kr. + moms Løssalg 65,00 kr. + moms Kontakt Dansk Mediaforsyning på Ændring af medlemsoplysninger Kontakt Medlemsregisteret Tlf Udgiver Dansk Sygeplejeråd Sankt Annæ Plads København K Tlf ISSN Redaktionssekretær Henrik Boesen Tlf.: Mobil: Journalist Vinni Yang Søgaard Tlf.: Fagredaktør Jette Bagh Tlf.: Layouter Mathias Nygaard Justesen Tlf.: Layouter Tone Thoresen Tlf.: Sekretær Kurser, møder, meddelelser Birgit Nielsen Tryk ColorPrint Annoncer Dansk Mediaforsyning Elkjærvej 19, st Åbyhøj Tlf Fax Stillingsannoncer Forretningsannoncer Manuskriptvejledning, udgivelsesplan m.m. Hvis Sygeplejersken udebliver, kan du sende en mail til: Oplys medlemsnummer. Ophavsret Enhver anvendelse af hele eller dele af artikler og/eller fotos og illustrationer fra tidsskriftet Sygeplejersken, såvel papirudgaven som den elektroniske udgave, er kun tilladt med skriftligt samtykke fra redaktionen eller forfatteren/fotografen/illustratoren jf. lov om ophavsret. Ansvar Dansk Sygeplejeråd har intet ansvar for indholdet/ kvaliteten af produkter og/eller ydelser, som bringes i tidsskriftet Sygeplejersken på kommercielle vilkår i form af enten trykte annoncer eller indstik. Redaktionen forbeholder sig ret til elektronisk lagring og udgivelse af de faglige artikler i tidsskriftet. Redaktionen påtager sig intet ansvar for materialer, der indsendes uopfordret. Holdninger, der tilkendegives i artikler og andre indlæg, udtrykker ikke nødvendigvis Dansk Sygeplejeråds synspunkter. Chefredaktøren er ansvarlig for bladets indhold. Pårørende er ikke forstyrrende elementer Tekst Christina Sommer Sundhedsvæsenet skal blive bedre til at se pårørende som værdifulde partnere i et patientforløb. Fordelene ved dette er mange, og ulemperne lig med nul, selvom personalet til tider finder de pårørende besværlige. Ledelsen spiller en stor rolle i at prioritere og systematisere indsatsen over for de pårørende. Sundhedsvæsenet skal i højere grad se de pårørende som en stærk ressource. Fordelene ved at inddrage de pårørende er mange, og ulemperne ikke-eksisterende. Det viser en litteraturgennemgang af 26 danske og internationale studier, som Dansk Selskab for Patientsikkerhed offentliggjorde i slutningen af april. End ikke risikoen for infektioner stiger, hvis de pårørende kan komme og gå, som de vil, forudsat de opfører sig fornuftigt, siger Beth Lilja, direktør i Dansk Selskab for Patientsikkerhed. Hun understreger dog, at inddragelsen af de pårørende kun skal ske, hvis patienten ønsker det, og de pårørende magter det. Det skal ene og alene ske af hensyn til patienten og patientsikkerheden. Ofte kan de pårørende dog komme i tvivl om, om de overhovedet er velkomne, f.eks. hvis besøgstiderne er stærkt begrænsede, siger Beth Lilja. Selvom sundhedsvæsenet mange steder forstår at inddrage de pårørende, kan der gøres mere. I den seneste landsdækkende undersøgelse af patientoplevelser (LUP) fra 2014 svarer 22 pct., at pårørende slet ikke eller i mindre grad har mulighed for at deltage i beslutninger om behandling. Tove Lindhardt, som er ph.d., seniorforsker og leder af Forskningsenheden for klinisk Sygepleje ved Medicinsk Afdeling O, Herlev Hospital, har i mange år forsket i samspillet mellem sygeplejersker og pårørende. Og hun har nu opgjort de foreløbige resultater af en undersøgelse om pårørendeinddragelse på to medicinske afdelinger i Region Hovedstaden. Det ser desværre temmelig middelmådigt ud med inddragelsen. Under 10 pct. af de pårørende mente, at de havde indflydelse på beslutninger om behandling og pleje, og kun 20 pct. af de pårørende sagde, at deres viden om patienten blev brugt af plejepersonalet. Mange af de pårørende følte sig heller ikke ordentligt klædt på til, hvordan de bedst kunne hjælpe patienten efter udskrivelse, fortæller Tove Lindhardt. Den manglende inddragelse kan bl.a. skyldes travlhed. I en ny undersøgelse fra Dansk Sygeplejeråd giver både patienter og pårørende f.eks. udtryk for, at de har haft svært ved at få fat i sundhedspersonalet, når det var nødvendigt for dem (læs mere på side xx). Tove Lindhardt pointerer desuden, at sundhedsvæsenet er indrettet således, at de pårørende ofte glemmes. Sygehusvæsenet er meget fokuseret på diagnosticering og behandling, hvilket bliver endnu mere udtalt i de accelererede patientforløb. Her kan de pårørende nemt blive opfattet som et forstyrrende element, hvis de f.eks. stiller kritiske spørgsmål. Det forstyrrer flowet og de daglige rutiner, siger hun. I samarbejde med Trygfonden har Dansk Selskab for Patientsikkerhed netop lanceret et pårørende-kit på hjemmesiden Hej pårørende. Materialet er målrettet både pårørende, patienter, medarbejdere, men også ledelseslaget i sundhedsvæsenet. Det glæder Tove Lindhardt, for et godt samarbejde med pårørende kræver ressourcer, tid og ledelsesfokus: Der findes faktisk ikke nogle afprøvede metoder til, hvordan man bedst inddrager pårørende. Så jeg hilser kittet velkomment, og så er det op til de enkelte arbejdspladser og afdelingsledelser at afprøve redskaberne og sætte dem i system for at se, hvad der virker. Læs mere om Dansk Selskab for Patientsikkerheds pårørende-kit på: www. hejsundhedsvaesen.dk/hej-paaroerende/ paaroerendekit 6 SYGEPLEJERSKEN\n7 DIAGNOSEN Illustration Gitte Skov På Nordsjællands Hospital bliver sundhedspersonalet trænet i nonverbal kommunikation af en klassisk orkesterdirigent. Læs artiklen Teamsamarbejde på orkestermanér side 40. Sygeplejersker skal med politiet ud til tvangsindlæggelser Sygeplejersker skal igen deltage, når politiet rykker ud for at tvangsindlægge psykisk syge i Region Nordjylland, skriver Nordjyske. Psykiatriudvalget i Region Nordjylland har arbejdet på at få et succesfuldt pilotprojekt fra 2013 tilbage. Det er nu lykkedes. Ved budgetforliget for 2015 blev Psykiatrien tildelt 0,5 mio. kr. til at ansætte sygeplejersker i en udrykningstjeneste. Men nu har vi i Psykiatriudvalget selv fundet yderligere ressourcer, så vi kan lave en model, som koster 1,1 mio. kr. og kan beskæftige 2,35 fuldtidsansatte sygeplejersker, der skal rykke ud med politiet. Det er vi meget glade for, siger Jette Ramskov fra Psykiatriudvalget til Nordjyske. Det er krise. Det har aldrig været så kritisk, som det er i år. Vi er meget bekymrede, både for patientsikkerheden og for at vores medlemmer ikke får den hvile, som de virkelig har brug for. Sineva Ribeiro, formand for Vårdförbundet til TT nyhetsbyrån om mangel på sygeplejersker i Sverige. Præmature børn skal have hud mod hud-kontakt En ny klinisk retningslinje anbefaler hud mod hud-kontakt til præmature børn hurtigst muligt efter fødslen og så længe ad gangen som muligt. Den kliniske retningslinje kan læses på > kliniske retningslinjer SYGEPLEJERSKEN\n8 STUDERENDE I PRAKSIS Min øjenåbner Lisa Marie Lundsgaard, sygeplejestuderende på modul 12, University College Nordjylland Ordet skaber, hvad det nævner. Sådan skrev N.F.S. Grundtvig i en af sine mange salmer. En sygeplejestuderende finder ud af, hvad det vil sige, da hun skal udføre personlig hygiejne på en sengeliggende dement kvinde. Jeg var i praktik på modul 4 på en medicinsk afdeling. Det var næsten udelukkende basal sygepleje som bleskift, af- og påklædning, bad og bundskifte, når en patient havde haft diarré for 3. gang samme dag, og jeg følte ikke, at jeg blev udfordret nok; jeg blev faktisk i tvivl, om jeg havde Det gjorde stort indtryk på mig, at så banal en ting i mine øjne havde gjort en verden til forskel for andre mennesker. valgt det rigtige erhverv, for jeg havde en forestilling om, at jeg skulle redde liv, give patienterne deres livsvigtige medicin og generelt være den nye Nightingale. Jeg afsluttede modul 4 og havde stadig lidt samme følelse, da jeg forlod afdelingen: Var det sådan, det var at være på en sengeafdeling? I så fald ville jeg gå en anden vej, efter at jeg var færdiguddannet. Som så mange andre sygeplejestuderende er jeg vikar på sygehuset, og det var her, min øjenåbner fandt sted. Jeg har altid været af den overbevisning, at man skal sætte sit personlige præg på sygeplejen, og det var det, der gav mig denne øjenåbner. Dagen startede som så mange andre dage med, at patienterne skulle vaskes, i bad og gøres klar til en ny dag. På en stue lå en sengeliggende dement dame, hvis mand var på stuen det meste af dagen, fordi det beroligede hende. Jeg skulle vaske hende i sengen, og da hun var dement, var det vigtigt for mig at fortælle, hvad vi nu skulle til, og hvad mine hænder udførte. Patienten var inkontinent og lå med ble, og da vi skulle til nedre hygiejne, sagde jeg: Nu hjælper jeg dig lige af trusserne, så vi kan få dig vasket forneden. I det øjeblik kiggede manden på mig med store øjne og sagde Du kaldte det for trusser? Det er der aldrig nogen, der har gjort før. Gud, hvor var det dog befriende! I situationen smilede jeg og forklarede, at det mest naturlige for mig var at kalde det trusser, da et voksent menneske ofte ikke bryder sig om ordet ble. Det var først, da jeg kom hjem, at jeg for alvor fik reflekteret over situationen. Det havde gjort en stor forskel, at et enkelt ord blev byttet ud med noget velkendt, noget respektfuldt. Det gjorde stort indtryk på mig, at så banal en ting i mine øjne havde gjort en verden til forskel for andre mennesker. Og hvis så lille en ting kan gøre så stor en forskel, hvad kan vi som sygeplejersker så ikke udrette, hvis vi bruger vores hjerte inde hos patienterne? Jeg fik den dag et stort indblik i, hvor betydningsfuld basal sygepleje kan være, og den dag i dag arbejder jeg faktisk i hjemmeplejen i min fritid. Det er jo på sin vis også at redde liv. Arkivfoto istock Er du sygeplejestuderende, og har du oplevet en situation, hvor du lærte noget af en patient, en pårørende eller en fagperson i sundhedssektoren, så skriv til os. Send din historie til Den må højst fylde tegn uden mellemrum. Du får 500 kr., når din historie bliver bragt i Sygeplejersken. 8 SYGEPLEJERSKEN\n9 Strattera (atomoxetin) er nu godkendt til behandling af voksne med ADHD 1 Med kontrol hele dagen får ADHD mindre opmærksomhed 2-7 DKSTR00261(1) Maj 2015 Det får du med Strattera (atomoxetin): Den eneste ikke centralstimulerende behandling til voksne med ADHD 1 Forbedring af kernesymptomerne på ADHD, med dækning hele dagen og over tid sammenlignet med placebo 2 7 En enkel daglig dosering 1 En behandling, der kan anvendes til patienter med komorbid socialangst og alkoholmisbrug 1 Referencer: 1. Strattera (atomoxetin) Produktresumé, Maj Michelson D et al. Biol Psychiatry 2003; 53(2): Young JL et al. Clin Neuropharmacol 2011; 34(2): Adler LA et al. J Clin Psycho Pharmacol 2009; 29(1): Adler LA et al. J Clin Psychiatry 2005; 66(3): Adler LA et al. J Atten Diord 2008; 12(3): Wehmeier et al. Child Adolesc Psychiatry Mental Health 2009; 3(1): 5. Produktresumé findes på side 13.\n10 KULTURJOURNALEN Film Foto SF Film Sygeplejersken Maria tager med Niels på en tur ned gennem Europa, så han kan begå assisteret selvmord. Premiere den 21. maj I dine hænder Dansk drama En ung sygeplejerske og en ung terminalt syg mand tager på en intens rejse ned igennem Europa. Hun i søgen efter meningen med livet, han vil begå assisteret selvmord. Sammen drager de på en rejse, der bringer dem tættere på hinanden, men også tættere på deres drømme. Filmen er en fortælling om det moderne menneskes endeløse rastløshed og behov for kontrol. Selv over døden. Vises over hele landet. Teater maj Far Drama Forestillingen Far følger en patient og en pårørende under et kræftsygdomsforløb, hvor sønnens holistiske tilgang ikke er i harmoni med faderens forståelse af at blive rask. I 2011 fik skuespiller Christian Gade Bjerrums far konstateret tarmkræft. Han blev opereret to gange, fik kemobehandling og er i dag erklæret rask. I forestillingen gennemgår Christian Gade Bjerrum en far-sønrelation, der bærer præg af dyb kærlighed, omsorgssvigt, konfliktskyhed og angsten for at miste hinanden. Teater Katapult, Skovgaardsgade 3-5, Aarhus C. Læs mere på katapult.dk Læs flere informationer og se andre arrangementer på Kalenderen bringes i samarbejde med Kultunaut.dk. Sygeplejersken tager forbehold for datoændringer, aflysninger mv. Hvordan skal politikerne skære kagen i sundhedsvæsenet? Tekst Camilla Bech Madsen og Marie Adelstorp Foto Jonna Fuglsang To enorme kager mødte de 370 delegerede, politikere og sundhedspersonale, der fra hele landet var mødt op til Danske Regioners generalforsamling i april. Kagerne illustrerede prioriteringer i sundhedsvæsenet. Formand for Dansk Sygeplejeråd Grete Christensen havde desuden en opfordring med til at forbedre det psykiske arbejdsmiljø. To kager udover det sædvanlige mødte politikere og delegerede fra Danske Regioner, da de dukkede op til generalforsamling i Aarhus den 23. april. Midtjyske sygeplejersker og repræsentanter fra de regionale organisationer i Midtjylland (DRO) havde medbragt kagerne, som anskueliggjorde prioriteringen i det danske sundhedsvæsen nu og i fremtiden. Ved kagerne stod Dansk Sygeplejeråds og Sundhedskartellets formand, Grete Christensen, og kredsformand for Dansk Sygeplejeråd Kreds Midtjylland, Anja Laursen som også er formand for DRO klar til at tale med politikerne og sætte fokus på prioriteringen i sundhedsvæsenet. Jeg er sikker på, at vores happening vakte opsigt, og flere politikere nævnte også, at de var parate til at kigge på de stigende medicinudgifter. Det kan kun glæde mig, for vi håber, at politikerne kan finde alternativer, der tøjler udgifterne, og i stedet frigive ressourcer til at skabe bedre patientforløb og et godt arbejdsmiljø, sagde kredsformand Anja Laursen efterfølgende. Dårligt arbejdsmiljø er et samfundsproblem Samme formiddag modtog Grete Christensen politikerne med en opfordring til at for- 10 SYGEPLEJERSKEN\n11 VERDEN RUNDT bedre det psykiske arbejdsmiljø på landets hospitaler. Med sig havde hun nemlig et brev til formand for Regionernes Lønnings- og Takstnævn (RLTN), Anders Kühnau, og formand for regionernes sundhedsudvalg, Ulla Astman, underskrevet af Sundhedskartellet, FOA, Yngre Læger og Danske Lægesekretærer/HK. Det fælles projekt, som vi har aftalt i forbindelse med OK15, er et godt initiativ, men det løser ikke problemerne alene. Vi ser frem til en drøftelse med jer af, hvordan Danske Regioner centralt og decentralt vil agere proaktivt i forhold til at sikre, at de lokale ledelser giver fornuftige rammer og vilkår for en fagligt forsvarlig varetagelse af kerneopgaven til gavn for patienterne og for et sikkert og sundt arbejdsmiljø for medarbejderne, står der bl.a. i brevet. Vi har set i de seneste år, at udgifterne til medicin er steget ret voldsomt. Som det er nu, så bliver vi presset i dén grad på grund af de stigende medicinudgifter - og det gælder alle regioner. Jørgen Schøler Kristensen, lægefaglig direktør på Regionshospitalet Horsens til TV2 om sparerunde på Region Midtjylland. Dansk Sygeplejeråd bakker op om Borgernes sundhedsvæsen Patienter i det danske sundhedsvæsen skal have større indflydelse, og sammenhængen på tværs af sundhedsvæsenet skal styrkes, mener Dansk Sygeplejeråd, der med en fælles erklæring sammen med 13 organisationer på sundhedsområdet bakker op om Danske Regioners nye visioner i Borgernes sundhedsvæsen. Udviklingsprojektet skal styrke sygeplejerskers centrale rolle i at binde behandlingsforløb sammen, herunder at koordinere mellem sektorer, inddrage patienter og pårørende i overgangene og bidrage til, at et helhedssyn på borgeren er styrende i forløbet. Målet med indsatsen er, at patienter oplever trygge og sammenhængende forløb, siger Grete Christensen. Besparelser går ud over fagligheden Nedskæringer er skyld i, at mange engelske sygeplejersker ikke kommer på efteruddannelse. En ny undersøgelse fra Royal College of Nursing blandt flere end sygeplejersker viser, at mere end en tredjedel ikke føler sig fagligt opdaterede på helt grundlæggende områder pga. manglende efteruddannelse. Næsten en femtedel af de adspurgte har ikke haft tid til uddannelse det seneste år. Og blandt dem, der var gået i gang med et forløb, svarede 44 pct., at de ikke havde været i stand til at afslutte uddannelsen, fordi der ikke var vikarer til at dække ind for dem. Læs mere på Korridorpatienter i Norge Også i Norge kæmper mange sygehuse med overbelægning og patienter på gangene. Værst står det til på Universitetssygehuset i Stavanger, hvor de såkaldte korridorpatienter er blevet reglen snarere end undtagelsen. Her har man konstant en belægning på omkring 100 pct., selvom bl.a. en tysk undersøgelse fra 2014 viser, at hvis belægningen overstiger 92,5 pct., er der risiko for øget dødelighed. Overbelægningen vækker da også kritik og bekymring bl.a. hos det norske sygeplejerskeforbund NSF. Her har man bedt sundhedsministeren om at komme på banen, evt. med et nationalt krav om belægningsprocenter på højst 85. Det skriver Sydkoreansk sygeplejerske kræver undskyldning Kim Bok-Dong var 14 år, da hun blev lovet arbejde på en tøjfabrik, men endte som sexslave i det japanske militær under Anden Verdenskrig. Nu er sygeplejersken næsten 90 år og kræver, at den japanske premierminister Shinzo Abe undskylder og anerkender, at op til asiatiske kvinder blev tvunget til at arbejde på bordeller under militæret. Det, vi vil have, er simpelt en officiel undskyldning og erstatning, siger Kim Bak-Dong til The Guardian. SYGEPLEJERSKEN\n12 Redaktion: Jette Bagh Illustration: Pia Olsen DILEMMA Jeg vil ikke fylde vores barn med tungmetaller Jette Bagh, cand.cur., fagredaktør Færre børn bliver MFR-vaccineret, end sundhedsmyndighederne kunne ønske. Argumenterne imod vaccination er mange, og bl.a. sundhedsplejersker skal overveje, hvordan deres rådgivning skal formidles. Pepita og Anton bor i en toværelses lejlighed i København, men de vil gerne flytte på landet i en eller anden form for bofællesskab for Siljas skyld. Silja er deres datter på næsten 15 måneder, og hun skal ifølge det danske vaccinationsprogram MFR vaccineres indenfor de næste par uger. Parret er dog voldsomt uenige om, hvorvidt det er en god idé. Pepita vil helst have, at Silja kommer i kontakt med en smittering, altså en gruppe børn og mødre, der mødes, for at børnene kan smitte hinanden, så Silja kan få sygdommen. Pepita havde selv mæslinger som barn uden at få gener af det. Anton synes, det er noget vrøvl og tænker på de hjerneskader, han har hørt, at et barn kan få efter mæslinger. Jeg vil ikke fylde vores barn med tungmetaller, slår Pepita fast, og parret bliver enige om at spørge deres sundhedsplejerske om råd. Pepitas mor er tilhænger af vaccination. Hun mener, at Pepita kun kan tillade sig at lade være med at få Silja vaccineret, fordi flertallet får deres børn vaccineret. Spørgsmålet om MFR-vaccination er ved at splitte familien ad. Svar 2. Emnet for eller imod MFR-vaccination er højaktuelt og debatteres livligt i de danske medier. Når sundhedsplejersken skal rådgive Pepita og Anton, skal hun selvfølgelig være fuldt opdateret på den nyeste viden om anbefalinger fra diverse nationale og danske sundhedsmyndigheder, ligeledes skal hun være stærkt funderet i, hvilke undersøgelser der ligger på området, og være bevidst om, at en vaccination ikke kun er for Siljas skyld, men i større målestok også en bestræbelse på at få sygdommen udryddet. Sundhedsplejersken vil givetvis blive stillet en masse spørgsmål, som kan komme på tværs af hendes egen holdning til situationen. Men hun har pligt til at informere ud fra et evidensbaseret grundlag og have for øje, at målet i denne sag er barnets bedste ud fra gældende viden. Sundhedsplejersken må gerne udtrykke sin holdning om sagen, men hun skal også uden at påvirke respektere forældrenes uenighed og Pepitas ret til at fravælge MFR-vaccinationen ud fra retten til selvbestemmelse, da vaccination ikke er obligatorisk i Danmark. Man kan håbe, at sundhedsplejerskens information fører til enighed i familien, som skal leve med enten et til- eller fravalg. Af Edel Kirketerp, oversygeplejerske, Børneafdelingen, Kolding Sygehus, master i etik og værdier i organisationer, MEVO, medlem af Sygeplejeetisk råd Sundhedsplejersken er enig med Anton, men hvordan skal hun gribe sin rådgivning an? Må hun tage bladet fra munden og sige sin mening? Hvad tænker du om problematikken? Læs, hvad to sygeplejersker med særlig interesse for etik mener om spørgsmålene. Svar 1. Som sundhedsarbejder kan det opleves værre at være tilskuer til et etisk dilemma end selv at stå i et i forhold til en patient. Etiske udredninger om tilskuerproblematikken lander i overvejende grad på, at man skal betragte familien som et autonomt system, der kun bør interveneres overfor, hvis der påføres barnet overgreb. Da ingen af valgene er ulovlige, og da ingen af valgene har en sikker overvægt af skadelige konsekvenser for barnet, kan et fornuftigt valg være at lade forældreparret selv finde vej i uenigheden. Sundhedsplejersken kommer ikke med ny viden, der vil være afgørende for valgets udfald. En udtalelse om emnet kan således let alene få den effekt, at der dannes front mod en af forældrene, hvilket måske kan gøre situationen vanskeligere. Af Dorte E.M. Holdgaard, RN, exam.art., SD, MPA, etik- og kvalitetskonsulent, formand for Lokal Klinisk Etisk Komité ved Aalborg Universitetshospital. Har du et dilemma, du gerne vil have belyst? Send det til fagredaktør Jette Bagh på Det må højst fylde 900 tegn uden mellemrum. Husk navn og medlemsnummer på din mail. 12 SYGEPLEJERSKEN\n13 Pligtoplysninger/Forkortet produktresumé for annonce side 9. STRATTERA 10 mg, 18 mg, 25 mg, 40 mg, 60 mg, 80 mg, 100 mg hårde kapsler (atomoxetin) Indikationsområde: STRATTERA er indiceret til behandling af ADHD (Attention-Deficit/Hyperactivity Disorder) hos børn på 6 år og ældre, hos unge og hos voksne, som en del af et omfattende behandlingsprogram. Behandlingen skal indledes af en specialist inden for behandling af ADHD, såsom en pædiater, børne- og ungdomspsykiater eller psykiater. Diagnosen bør stilles i overensstemmelse med gældende kriterier i DSM- eller retningslinjerne i ICD. Hos voksne bør tilstedeværelsen af symptomer på ADHD i barndommen bekræftes. Bestyrkelse fra en tredjepart er ønskeligt, og behandling med Strattera bør ikke påbegyndes, hvis verificeringen af ADHD-symptomer i barndommen er usikker. Diagnosen kan ikke stilles alene på baggrund af tilstedeværelsen af et eller flere symptomer på ADHD. Baseret på en klinisk vurdering bør patienten som minimum have ADHD af moderat sværhedsgrad, indikeret ved som minimum en moderat funktionsnedsættelse i to eller flere sammenhænge (f.eks. social, akademisk og/eller erhvervsmæssig funktion), med påvirkning af flere aspekter i den enkeltes liv. Dosering: Kan administreres som en enkelt dosis om morgenen sammen med eller uden mad. Ved utilstrækkeligt klinisk respons (tolerance (f.eks. kvalme eller somnolens) eller effekt), kan dosis deles ligeligt mellem morgen og sen eftermiddag eller tidlig aften. Børn/ unge <70 kg: Anbefalet startdosis er ca. 0,5 mg/kg. Initialdosis bør fastholdes i mindst 7 dage, før dosis titreres op på baggrund af klinisk respons og tolerance. Den anbefalede vedligeholdelsesdosis er ca. 1,2 mg/kg/dag. Sikkerheden ved enkeltdoser på over 1,8 mg/kg/dag og samlede daglige doser på over 1,8 mg/kg/dag er ikke systematisk evalueret. Børn/unge >70 kg: Anbefalet startdosis er 40 mg/døgn. Initialdosis bør fastholdes i mindst 7 dage, før dosis titreres op på baggrund af klinisk respons og tolerance. Anbefalet vedligeholdelsesdosis er 80 mg/døgn. Voksne: Anbefalet startdosis er 40 mg/døgn. Initialdosis bør fastholdes i mindst 7 dage, før dosis titreres op på baggrund af klinisk respons og tolerance. Den anbefalede daglige vedligeholdelsesdosis er 80 mg til 100 mg. Børn/unge >70 kg og voksne: Den anbefalede maksimale samlede daglige dosis er 100 mg. Sikkerheden ved enkeltdoser på over 120 mg og samlede daglige doser på over 150 mg er ikke systematisk evalueret. Leverinsufficiens: Dosisreduktion til hhv 50% og 25% af sædvanlig dosis ved moderat og svær leverinsufficiens. Seponering: Abstinens-symptomer er ikke beskrevet. Behandling med Strattera er ikke nødvendigvis livslang. Behovet for behandling udover 1 år skal revurderes, særligt når patienten har opnået et stabilt og tilfredsstillende respons. Undersøgelser før og under behandling: Det er nødvendigt at optage en passende anamnese og foretage en baseline evaluering af patientens kardiovaskulære status, herunder blodtryk og puls før behandling ordineres. Den kardiovaskulære status skal følges nøje med blodtryks- og pulsmålinger efter hver dosisjustering, og derefter mindst hver 6. måned. Hos pædiatriske patienter anbefales det at benytte et percentildiagram. Hos voksne skal gældende retningslinjer for hypertension følges. Bivirkninger hos børn og unge: Meget almindelig ( 1/10): Nedsat appetit, hovedpine og somnolens. Mavesmerter, opkastninger og kvalme. Forhøjet blodtryk og forhøjet hjertefrekvens. Almindelig ( 1/100 til <1/10): Anoreksi (appetitløshed), irritabilitet, humørsvingninger, søvnløshed, agitation, angst, depression, nedsat stemningsleje, tics og svimmelhed. Mydriasis, forstoppelse, dyspepsi, dermatitis, kløe og udslæt. Træthed, letargi, brystsmerter og vægttab. Ikke almindelig ( 1/1.000 til <1/100): Selvmordsrelaterede hændelser, aggression, fjendtlighed, emotionel labilitet, psykose (inklusive hallucinationer), besvimelsesanfald, rysten, migræne, paræstesi, hypæstesi og krampeanfald. Hjertebanken, sinustakykardi, forlængelse af QT-interval, dyspnø, forhøjet bilirubin i blodet, hyperhidrose, allergiske reaktioner og asteni. Sjælden ( 1/10,000 til <1/1,000): Raynauds syndrom, abnorme/forhøjede leverfunktionsundersøgelser, gulsot, hepatitis, leverskade, akut leverinsufficiens, forsinket vandladning, urinretention, priapisme og genitale smerter hos mænd. Bivirkninger hos voksne: Meget almindelig ( 1/10): Nedsat appetit, søvnløshed, hovedpine, mundtørhed og kvalme. Forhøjet blodtryk og forhøjet hjertefrekvens. Almindelig ( 1/100 til <1/10): Agitation, nedsat libido, søvnforstyrrelser, depression og nedsat stemningsleje, angst, svimmelhed, dysgeusi, paræstesier, somnolens (inkluderer sedation), tremor, hjertebanken, takykardi, rødmen og hedeture. Mavesmerter, forstoppelse, dyspepsi, flatulens, opkastning, dermatitis, øget perspiration og udslæt. Vandladningsbesvær, pollakisuri, vandladningshesitation, urinretention, dysmenorrhoea, ejakulationsforstyrrelser, erektil dysfunktion, prostatitis og genitale smerter hos mænd. Asteni, træthed, letargi, kulderystelser, nervøs følelse, irritabilitet, tørst og vægttab. Ikke almindelig ( 1/1.000 til <1/100): Selvmordsrelaterede hændelser, aggression, fjendtlighed, emotionel labilitet, rastløshed, tics, besvimelsesanfald, migræne, hypæstesi, forlængelse af QT-interval, perifer kuldefornemmelse og dyspnø. Allergiske reaktioner, kløe og nældefeber. Muskelkramper, akut vandladningstrang, manglende ejakulation, uregelmæssig menstruation, unormal orgasme, kuldefølelse og brystsmerter. Sjælden ( 1/10,000 til <1/1,000): Psykose (inkluderer hallucinationer), krampeanfald, Raynauds syndrom, abnorme/forhøjede leverfunktionsundersøgelser, gulsot, hepatitis, leverskade, akut leverinsufficiens og forhøjet bilirubin i blodet. Priapisme. Kontraindikationer: Må ikke anvendes sammen med monoaminooxidasehæmmere (MAO-hæmmere). Må ikke anvendes før mindst to uger efter, at behandlingen med en MAO-hæmmer er ophørt. Behandling med en MAO-hæmmer må ikke påbegyndes før to uger efter, at behandlingen med STRATTERA er ophørt. Bør ikke anvendes hos patienter med snævervinklet glaukom. Må ikke anvendes hos patienter med fæokromocytom eller med fæokromocytom i anamnesen. Må ikke anvendes hos patienter med alvorlige kardiovaskulære eller cerebrovaskulære sygdomme. Særlige advarsler og forsigtighedsregler: Selvmordsrelateret adfærd er rapporteret hos patienter i behandling med atomoxetin. Patienter bør monitoreres omhyggeligt for forekomst eller forværring af selvmordsrelateret adfærd. Hos patienter med strukturelle hjerteabnormiteter, som tager atomoxetin i normale doser, er pludselig død rapporteret. STRATTERA bør kun anvendes med forsigtighed og i samråd med hjertespecialist til patienter med kendte, alvorlige strukturelle hjerteabnormiteter. Atomoxetin kan påvirke puls og blodtryk. Bør anvendes med forsigtighed hos patienter, hvis underliggende sygdomme kan forværres af stigninger i blodtryk og puls, såsom patienter med hypertension, takykardi eller kardiovaskulær eller cerebrovaskulær sygdom. Patienter, som under behandlingen med atomoxetin udvikler symptomer såsom palpitationer, brystsmerter ved anstrengelse, uforklarlig synkope, dyspnø eller andre symptomer, der tyder på hjertesygdom, skal omgående udredes af en kardiolog. Bør anvendes med forsigtighed hos patienter med medfødt eller erhvervet langt QT-interval eller med QT-forlængelse i familiens anamnese. Bør anvendes med forsigtighed ved enhver tilstand, der kan prædisponere patienter for hypotension eller ved tilstande forbundet med pludselige ændringer i hjerterytme eller blodtryk, da ortostatisk hypotension også er rapporteret. Behandlingen skal seponeres hos patienter med gulsot, eller hvor laboratorieundersøgelser viser tegn på leverskade, og må ikke genoptages. Patienter med yderligere risikofaktorer for cerebrovaskulære sygdomme (såsom kardiovaskulære sygdomme i anamnesen eller samtidig behandling med lægemidler, som kan øge blodtrykket) skal ved hvert besøg vurderes med henblik på neurologiske tegn og symptomer efter påbegyndt behandling med atomoxetin. Atomoxetin i sædvanlige doser kan forårsage behandlingsfremkaldte psykotiske eller maniske symptomer hos patienter uden anamnese med psykotisk sygdom eller mani. Hvis sådanne symptomer forekommer, bør atomoxetins mulige kausale rolle overvejes, og seponering af behandlingen bør overvejes. Patienterne bør følges nøje for forekomst eller forværring af aggressiv adfærd, fjendtlighed eller emotionel labilitet. Der er indberettet allergiske reaktioner, herunder anafylaktiske reaktioner, udslæt, angioneurotisk ødem og nældefeber, hos patienter i behandling med atomoxetin. Atomoxetin bør introduceres med forsigtighed hos patienter med krampeanfald i anamnesen. Vækst og udvikling bør overvåges under behandlingen og det bør overvejes at nedsætte dosis eller afbryde behandlingen hos børn og unge, der ikke på tilfredsstillende vis vokser eller tager på i vægt. Patienter i behandling med atomoxetin, bør følges med henblik på opståen eller forværring af angstsymptomer, nedsat stemningsleje, depression og tics. Interaktioner: Må ikke anvendes sammen med MAO-hæmmere. Det kan være nødvendigt med langsommere titrering og lavere slutdosis af atomoxetin hos patienter, der tager CYP2D6-hæmmere. Bør administreres med forsigtighed hos patienter, der behandles med høj-dosis nebuliseret eller systemisk administreret salbutamol (eller andre beta2-agonister) Hjertefrekvens og blodtryk skal følges nøje, og dosisjustering af enten atomoxetin eller salbutamol (eller andre beta2-agonister) kan være påkrævet. Der kan være øget risiko for forlængelse af QT-intervallet når atomoxetin administreres sammen med andre QT-forlængende lægemidler (såsom neuroleptika, klasse IA og III antiarytmika, moxifloxacin, erythromycin, metadon, mefloquin, tricykliske antidepressiva, lithium eller cisaprid), lægemidler, som medfører elektrolyt-ubalance (såsom thiazid diuretika) og lægemidler, der hæmmer CYP2D6. Forsigtighed bør udvises ved samtidig brug af lægemidler, som vides at sænke krampetærsklen (såsom tricykliske antidepressiva eller SSRI er, neuroleptika, phenothiaziner eller butyrophenon, mefloquin, chloroquin, bupropion eller tramadol). Der skal udvises forsigtighed når atomoxetin anvendes samtidig med antihypertensiva p.g.a atomoxetins virkning på blodtryk. Bør anvendes med forsigtighed sammen med pressorstoffer eller lægemidler, der kan øge blodtrykket (såsom salbutamol) på grund af en mulig øget indvirkning på blodtrykket. Lægemidler, der påvirker noradrenalin, bør anvendes med forsigtighed f.eks. antidepressiva såsom imipramin, venlafaxin og mirtazapin, eller midler mod kongestion, pseudoephedrin eller phenylephrin. Graviditet og amning: STRATTERA bør ikke anvendes under graviditet. STRATTERA bør undgås under amning. Overdosering: Afhjælpning: Skab passage i luftvejene, indenfor en time indgift af aktivt kul, monitorering af hjerterytme og vitale tegn samt passende symptomatisk og understøttende foranstaltninger. Patienten bør observeres i mindst 6 timer. Lægemiddelformer: Hårde kapsler. For dagsaktuel pris henvises til medicinpriser.dk Udleveringsgruppe: B. Tilskudsstatus: Enkelttilskud. Indehaver af markedsføringstilladelsen: Eli Lilly Danmark A/S, Lyskær 3E, 2. tv., 2730 Herlev. Produktresumeet er omskrevet og forkortet i henhold til det af Lægemiddelstyrelsen godkendte produktresumé. Det fuldstændige produktresumé kan vederlagsfrit rekvireres fra Eli Lilly Danmark A/S, Lyskær 3E, 2. tv, 2730 Herlev. Telefon: Norge Gør en forskel VIA Efter- og videreuddannelse SOMMERVIKAR I NORGE! sommerbonus bra lønn gratis reise gratis bolig mye arbeid Nye kompetencer inden for palliation eller smertebehandling? Bliv undervist af førende eksperter og få ny viden og efterspurgte kompetencer med hjem. Les mer på Se vores aktuelle moduler og tilmeld dig på via.dk/palliation MER ENN DU FORVENTER Før du søger arbejde i udlandet, opfordrer vi dig til at søge oplysninger på dsr.dk/jobiudlandet SYGEPLEJERSKEN\n14 Fokus på sygeplejerskerne i De Hvide Busser Tekst Henrik Boesen Foto Dansk Sygeplejehistorisk Museum Flere end fanger fra tyske koncentrationslejre, først og fremmest danske og norske, blev i de sidste kaotiske måneder af 2. verdenskrig i 1945 fragtet over den dansk-tyske landegrænse og videre til det neutrale Sverige i en blandet samling busser, der i al hast var blevet malet hvide. Med på transporterne var bl.a. danske sygeplejersker, som passede og plejede de ofte meget syge og afkræftede fanger. Sygeplejersker var også blandt det personale, som tog imod fangerne på karantænestationerne i Kruså og Padborg. Men hvem var de, sygeplejerskerne, chaufførerne, lægerne m.fl., og hvad var deres bevæggrunde for at kaste sig ud i denne for dem selv livsfarlige redningsaktion gennem det sønderskudte Tyskland, hvor voldsomme kamphandlinger endnu fandt sted til lands og i luften? Denne nu 70 år gamle problematik bliver forsøgt afdækket i disse dage med en ny bogudgivelse, to særudstillinger og en ny hjemmeside. Dagbladet Politikens chefredaktør, historikeren Bo Lidegaard, har netop udgivet bogværket Redningsmænd om menneskerne bag aktionen med de hvide busser, og i næste måned følger Nationalmuseet op med den stort anlagte særudstilling De Hvide Busser og medborgerskab. Også Dansk Sygeplejehistorisk Museum i Kolding kan bidrage til historiefortællingen. Museet rummer i arkiverne beretninger og effekter doneret af sygeplejersker, som deltog i aktionen. Flere af disse arkivalier er blevet samlet til en mindre udstilling, som kan ses i museets åbningstid. Desuden har faglig leder Gunilla Svensmark med udgangspunkt i effekterne skabt en særdeles informativ temahjemmeside: Sygeplejerskerne og De Hvide Busser. Her fortælles sygeplejerskernes indsats gennem personlige beretninger i breve og dagbøger og billeder, og baggrunden for, at redningsaktionen overhovedet kom i stand, opridses. Læs om de danske sygeplejerskers rolle i redningsaktionen på dehvidebusser 14 SYGEPLEJERSKEN\n15 Patienter og pårørende skal have mere tid sammen med sundhedspersonalet. Der skal være kvalitetstid til tryghed, nærvær og inddragelse. Del dine oplevelser Er du en af de mange sygeplejersker, der mangler tid til patienter og pårørende? Så skriv et par linjer eller optag en kort video, hvor du fortæller om dine oplevelser. Del dine oplevelser med #TidTilKvalitet på Facebook, Twitter og Instagram. Sammen kan vi sætte fokus på problemet. Se Dansk Sygeplejeråds fire forslag til et mere bæredygtigt sundhedsvæsen\n16 HISTORISK Dansk sygeplejerske reddede tusindvis af armenske børn En dansk sygeplejerske og missionær, Maria Jacobsen, blev for nylig hyldet som heltinde i Armenien for sin indsats for 100 år siden, hvor hun reddede tusindvis af børn under det armenske folkedrab. Tekst Susanne Bloch Kjeldsen Maria Jacobsens dagbog regnes for et vigtigt vidnesbyrd om det armenske folkedrab. Foto Polfoto Foto Britta Johnsen I dagene op til den 24. april blev der tændt mange lys i Jerevans kirker for at mindes de døde på 100-årsdagen for folkedrabet. Dengang Ingen, ingen kan tænke sig Tilstandene i dette Land, hvor frygtelige Lidelser der er. Vejene er fulde af Menneskelig, og de Millioner af Hjem er fulde af sørgende Kvinder og Børn uden Trøst, uden Føde, og aldrig faar de deres kære at se mere. Sådan skrev sygeplejerske Maria Jacobsen i sin dagbog for 100 år siden, hvor hun var udsendt af Kvindelige Missions Arbejdere i byen Harput i det nordøstlige Tyrkiet for at hjælpe de kristne armeniere, som blev forfulgt i Tyrkiet. Omkring 1,5 mio. armeniere blev myrdet, deporteret eller døde af sult under første verdenskrig. Maria Jacobsen forsøgte at hjælpe de forældreløse børn. Inden folkedrabet havde Maria Jacobsen været ansat på et amerikansk militærhospital, og da de amerikanske missionærer trak sig ud af området, havde de overladt hende en sum penge, som hun købte mel for, så hun kunne holde liv i børn. Efter krigen rejste hun til USA, hvor hun varmt og stærkt talte armeniernes sag. Hun var med til at bane vejen for en stor hjælpeaktion, Near East Relief, som bl.a. hjalp forældreløse børn ud af Armenien. I 1922 stiftede hun et hjem for armenske børn med navnet Fuglereden, som hun drev frem til sin død i 1960, 77 år gammel, hvorefter hendes søster overtog hjemmet. Maria Jacobsen har modtaget flere udenlandske ordener, og i 1950 fik hun Den Kongelige Belønningsmedaille i guld. Fuglereden eksisterer stadig under armensk ledelse. Nu Maria Jacobsen er en blandt flere danske kvinder, som hyldes som heltinder i Armenien for at gå imod den osmanniske hær og redde tusindvis af børn under folkedrabet, hvis 100-års dag blev mindet i Armenien den 24. april 2015 og også markeret i mange andre lande. Den dag i dag er forholdet mellem Armenien og Tyrkiet anspændt ikke mindst op til 100-årsdagen, fordi Tyrkiet officielt ikke anerkender, at der fandt et folkedrab sted. Læreren Karen Jeppe, som oprettede og drev et børnehjem i byen Urfa, er den mest kendte af kvinderne og den eneste, som har et mindesmærke i Danmark i form af en mindesten i hjembyen Gylling ved Odder. Den danske historiker Britta Johnsen blev på en rejse til Armenien i 80 erne opmærksom på især Karen Jeppe og Maria Jacobsen. Alle armenierne ved, hvem de er, og de er lige så kendte som Michael Laudrup. Der er bestemt brug for, at vi hædrer dem i Danmark, og de må ikke blive glemt, fortæller Britta Johnsen, som er formand for Komiteen til Markering af Maria Jacobsens og Karen Jeppes Gerning. Hun holder foredrag om de to, og hun er ved at lægge sidste hånd på en dansk udgave af Maria Jacobsens dagbog , som efter planen udkommer til efteråret. Hun er faktisk det bedste vidne til det armenske folkedrab, fordi hun stod i sit vindue og kiggede ud på folk, som blev hugget ned, og det skrev hun om i sin dagbog, fortæller Britta Johnsen. Der bor ca armeniere i Danmark, og mange af dem er tidligere børn fra Fuglereden, som Maria Jacobsen har hjulpet hertil. For dem er Maria Jacobsen deres mama, fortæller Britta Johnsen. Kilde: Dansk Kvindebiografisk Leksikon og Politiken. 16 SYGEPLEJERSKEN\n17 Prøv et effektivt jerntilskud uden forstoppelse To til fire gange bedre optagelse end traditionelle jerntilskud (jernsalte) Ingen gener som fx forstoppelse Ikke-animalsk - kan bruges af veganere Dosering: 1 tablet dagligt Mere information på aminojern.dk DOKUMENTERET EFFE KTIV o g sk å n so m Gratis vareprøver: ring eller mail: DET FØRENDE ALTERNATIV FOR optimal hygiejne & patient-integritet Silentia foldeskærme er svaret på de krav, som stilles til afskærmning indenfor sygeplejen. Systemet er godt gennemtænkt, fleksibelt i monteringen og kan tilpasses ethvert patientrum. Du får et godt overblik over stuen, ligesom patienternes privatliv sikres. Silentia s foldeskærme er lette at holde rene, lukker ikke lyset ude og har et flot design. Let at rengøre Let at folde sammen og trække ud Mobil eller fast monteret hstd Book tid for en GRATIS FREMVISNING hos jer af en Silentia foldeskærm på telefon eller mail THE FUTURE IN PRIVACY & HYGIENE SOLUTIONS Silentia ApS Tel: Fax: SYGEPLEJERSKEN\n18 SYGEPLEJERSKE FÅR NØRDERNES RESPEKT PÅ NETTET Kan vampyrer defækere? Det lidt fjollede spørgsmål forsøgte journalisterne på det internationale netmagasin The Verge at finde svaret på. Og det svar, de fik af en sygeplejerske, fik dem til at bøje sig i støvet. Tekst Vinni Yang Søgaard Illustration istock Først havde journalisterne diskuteret, hvorvidt vampyrer kan få afføring, skriver The Verge. De trækker ikke vejret, så de ikke har metabolisme til at behandle blod på samme måde som fødevarer, svarede en af journalisterne på det anerkendte og netbaserede videnskabsmagasin. Blod forynger dem ved magi, så der er ikke behov for udskillelse, argumenterede en anden. Og da redaktionen ikke kunne nå til enighed, måtte de lede efter ekspertviden på Yahoo Answers, som er en hjemmeside, hvor almindelige mennesker kan stille og besvare spørgsmål om alt mellem himmel og jord. Og det svar, som journalisterne fandt hos en sygeplejerske, gjorde dem mundlamme. Vampyrer eksisterer ikke Selvom det måske er en selvfølge for de fleste, har sygeplejersken, som kalder sig Lord Bearclaw, gjort det til sin mission at give sygeplejefaglige argumenter for, at mytiske væsner ikke eksisterer. Vampyrer, der defineres som menneskelignende væsner, eksisterer ikke, starter han med at skrive for så bagefter at give sig i kast med en sidelang forklaring fuld af fagord. Den menneskelige krop er ikke designet til at behandle store mængder blod ligesom almindelig næring. Der er ikke nok protein, kulhydrater og fedt i blod til at holde liv i mennesker eller væsner, der minder om homo sapiens, skriver han og fortsætter: Når et menneske indtager mad, bliver maden først brudt ned i bolus ved at tygge, så bliver den kværnet op i maven med mavesyren for at danne en masse kaldet kymus. En sort flydende masse Efter en lang forklaring om menneskets fordøjelsessystem fortæller han så om, hvordan en vampyr teoretisk set ville defækere, da han mener, at en vampyr skulle indtage ufatteligt meget blod hver dag for at overleve: Maven er for lille til at kunne holde til så meget blod, og en så stor koncentration af jern fra blodet ville give kvalme. Blodet ville til sidst komme ud som en sort, ildelugtende tyk væske, ligesom afføring gør, når der er øvre blødning i maven. Lord Bearclaw har været medlem af Yahoo Answers i ni år, og hans popularitet og respekt blandt andre brugere er ikke blevet mindre efter artiklen i The Verge. Hans rigtige navn er ikke offentligt. 18 SYGEPLEJERSKEN\n19 MER af det gode fra PKA? I PKA får du hele 4,8 % i rente i 2015 Og der er andre fordele ved at vælge PKA til din ekstra pension: PKA ejes alene af dig og dine kolleger Så har du dine pensioner samlet et sted Du betaler ingen administrationsomkostninger på din ekstra opsparing Log ind med NemID på pka.dk og kom i gang med det samme. Du bliver guidet hele vejen, og du kan altid stoppe dine ekstra indbetalinger. MER information på pka.dk/mer eller ring\n20 Folkefest for kvinders valgret Tekst Karen Lund Dansk Sygeplejeråd er med til at fejre 100-året for kvindernes valgret i et grundlovsoptog den 5. juni i København. Dagen bliver bl.a. markeret med historiske uniformer og politiske budskaber fra formand for Dansk Sygeplejeråd, Grete Christensen. Optoget er en genopførelse af det historiske valgretsoptog fra 1915, hvor kvinder gik fra kastellet til Amalienborg. Optogets destination er Christiansborg, hvor det officielle Danmark tager imod, herunder kongehuset, regeringen og Folketinget. Her munder det hele ud i en stor folkefest på hele området omkring Christiansborg. Der bliver musikalske og kunstneriske indslag overalt på hele Slotsholmen, kunstinstallation ved Statsministeriet, debat, taler og picnic i Bibliotekshaven, fødselsdagsfest i Tøjhusgade og gadefeststemning rundt om Børsen. 5. juni Program for 5. juni Kl Grundlovsoptoget opstiller ved Grønningen, København Kl Ankomst til Christiansborg Kl Folkefest ved Christiansborg Arrangementet er gratis. Transportudgifter dækkes for 10 deltagere i hver af Dansk Sygeplejeråds fem kredse. Find flere informationer på Dansk Kvindesamfund står i spidsen for Grundlovsoptoget, som fejrer alle de 85 procent, der ikke havde valgret før Optoget går fra Kastellet mod Christiansborg Slotsplads den 5. juni kl. 10, hvor vi vil blive modtaget af det officielle Danmark. Alle er velkomne! danskkvindesamfund.dk find os pa facebook DESIGN: KILOSTUDIO.DK 20 SYGEPLEJERSKEN\nSYGEPLEJERSKEN. Travlhed truer patientsikkerheden. Sygeplejeetisk Råd 25 år Med tvivlen som drivkraft. Nonverbal kommunikation kan redde liv\nSYGEPLEJERSKEN DANISH JOURNAL OF NURSING NR. 6 11. MAJ 2015 115. ÅRGANG Hver anden sygeplejerske: Travlhed truer patientsikkerheden Sygeplejeetisk Råd 25 år Med tvivlen som drivkraft Nonverbal kommunikation\nIndlægsseddel: Information til brugeren STRATTERA 10 mg, 18 mg, 25 mg, 40 mg, 60 mg, 80 mg og 100 mg hårde kapsler Atomoxetin Læs denne indlægsseddel grundigt inden du begynder at tage dette lægemiddel,\nDANMARK INDLÆGSSEDDEL: INFORMATION TIL BRUGEREN. Strattera 10 mg, 18 mg, 25 mg, 40 mg, 60 mg, 80 mg og 100 mg hårde kapsler Atomoxetin\nDANMARK INDLÆGSSEDDEL: INFORMATION TIL BRUGEREN Strattera 10 mg, 18 mg, 25 mg, 40 mg, 60 mg, 80 mg og 100 mg hårde kapsler Atomoxetin Læs denne indlægsseddel grundigt, inden du begynder at tage dette lægemiddel,\nBaderobot behagelig men ikke effektiv\nPå job Specialteam på fødegang Forandringer derfor går det ofte galt SYGEPLEJERSKEN DANISH JOURNAL OF NURSING NR. 13 15. NOVEMBER 2013 113. ÅRGANG Baderobot behagelig men ikke effektiv Kræftpatienter foretrækker\n(gengivet efter hukommelsen, drengen hed ikke Henrik)\nForældrene oplyser, at Henrik er startet på noget nymodens medicin, der skulle hjælpe på hans uro. Forældrene oplyser, at de synes medicinen har effekt. Jeg synes Henrik ligner sig selv til forveksling\nKære kollega. Velkommen til vores første nyhedsbrev og god læselyst.\nKære kollega. Velkommen til vores første nyhedsbrev og god læselyst. KORT OM NETVÆRKET Vi er en gruppe sygeplejersker fra medicinske afdelinger i hovedstadsområdet, som har fundet sammen i frustrationen


Ældre- og Sundhedsudvalget - Referat fra mødet den 28-02-2017\n1 Økonomisk ledelsesinformation opgjort ved udgangen af januar måned 2017\nDrøftelse af økonomisk ledelsesinformation pr. 31. januar 2017 i henhold til Økonomiudvalgets procedure for budgetopfølgninger.\n1. at den udarbejdede ledelsesinformation pr. 31. januar 2017 drøftes.\nBeslutning i Ældre- og Sundhedsudvalget den 28-02-2017\nÆldre- og Sundhedsudvalget drøftede ledelsesinformation pr. 31. januar 2017 og tog den til efterretning.\nØkonomiudvalget behandlede på mødet den 23. februar 2011 (sag nr. 40) proceduren for fremtidige budgetopfølgninger, og det besluttedes her, at udvalgene hver måned får forelagt en overordnet budgetopfølgning baseret på ledelsesinformation.\nLedelsesinformationen for 2017 pr. 31. januar 2017 – der beskrives nærmere i selve ledelsesinformationsbilaget – kan danne grundlag for en gennemgang på udvalgsmødet.\n1. Økonomisk ledelsesinformation ultimo januar 201769576/17\n2 Budgetlægning til 2018 og overslagsårene 2019 - 2021\nDer orienteres på mødet om årets budgetproces samt principper og spilleregler for budgetlægningen, som Byrådet vedtog på mødet den 25. januar 2017 (sag nr. 3). Desuden udmeldes de økonomiske rammer, som udvalget skal udarbejde sit budgetforslag indenfor. I forhold til udvalgets egen budgetlægningsproces drøftes bl.a., hvordan denne skal tilrettelægges i forhold til møder og inddragelse af MED-system og andre interessenter i budgetlægningen. Endeligt foretages en første prioritering af udvalgets eventuelle anlægsønsker med henblik på, at forvaltningen kan udarbejde idéoplæg, der beskriver de enkelte anlægsønsker. Herunder drøftes forslag til finansiering af eventuelle anlægsønsker.\nDirektøren Job- og Velfærd indstiller til Ældre- og Sundhedsudvalget,\n1. at procesplanen for udvalgets egen budgetproces drøftes, og at der fastsættes datoer for behandlingen af fokus og effektmål på Ældre- og Sundhedsudvalgets ordinære møder, og\n2. at det drøftes, om udvalget har forslag til nye anlægsønsker, og hvilke anlægsønsker, der eventuelt skal arbejdes videre med og beskrives som idéoplæg.\nÆldre- og Sundhedsudvalget drøftede egen budgetproces og besluttede,\n1. at behandling af fokus og effektmål sker på Ældre- og Sundhedsvalgets møde den 25. april 2017, og\n2. at der skal arbejdes videre med eventuelle anlægsønsker.\nDet bemærkes at Byrådets plankonference afholdes den 28. marts 2017. Det besluttes, at der afholdes budgetorienteringsmøde den 17. august 2017 kl. 16.00 – 18.00.\nByrådet vedtog på mødet den 25. januar 2017 (sag nr. 3) spilleregler, procesplan og principper for årets budgetlægning, der udgør de rammer, som udvalgene skal tilrettelægge deres budgetlægningsproces indenfor.\nForslaget til årets budgetproces er blevet drøftet i Hoved-MED på møde den 16. januar 2017.\nSpilleregler for driftsbudgettet\nUdvalgene udarbejder budgetforslag inden for de udmeldte rammer, der er beregnet ud fra de principper, som er godkendt af Byrådet.\nHvis et udvalg har budgetudfordringer, vil disse skulle finansieres inden for udvalgets eget budget. Der er ikke udpeget særlige budgetudfordringer, som kan rejses overfor Byrådet, hvilket hænger sammen med, at der ikke skabes et økonomisk råderum for Byrådet i årets budgetlægning.\nI budget 2017-20 blev der indlagt rammereduktioner på én procent i alle udvalgs servicerammer, svarende til en reduktion på 36 mio. kr. årligt i 2018-20. Den ene halvdel af denne reduktion skulle finansiere budgetforliget og dermed sikre efterlevelse af Byrådets målsætning for kommunens likviditet, mens den anden halvdel skulle skabe et fremtidigt økonomisk råderum for Byrådet.\nByrådet har besluttet at annullere rammereduktionen på én procent i udvalgenes servicerammer i 2018, så de enkelte udvalg ikke bliver pålagt at finde reduktioner i årets budgetlægning. I stedet er Direktionen blevet bedt om at udarbejde reduktionsforslag til Økonomi- og Erhvervsudvalget på 18 mio. kr. i 2018. Disse reduktioner skal sikre, at der fortsat er finansiering af det budgetforlig, som blev vedtaget sidste år. Hvis udvalgene selv finder effektiviseringer i 2018, vil gevinsterne herved tilfalde de enkelte udvalgsområder, fremfor at skabe et råderum for Byrådet.\nI overslagsårene 2019-21 er udvalgenes servicerammer fortsat reduceret med en procent årligt, jf. Byrådets effektiviseringsstrategi. Effektiviseringsstrategien har som målsætning, at der skal realiseres en årlig effektiviseringsgevinst på minimum én procent af serviceudgifterne, for at skabe et råderum for Byrådets omprioriteringer og nye investeringer.\nBudgetrammer i budget 2018-21\nByrådet godkendte på mødet den 25. januar 2017 (sag nr. 3) principper for fastsættelse af budgetrammer. På baggrund af disse principper, er der beregnet de budgetrammer, som udvalgene skal udarbejde deres budgetforslag indenfor. Budgetrammerne ses af tabellen nedenfor:\nTabel 2. Budgetrammer for serviceområderne i budget 2018-2021*\n(i mio. kr., 2018-pl)\n* Rammerne korrigeres i marts/april med nyt pris- og lønindeks fra KL, og de korrigeres løbende ift. nye Byrådsbeslutninger.\nDer er ikke indregnet nogen demografiregulering i budgetrammerne.\nUdvalgets budgetlægningsproces følger den procesplan, som Byrådet godkendte på mødet den 25. januar 2017 (sag nr. 3). Efter procesplanen færdiggør udvalgene i maj deres driftsbudget, mens anlægsbudgettet færdiggøres i juni.\nUdvalgene tilrettelægger selv inden for denne tidsramme, hvornår de vil drøfte de forskellige temaer i budgetlægningen. Hvert udvalg tilrettelægger en proces for, hvordan inddragelsen skal foregå i forhold til interessenterne på deres respektive områder.\nPå baggrund af den fælles procesplan er der udarbejdet en mere detaljeret procesplan for Ældre- og Sundhedsudvalget. Procesplanen kan ses som bilag nr. 1.\nDrøftelse af udvalgets politiske målsætninger\nUdvalgene tilrettelægger selv, hvornår på året i perioden januar-oktober de vil drøfte deres politiske målsætninger herunder fokus- og effektmål. Det er således op til det enkelte udvalg, om drøftelsen af målsætninger skal ske i sammenhæng med budgettet.\nNår det endelige budget er vedtaget, vil forvaltningen indarbejde fokus- og effektmål i budgetbemærkningerne.\nPå mødet drøftes forslag til projekter, der kan indgå som anlægsønsker i budgetlægningen. Anlægsønskerne skal beskrives som idéoplæg frem mod Byrådets budgetforhandlinger og senest godkendes i juni 2017 sammen med udvalgets forslag til basisanlægsbudget.\nØkonomi- og Erhvervsudvalget har vedtaget følgende spilleregel for anlæg:\n· Udvalgene kan foreslå nye anlægsønsker i hele budgetperioden inden for uændrede rammer i hvert budgetår.\nDet betyder, at nye anlægsønsker skal være fuldt finansierede enten ved bortfald eller reduktion af eksisterende anlægsprojekter inden for det enkelte udvalg, så udvalgets anlægsramme er uændret i hvert budgetår.\nDe restriktive krav skyldes dels, at der allerede er vedtaget et stort anlægsprogram og dels, at der fortsat forventes stramme rammer for kommunernes anlægsudgifter i 2018. I de seneste to år har der været budgetteret anlægsudgifter for henholdsvis en 6-årig periode i budget 2016 og en 5-årig periode i budget 2017. I budget 2018 er der igen tale om en normal 4-årig budgetperiode for anlæg.\nForvaltningen har ingen forslag til nye anlægsønsker.\nUdvalget anmodes om at fremkomme med evt. forslag til anlægsinvesteringer på mødet.\nDet vedtagne anlægsbudget for 2017-2020 kan ses som bilag nr. 2.\nÆldre- og Sundhedsudvalget skal senest på udvalgsmøderne 30. maj 2017 og 20. juni 2017 færdiggøre henholdsvis driftsbudgettet og anlægsbudgettet.\n1. Forslag til politisk procesplan for budget 2018 - 2021 for Ældre- og Sundhedsudvalget68808/17 2. Investeringsoversigt 2017 - 202150953/17\n3 Pulje til renovering, etablering og genetablering af lokale køkkener på landets plejecentre\nI aftalen om finansloven for 2017, som blev indgået i november 2016 mellem Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti blev der afsat 425 mio. kr. i 2017 til en kommunal ansøgningspulje målrettet renovering, etablering eller genetablering af køkkener på landets plejecentre.\nMålet er at bringe maden og måltidssituationen tættere på de ældre borgere, og gøre madlavningen til en større del af hverdagen på landets plejecentre.\n1. at puljen til renovering, etablering og genetablering af lokale køkkener på landets plejecentre ikke søges for så vidt angår Kildehaven, da det aktuelle projekt omkring plejecenter Kildehaven ikke kan gennemføres indenfor puljens projektperiode og tidskrav for anvendelsen af pengene,\n2. at forvaltningen undersøger mulighederne for etablering af ”sansekøkken” på plejecenter Overlundgården, og forvaltningen i givet fald forelægger Ældre- og Sundhedsudvalget en projektbeskrivelse på mødet den 21. marts 2017, og\n3. at i så fald, det ikke er muligt, at opføre ”sansekøkken” på Overlundgården indenfor puljens projektperiode og tidskrav, søges puljen ikke.\n1. at puljen til renovering, etablering og genetablering af lokale køkkener ikke søges for så vidt angår Kildehaven, og\n2. at puljen ikke søges vedrørende ”sansekøkken” på plejecenter Overlundgården, idet det vurderes, at det ikke vil være realistisk at gennemføre et projekt i indeværende år, som forudsat i puljens kriterier.\n3. at Ældre- og Sundhedsudvalget retter henvendelse til ministeriet om, at tidsfristerne for puljen ønskes tilrettelagt således, at det bliver realistisk at kunne ansøge og realisere projekter efter puljens formål. Samtidig bemærkes vigtigheden af, at statslige puljer udmøntes således, at det giver bedre muligheder for byrådets planlægning og budgetlægning af anlægsaktiviteter.\nDet daværende Socialudvalg besluttede tilbage på deres møde den 29. november 2011 (sag nr. 198), en udrulningsplan for levebo-miljø på plejecentrene i Viborg Kommune. Efterfølgende har sagen været oppe flere gange og senest 27. januar 2015 (sag nr. 2), hvor Ældre- og Sundhedsudvalget besluttede, at en omdannelse af plejecenter Kildehaven skulle indgå i den videre budgetbehandling for 2016-2019. I den forbindelse blev der på investeringsoversigten i 2020 afsat 3,55 mio. kr. Omdannelsen af plejecenter Kildehaven er det eneste køkkenprojekt, som Ældre- og Sundhedsudvalget har på investeringsoversigten fremadrettet, og som dermed er aktuelt i forhold til den kommunale ansøgningspulje.\nPå Kildehaven kan etablering af levebo-miljø ikke foregå ved ombygning i den eksisterende bygningsmasse, da der ikke er egnede lokaler eller plads hertil. Etablering kan derfor kun ske ved at etablere fire mindre tilbygninger med et køkken- og opholdsareal og placeres ved hver af de fire boligfløje. Plejecenter Kildehaven ejes af Boligselskabet Viborg.\nPuljen kan anvendes til at renovere, etablere eller genetablere køkkener i almene plejeboliger opført efter almenboliglovens § 105 eller på plejehjem opført efter serviceloven § 192. Ansøgningsfristen er 28. marts 2017 kl. 12 og projektperioden løber fra 1. maj til 31. december 2017. Puljemidlerne skal således anvendes inden udgangen af 2017.\nI forbindelse med almene plejeboliger (plejecentre) skelnes der mellem såkaldte servicearealer og fællesarealer. Denne pulje kan bruges til begge formål. Det er en forudsætning for tildeling af midler fra puljen, at det enkelte projekt ikke medfører huslejestigninger for beboerne. Derfor stilles der ikke krav om medfinansiering ved etablering af køkkener på de fælles boligarealer, da forbedringer af boligarealet, herunder etablering eller forbedringer af køkkener på fællesarealer, ellers skal finansieres som i andre almene boliger via en huslejestigning.\nDer stilles dog krav om mindst 25 pct. medfinansiering af det enkelte projekt, når der er tale om køkkener på servicearealer, hvilket er tilfældet i forhold til plejecenter Kildehaven. Eventuelle afledte driftsudgifter kan ikke dækkes af midler fra ansøgningspuljen.\nPå investeringsoversigten fremgår levebo-miljø projektet på plejecenter Kildehaven i 2020 og ifølge betingelser for tildeling af støtte skal beløbet bruges senest med udgangen af 2017. Der skal endvidere foreligge regnskab senest 1. april 2018, dvs. 3 måneder efter selve byggeriet.\nSelvom Byrådet godkendte en fremrykning af projektet til 2017, ville det stadig ikke kunne lade sig gøre at realisere projektet indenfor de tidsfrister der er for tildeling af støtte fra puljen. Der vil i forhold til plejecenter Kildehaven skulle ske dels en politisk behandling i forhold til fremrykning af projektet, dels projektering, udbud og efterfølgende byggeriet. Disse aktiviteter vil ikke kunne afholdes indenfor den afsatte tidsramme.\nDer vil eventuelt være mulighed for at etablere et ”sansekøkken” på plejecenter Overlundgården. Forvaltningen vil dog skulle undersøge nærmere, om projektet kan afholdes indenfor puljens rammer og tidsfrist. En nærmere beskrivelse vil i givet fald kunne forelægges til Ældre- og Sundhedsudvalgets møde den 21. marts jf. indstillingen.\nProjekterne skal være færdige med udgangen af 2017, og der skal foreligge regnskab senest 3 måneder efter, dvs. 1. april 2018.\nDer stilles krav om 25 pct. medfinansiering i forhold til renovering, etablering eller genetablering af køkkener på servicearealer.\nNår der skal ombygges i plejecentre som ikke ejes af Viborg Kommune gør følgende forhold sig gældende:\nDe steder, hvor Viborg Kommune bygger om i servicearealer i Boligselskabets bygninger, kan vi enten aftale, at boligselskabet står for ombygning og finansiering heraf, og Viborg Kommune så efterfølgende forpligter sig til en forhøjet husleje for arealerne. Alternativt kan Viborg Kommune indgå en aftale med Boligselskabet om, at Viborg Kommune finansierer ombygningen i servicearealet.\nDe steder, hvor Viborg Kommune bygger om i fælles boligareal i Boligselskabets bygninger skal ombygningen godkendes på et afdelingsmøde i boligorganisationen. Boligafdelingen skal så stå for finansieringen af ombygningen, og udgiften hertil (renter og afdrag på optaget lån) skal efterfølgende pålægges huslejen for de berørte boliger.\n4 Anvendelse af mindreforbrug vedrørende Værdighedsmilliarden 2016\nViborg Kommune har ikke anvendt midlerne fra Værdighedsmilliarden 2016 fuldt ud, og derfor er forvaltningen i gang med at anmode ministeriet om overførsel af midlerne til budget 2017. Ministeriet anmoder om en beskrivelse af, hvad de overførte midler påtænkes anvendt til, og derfor fremlægges der forslag hertil.\n1. at der træffes beslutning vedrørende anvendelsen af restbeløbet på 1.369.000 kr.\n1. at restbeløbet på 1.361.000 kr., der søges overført, anvendes til udvidelse af klippekortordningen for plejecenterbeboere og således at ekstraklippene udmøntes i klip af 30 minutters varighed.\nDer er korrigeret for, at mindreforbruget på GPS–trackere rettelig udgør 571.000 kr. jf. sagens bilag.\nByrådet besluttede den 14. juni 2016 (sag nr. 25) anvendelsen af midlerne fra Værdighedsmilliarden 2016.\nAnvendelsen af midlerne fra Værdighedsmilliarden har været i høring i Ældrerådet og Handicaprådet.\nViborg Kommune modtog den 24. juli 2016 Ministeriet for Sundhed og Ældres accept af kommunens anvendelse af midlerne fra Værdighedsmilliarden 2016. Herefter er initiativerne igangsat. Enkelte initiativer var igangsat på forhånd idet det forventedes, at initiativerne ville blive godkendt.\nI forbindelse med regnskabsafslutningen for 2016 er der udarbejdet en oversigt over status for anvendelsen af midlerne fra Værdighedsmilliarden. Oversigten viser samlet et mindreforbrug på 4.455.000 kr. I oversigten beskrives årsagerne til mindreforbruget ved de enkelte initiativer. Overordnet har det været en udfordring at nå at anvende midlerne fordi initiativerne først kunne startes op i august eller senere, eller fordi der har skullet indkøbes udstyr, ansættes medarbejdere og udarbejdes materialer. For to initiativer er der endnu ikke modtaget regninger. Det drejer sig om indkøb af elektroniske låsesystemer og medfinansiering af Løvebus (bus til plejecentrene). Forvaltningen anmoder derfor ministeriet om at overføre budgettet hertil til 2017.\nMinisteriet har åbnet for muligheden for at søge om overførsel af midler fra 2016 til 2017. I ansøgningen herom skal kommunen redegøre for, hvad kommunen vil anvende de overførte midler til.\nFor følgende initiativer søges mindreforbruget overført til anvendelse indenfor samme initiativ:\nForslag til styrkelse af mad og måltider på plejecentre\nStyrket indsats i forhold til ernæring for hjemmeboende + klinisk diætist\nStyrket arbejde med en værdig død\nTværfagligt samarbejde om borgere med særligt behov for tryghed\nUdvidelse af klippekortordningen i hjemmeplejen\nDet er forvaltningens vurdering, at midlerne kan anvendes indenfor disse initiativer ved f.eks. at skrue op for indsatsen ved at afsætte flere medarbejderressourcer eller ved at udvide målgrupperne.\nFor følgende initiativer vurderer forvaltningen ikke, at der er mulighed for at anvende mindreforbruget indenfor rammerne af de oprindelige initiativer:\n· Indkøb af GPS-trackere (mindreforbrug 579.000 kr.)\n· Velfærdsteknologi (mindreforbrug på forventet 722.000 kr.)\n· Indkøb af bus til træning (mindreforbrug på 68.000 kr.)\nDette efterlader et samlet restbeløb på 1.369.000 kr.\nFor at kunne overføre disse midler er det nødvendigt at tage stilling til, hvilket formål midlerne skal anvendes til. Midlerne skal anvendes med udgangspunkt i den udarbejdede Senior- og Værdighedspolitik, og midlerne kan anvendes til nye initiativer eller udvidelse af eksisterende indsatser.\nDer er tale om et engangsbeløb, så de initiativer der udvælges skal enten afsluttes pr. 31. december 2017 eller der skal findes finansiering fremover. Det vil sige enten i midlerne til Værdighedsmilliarden 2018 eller i det almindelige driftsbudget.\nForvaltningen foreslår at midlerne anvendes til et af følgende initiativer:\nFlere hænder til hverdagsrehabilitering og træning af ældre\nMed dette forslag afsættes de overførte midler til at styrke hverdagsrehabiliteringsindsatsen. Midlerne anvendes til at styrke det nye team Hverdagsrehabilitering og Træning ved at øge antallet af medarbejdere, som kan arbejde med borgerne og med at etablere et godt samarbejde mellem de to træningsenheder. Desuden anvendes en del af midlerne til anvendelsen af et IT-baseret værktøj, som kan understøtte træningsindsatsen for borgere i hjemmeplejen.\nUdvidelse af klippekortordningen for plejecenterbeboere\nMed Finansloven for 2017 er det besluttet, at klippekortordningen omfattes til at gælde for beboere på kommunale plejecentre og friplejehjem og Viborg Kommune modtager midler til en halv times ekstra hjælp pr. beboer om ugen. De overførte midler anvendes til at udvide denne tid mest muligt. Midlerne vil sandsynligvis kunne række til 5 minutters ekstra hjælp om ugen, således at hvert klip bliver på 35 min.\nMed midler fra Værdighedsmilliarden er ordningen for hjemmeboende udvidet til en time om ugen.\nUdvalget har mulighed for at opprioritere de igangværende indsatser eller sende midlerne retur til ministeriet.\nMinisteriet ønsker en snarlig afklaring af omfanget af overførsler fra 2016 til 2017.\nI marts 2017 fremlægges en kort evaluering af og status for de enkelte initiativer under værdighedsmilliarden i 2016.\n1. Status for anvendelsen af midler fra Værdighedsmilliarden 201663682/17\n5 Høring om Region Midtjyllands udkast til Psykiatriplan 2017-\nRegion Midtjylland har sendt udkast til ny psykiatriplan i høring. Forvaltningen har udarbejdet et udkast til et samlet høringssvar fra Viborg Kommune, til godkendelse på dagens møde i Ældre- og Sundhedsudvalget.\nUdkastet behandles med enslydende dagsordener i Social- og Arbejdsmarkedsudvalget, Ældre- og Sundhedsudvalget samt Børne- og Ungdomsudvalget.\nDirektøren for Job og Velfærd indstiller til Ældre- og Sundhedsudvalget,\n1. at forvaltningens udkast til høringssvar til Region Midtjyllands Psykiatriplan 2017- godkendes.\nÆldre- og Sundhedsudvalget godkendte udkast til høringssvar til Region Midtjyllands Psykiatriplan 2017.\nÆldre og sundhedsudvalget ønsker en præcisering af behov for skærpet opmærksomhed på psykiatriens fortsatte behandlingsansvar ved udskrivelser, og således at kommunalt ansatte har mulighed for at kontakte psykiatrisk afdeling med det formål at få råd og vejledning i en nærmere afgrænset overgangsperiode. En ordning der praktiseres og fungerer godt på det somatiske område. Man tilstræber herved en mere glidende overgang for den enkelte borger fra region til kommune, ligesom det må forventes, at bidrage til færre genindlæggelser.\nDet samlede høringssvar fra Viborg Kommune er udarbejdet med input fra Job & Velfærd og Børn & Unge. Handicaprådet har udarbejdet høringssvar, som fremgår særskilt.\nHøringssvaret fra Viborg Kommune vil indgå i Regionsrådets endelige behandling af Psykiatriplan 2017- i april 2017.\nRegion Midtjylland har sendt udkast til ny psykiatriplan i høring. Høringsbrev, oversigt over høringsparter samt udkast til psykiatriplan fremgår af bilag 1, 2 og 3.\nI forlængelse af høringsmaterialet fra Region Midtjylland, har Kommunernes Landsforening sendt et notat med spørgsmål, som kommunerne bedes forholde sig til i høringssvarene. Notatet og de tilhørende dokumenter fremgår af bilag 4, 5 og 6.\nForvaltningen har udarbejdet et udkast til et samlet høringssvar fra Viborg Kommune, til godkendelse på dagens møde i Ældre- og Sundhedsudvalget. Udkastet behandles med enslydende dagsordener i Social- og Arbejdsmarkedsudvalget, Ældre- og Sundhedsudvalget samt Børne- og Ungdomsudvalget.\nUdkast til høringssvar fremgår af bilag 7. Handicaprådets høringssvarfremgår af bilag 8.\nDe vigtigste pointer i udkastet til høringssvar handler om følgende forhold:\n· Der savnes et tydeligere recovery-perspektiv i psykiatriplanen\n· Der savnes et tydeligere fokus på at bruge de nuværende aftaler om og fora for samarbejde og sammenhæng, eksempelvis sundhedsaftalerne.\nEventuelle bemærkninger eller tilføjelser fra Social- og Arbejdsmarkedsudvalget, Ældre og Sundhedsudvalget samt Børne- og Ungdomsudvalget til forvaltningens udkast til høringssvar, vil blive tilføjet høringssvaret efter den politiske behandling af udkastet.\n1. Høringsbrev Psykiatriplan 2017471788/16 2. Høringsparter Psykiatriplan 2017471792/16 3. Psykiatriplan 2017 (høringsudkast)471793/16 4. Høring af psykiatriplan for Region Midtjylland42594/17 5. Indsatsområder Sundhedsaftale 201642602/17 6. Regionens organisering på psykiatriområdet42603/17 7. Viborg Kommunes høringssvar vedr. RM's psykiatriplan 2017-42552/17 8. Handicaprådets Høringssvar til Region Midtjyllands Psykiatriplan 201731160/17\n6 Orientering om klippekortordning til beboere på plejecentre\nViborg Kommune har mulighed for at søge om midler til etablering af en klippekortordning for beboerne på plejecentre. Ordningen betyder, at beboerne hver uge får et ”klip” til ekstra hjælp, som de selv kan bestemme anvendelsen af.\nViborg Kommune har tidligere modtaget puljemidler til etablering af en klippekortordning til ekstra hjemmehjælp til hjemmeboende ældre.\nMed aftalen om finanslov for 2017, blev der afsat 380 mio. kr. årligt fra 2017 og frem til en pulje til klippekort til ekstra hjælp til ældre plejehjemsbeboere.\nMidlerne fordeles mellem kommunerne med bloktilskudsnøglen, og kommunerne skal søge om de midler, der er reserveret til dem. Fra 2019 og frem fordeles midlerne til kommunerne via bloktilskuddet.\nTil Viborg Kommune er der reserveret et årligt beløb på 6,367 mio. kr.\nDet fremgår af Finansloven for 2017, at ældre borgere der flytter på plejehjem, skal opleve fortsat at være herre over eget liv, og at de kan få hjælp til at gøre ting, der giver livskvalitet for dem.\nKlippekortet giver beboeren tid til ekstra hjælp hver uge, og beboerne skal selv være med til at bestemme, hvad hjælpen skal anvendes til. Det kan eksempelvis være en tur ud at se på butikker, besøg på frokostrestaurant eller hjælp til igen at kunne være vært for familie og venner. Hjælpen kan både anvendes til mindre aktiviteter eller spares op og anvendes til aktiviteter, der tager længere tid. Det forventes at midlerne rækker til, at de ca. 650 beboere på plejecentrene kan modtage en halv times ekstra hjælp om ugen.\nKlippekortet skal anvendes til aktiviteter, der ligger ud over den eksisterende plejeindsats.\nForvaltningen udarbejder ansøgning til puljen og igangsætter ordningen hurtigst muligt, når der er modtaget tilsagn om støtte fra ministeriet. Forvaltningen vil tilstræbe at etablere ordningen, så den ligner ordningen for hjemmeboende mest muligt, med særlig opmærksomhed på, at de fleste beboere på plejecentrene er betydeligt svagere end de hjemmeboende.\nKommunen kan undlade at ansøge om midler fra puljen. De midler der er afsat til Viborg Kommune fordeles i så fald til de andre kommuner.\nOrdningen igangsættes hurtigst muligt.\nMidlerne i puljen er målrettet beboere i:\nalmene plejeboliger fortrinsvis for ældre\nplejehjem efter servicelovens § 192 fortrinsvis for ældre\nfriplejeboliger fortrinsvis for ældre\nDet er således ikke beboerens alder, der har betydning for tildeling af klippekortet, men om plejecentret mv. er fortrinsvis for ældre. Alle beboere på de pågældende plejecentre skal således tilbydes klippekortet.\n7 Orientering om afslutning af frikommuneforsøg på udvalgets område\nDer orienteres om afslutningen af de resterende frikommuneforsøg på Sundheds- og Omsorgsområdet.\nByrådet godkendte den 13. april 2016 (sag nr. 12) evalueringen af Viborg Kommunes frikommuneforsøg fra 2012-2015.\nPå ældre- og sundhedsområdet er der gennemført en række frikommuneforsøg. En del af forsøgene er afsluttet undervejs fordi det viste sig, at forsøgene ikke kunne levere de forventede resultater eller fordi den relevante lovgivning blev ændret undervejs.\nPå udvalgets område var der ved det planlagte ophør af den første runde frikommuneforsøg, to aktive forsøg:\nMulighed for at opsige beboere i botilbud og plejebolig, herunder efterlevende ægtefæller, når det vurderes, at tilbuddet ikke længere matcher borgerens behov\nKommunal levering af tilkøbsydelser (indenfor praktisk hjælp og personlig pleje m.m.)\nEfter kommunernes evaluering af forsøgene er der gennemført en national evaluering. Mens denne evaluering er pågået er frikommuneforsøgene blevet forlænget. Aktuelt er forsøgenes udløbsdato 30. juni 2017.\nPå baggrund af den nationale vurdering har regeringen besluttet, at frikommuneforsøget vedrørende kommunal levering af tilkøbsydelser ikke indarbejdes i den generelle lovgivning. Efter den 30. juni 2017 skal de borgere i Viborg Kommune, der har anvendt muligheden for tilkøbsydelser, tilkøbe ydelserne ved en privat leverandør. Borgeren beslutter fortsat selv, om vedkommende vil have leveret visiteret hjælp fra en kommunal eller privat leverandør.\nRegeringen overvejer fortsat om frikommuneforsøget vedrørende ”Bedre udnyttelse af botilbud og plejeboliger” skal udbredes til alle kommuner. Herunder muligheden for at opsige beboere i botilbud og plejeboliger, også efterlevende ægtefæller, når det vurderes, at tilbuddet ikke længere matcher borgerens behov.\nDer er nedsat en arbejdsgruppe bestående af KL, Finansministeriet, Børne- og Socialministeriet, Sundheds- og Ældreministeriet samt Transport, Bygnings- og Boligministeriet som er i gang med at afdække omfanget og mulighederne for mere fleksibel anvendelse af længerevarende botilbud efter servicelovens § 108 og almene ældre/plejeboliger efter almenboliglovens § 105. Ministeriet kan ikke oplyse, hvornår gruppens arbejde forventes afsluttet.\nFrikommuneforsøgene afsluttes 30. juni 2017 og de berørte borgere orienteres om, at der ikke længere er mulighed for tilkøbsydelser.\nDe borgere der ønsker at tilkøbe ydelser har ikke længere mulighed for at købe disse fra den kommunale leverandør. For borgeren betyder det et leverandørskift på ydelsen, hvis der fortsat er et ønske om tilkøb.\nDer er i alt 40 borgere der har benyttet muligheden for tilkøbsydelser i perioden juni 2014 til januar 2017. Størstedelen heraf har købt praktisk hjælp.\nHvad der skal ske med de lejekontrakter for de borgere, hvor denne mulighed er indarbejdet, hvis ministeriets arbejdsgruppe ikke når et resultat inden frikommuneforsøget stopper pr. 30. juni 2017 vides endnu ikke. Det forventes at Økonomi- og Indenrigsministeriet orienterer de pågældende kommuner herom.\n8 Orientering om sagsbehandlingstider i Sundhed & Omsorg\nSagsbehandlingstiderne og ventetiderne på Sundheds- og Omsorgsområdet har været kraftigt faldende gennem det seneste år. Faldet er sket efter ansættelsen af to ekstra hjælpemiddelterapeuter i Visitationen, og en ekstra chauffør på hjælpemiddelområdet.\nÆldre- og Sundhedsudvalget tog orienteringen til efterretning, og ser med tilfredshed på den positive udvikling i sagsbehandlingstiderne i Visitationen.\nÆldre- og Sundhedsudvalget er tidligere blevet orienteret om status for overholdelsen af de politisk fastsatte sagsbehandlingstider i Sundhed & Omsorg.\nPå mødet den 26. maj 2015 (sag nr. 9) udtrykte udvalget en klar forventning om, at der er et stærkt fokus på overholdelse af sagsbehandlingstiderne. Udvalget modtog en opfølgning herpå den 29. september 2015 (sag nr. 7), hvor der var særligt fokus på ventetiderne på hjælpemiddelområdet.\nForvaltningen har i maj 2016 anvendt uforbrugte midler til midlertidig ansættelse af to hjælpemiddelterapeuter på området. Ældre- og Sundhedsudvalget blev orienteret herom på sit møde den 14. juni 2016 (sag nr. 8). Desuden er der ansat en ekstra chauffør ved Hjælpemiddelservice.\nAnsættelserne har betydet, at sagsbehandlingstider som hovedregel overholdes, med enkelte undtagelser:\nStøtte til køb af bil og særlige indretninger\nOptagelse på boligliste til pleje- og demensbolig (ansøgning om akut behov for pleje- eller demensbolig): I 2 sager er sagsbehandlingstiden overskredet med hhv. 8 og 2 dage\nOptagelse på boligliste til almene ældreboliger (ansøgning om almen ældrebolig): 10 uger\nFor alle 4 områder gælder, at det kun er i få sager, at sagsbehandlingsfristen overskrides, bl.a. på grund af ventetid på lægelige oplysninger og fordi pårørende ikke har mulighed for at mødes inden for fristerne. I vedlagte bilag gennemgås ventetiderne for de enkelte områder.\nDen ekstra chauffør har gjort det muligt, at omlægge hele distributionen af hjælpemidler, således at Hjælpemiddelservice i dag leverer alle former for hjælpemidler dagligt og akut i hele Viborg Kommune. Før omlægningen kunne der gå op til 9 dage fra bestilling til levering. Nu kommer chaufførerne over hele kommunen dagligt, så det er muligt at tage hjælpemidler med retur straks.\nEn hurtig distribution af det enkelte hjælpemiddel er afhængig af, at hjælpemiddelterapeuten meget hurtigt fagligt får afdækket og kvalificeret, hvilke hjælpemidler den enkelte borger har brug for. Således er de to midlertidige opnormeringer gensidigt afhængige.\nMed de tre stillinger imødekommes den markante stigning i efterspørgslen efter hjælpemidler og behovet for hurtigt at få visiteret og leveret hjælpemidler på et højt fagligt niveau.\nAnsættelserne har desuden haft en række andre positive sideeffekter:\nHjælpemidler visiteres langt hurtigere. I maj 2015 var der 142 sager på venteliste. I november 2016 var der 50 sager på ventelisten. Ventelisten dækker over sager, hvor der er modtaget en ansøgning, men hjælpemidlet er endnu ikke udleveret. At en sag er på venteliste betyder ikke nødvendigvis, at sagsbehandlingsfristen er overskredet.\nSagsbehandlingstiden er faldet med 80% fra gennemsnitlig 24 uger til 4-6 uger. Alle akutte opgaver prioriteres og håndteres dagligt eller inden for få dage.\nHjælpemidlerne distribueres over dobbelt så hurtigt.\nRykkere, klager og henvendelser fra både borgere og samarbejdspartnere har der kun været enkelte tilfælde af, hvilket tidligere har været en daglig udfordring.\nKvaliteten af sagsbehandlingen er øget, da der nu er bedre rum til at udarbejde holdbare løsninger. F.eks. er det muligt at prioritere opfølgning og tilpasning, således at genhenvendelser minimeres og borgerne oplever færre gener og mere selvhjulpenhed.\nVisitationen er i mindre grad nødt til at prioritere mellem akutte og ikke-akutte ansøgninger. Tidligere blev ansøgninger om kugledyner, kørestole, ramper, elkøretøjer m.v. samt en lang række andre hjælpemidler nedprioriteret og kunne tage over 7 måneder at behandle i de værste tilfælde.\nDen enkelte borger oplever således en bedre og hurtigere service, hvilket også bekræftes af personalet, som har udtrykt stor tilfredshed med det forbedrede serviceniveau.\nRegnskabet for hjælpemiddelområdet i 2016 viser et mindreforbrug. Forvaltningen vurderer, at mindreforbruget for en stor dels vedkommende er opnået gennem en langt bedre udnyttelse af hjælpemidlerne. Med en effektiv visitation og distribution falder behovet for et stort varelager på trods af en øget efterspørgsel, og det har således ikke været nødvendigt at supplere lagerbeholdningen i samme grad som forudsat i budgettet.\nSamlet set har udbyttet af de to stillinger som hjælpemiddelterapeuter i Visitationen og den ekstra chauffør ved Hjælpemiddelservice været højt over de første 6 måneder. Forvaltningen forventer at den positive udvikling fortsætter. Der er mulighed for at forlænge stillingerne – f.eks. ved fortsat finansiering via uforbrugte midler på hjælpemiddelbudgettet. Ved at forlænge stillingerne et år kan udviklingen følges over længere tid, så der opnås sikkerhed for sammenhængen mellem ansættelserne og de opnåede gevinster.\nPå baggrund af en større analyse, lavet i samarbejde med BDO, vurderes det at arbejdsgangene på området allerede i stort omfang er effektiviseret.\nAnsættelserne er aktuelt tidsbegrænset fra maj 2016 til maj 2017.\nHjælpemiddelområdet havde i 2016 et mindreforbrug på 5,269 mio. kr. Udgiften til de tre midlertidige stillinger er på 1,264 mio. kr.\nHvis ansættelserne ikke forlænges må der forventes en længere venteliste og behov for større lagerføring.\n1. Oversigt over sagsbehandlingtider S&O 1 februar 201766185/17\n9 Orientering om faste læger på plejecentre\nFremover vil der være mulighed for at tilknytte en fast praktiserende læge til kommunens plejecentre. Beboerne på plejecentrene kan frit vælge, om de vil skifte til den faste læge. Den faste læge vil efter aftale yde sundhedsfaglig rådgivning til personalet og undersøgelser og behandling til beboerne.\nViborg Kommune har tidligere deltaget i et pilotprojekt vedrørende fast tilknyttede praktiserende læger på plejecentrene.\nAftalen om fast tilknyttede praktiserende læger på plejecentre er indgået mellem PLO, staten, Danske Regioner og KL, og denne er suppleret af en lokal aftale mellem parterne i Praksisplanudvalget.\nPilotprojektet har vist, at en ordning med fast tilknyttede praktiserende læger til plejecentre kan forbedre den sundhedsfaglige behandling af beboerne.\nDer er derfor indgået en aftale om at implementere ordningen nationalt, og kommunerne skal derfor gå i gang med at indgå kontrakter med praktiserende læger, som har interesse i at være fast tilknyttet et plejecenter.\nOrdningen består af to elementer:\nBeboerne på det enkelte plejecenter tilbydes at vælge en praktiserende læge, der er fast tilknyttet til plejecentret.\nDer indgås en konsulentkontrakt mellem kommunen og den fast tilknyttede praktiserende læge til at yde generel sundhedsfaglig rådgivning til personalet på plejecentret.\nAftalen ventes at bidrage til et tættere samarbejde mellem personalet på plejecentre og praktiserende læger såvel som kompetenceudvikling af personalet på plejecentre.\nAlle beboere på plejecentre får mulighed for at vælge den fast tilknyttede praktiserende læge som egen læge, og kan til enhver tid skifte læge efter de gældende regler for det. Beboere på plejecentre kan vælge den fast tilknyttede praktiserende læge, selvom lægen har lukket for tilgang. Ledelsen på plejecentre skal sikre, at beboere og pårørende er informeret om borgernes muligheder for valg af læge. Der er ikke krav om, at beboerne skifter læge til den fast tilknyttede praktiserende læge.\nDen fast tilknyttede praktiserende læge yder sundhedsfaglig rådgivning til personalet på plejecentre. Den sundhedsfaglige rådgivning er rådgivning til plejepersonalet i forhold til generelle sundhedsfaglige problemstillinger. Rådgivningen gives på aftalte tidspunkter på møder med personalet på plejecentret. Rådgivningen indebærer ikke patientbehandling.\nSundhedsfaglig behandling i forbindelse med rådgivning\nI forbindelse med at den fast tilknyttede praktiserende læge er på plejecentret for at yde sundhedsfaglig rådgivning, kan lægen aflægge sygebesøg hos beboere, som har den fasttilknyttede læge som egen læge. Dette sker efter bestemmelserne i gældende overenskomst og lokale delaftaler i Region Midtjylland. Disse besøg skal planlægges på forhånd, så der vil typisk være tale om ikke-akutte konsultationer, f.eks. vaccinering.\nVed akut behov for lægehjælp vil personalet som hidtil aftale med den praktiserende læge, om lægen besøger beboeren på plejecenteret eller om beboeren transporteres til konsultation i lægens praksis.\nDe beboere der ikke er tilknyttet den fast tilknyttede praktiserende læge, behandles som hidtil af deres egen praktiserende læge.\nOrdningen implementeres hurtigst muligt. Forvaltningen begynder snarest annonceringen efter interesserede praktiserende læger.\nLægerne honoreres efter en timetakst (901 kr. i 2016-niveau) for sundhedsfaglig rådgivning og for transporttid. Dertil ydes kørselsgodtgørelse.\nHonoreringen af lægerne for den sundhedsfaglige behandling, som ydes til de beboere, der er fast tilknyttet en læge, sker efter reglerne i Overenskomst om almen praksis.\nI årene 2017-2019 modtager Viborg Kommune årligt 338.000 kr. til ordningen. Fra 2020 er der ikke afsat midler til finansiering af ordningen.\nVed opsigelse af en konsulentaftale mellem en fast tilknyttet praktiserende læge og en kommune, vil kommunen skulle sørge for ansættelse af en ny fast tilknyttet praktiserende læge, og i forlængelse heraf vil ledelsen på plejecentret skulle informere beboere og pårørende om borgernes mulighed for valg af den nye fast tilknyttede praktiserende læge.\n10 Henvendelse fra Friplejehjemmet Nordstjernen\nFriplejehjemmet Nordstjernen har sendt en henvendelse til Ældre- og Sundhedsudvalget. Henvendelsen vedrører fordelingen af midler fra Værdighedsmilliarden og samarbejdet mellem det politiske niveau i kommunen og bestyrelserne på friplejehjemmet.\nÆldre- og Sundhedsudvalget tog friplejehjemmenes andel af Værdighedsmilliarden til efterretning.\nÆldre- og Sundhedsvalget drøftede samarbejdet med friplejehjemmene og besluttede,\n1. at samarbejdet videreføres i sin nuværende form.\nByrådet besluttede på sit møde den 15. juni 2016 (sag nr. 25) fordelingen af Værdighedsmilliarden 2016 og 2017. Anvendelsen af et restbeløb på 350.000 i 2017 blev besluttet på møde i Byrådet den 26. oktober 2016 (sag nr. 20).\nFriplejehjemmet Nordstjernen i Sparkær har sendt den vedlagte henvendelse til Ældre- og Sundhedsudvalget. I henvendelsen redegør friplejehjemmet Nordstjernen for et ønske om, at friplejehjemmene modtager en andel af midlerne fra Værdighedsmilliarden.\nVærdighedsmilliarden er midler, som Folketinget har afsat til en værdig ældrepleje med henblik på, at ældre borgere, både på plejecenter og i egen bolig, skal have en værdig pleje og omsorg, så de kan fortsætte med at leve det liv, de ønsker, med størst mulig livskvalitet og selvbestemmelse.\nDe afsatte midler skal understøtte udbredelsen og implementeringen af de kommunalt fastsatte værdighedspolitikker. Midlerne kan bl.a. anvendes til personale og kompetenceudvikling med fokus på arbejdet med værdighed, ud fra en konkret vurdering i den enkelte kommune af, hvor behovet er størst lokalt.\nFriplejehjem er ikke nævnt i lovgivningen om værdighedsmilliarden, men det vurderes, at midlerne er gældende for alle ældre borgere uanset boligform. Beboere i friplejebolig er som udgangspunkt omfattet af midlerne, hvis der er tale om direkte serviceudvidelser, f.eks. øgning af rengøringsniveau eller andre ydelser, som den enkelte borger visiteres til.\nFriplejehjem er en boligform uden for den kommunale boligforsyning og bliver afregnet efter særlige regler. Friplejehjemmene i Viborg Kommune afregnes efter den nationalt fastsatte takst, der dækker de ydelser, som beboerne er visiteret til og også omfatter elementer af indirekte omkostninger, f.eks. inventar og andre anskaffelser. Taksten reguleres årligt.\nIndkøb af GPS-trackere og velfærdsteknologisk udstyr er ikke en serviceudvidelse. Disse indkøb er at opfatte som inventar til plejecentrene, og hvis friplejehjemmene ønsker tilsvarende inventar, skal indkøbet heraf afholdes under den fastsatte afregningstakst. Da taksten fastsættes i bekendtgørelse fra Sundheds- og Ældreministeriet, er det således ministeriet, der skal sætte taksten op, hvis det vurderes, at friplejehjemmenes behov ikke kan dækkes indenfor de nuværende takster.\nForvaltningen orienterede allerede på et møde den 20. juni 2016 friplejehjemmene om ledsagerordningen for 67+ årige og har siden været i dialog med friplejehjemmene, senest også om beboerne på friplejehjemmenes muligheder for at få gavn af initiativet omkring ”En værdig død” (dvs. fast vagt/vågekone til døende). For begge ordninger gælder, at der er tale om serviceydelser, som den enkelte borger visiteres til. Borgerens boligform har således ingen betydning.\nAndre af de initiativer, som Viborg Kommune har igangsat vedrører kun hjemmeboende borgere, og er således ikke relevante for beboere på friplejehjem.\nI forbindelse med Finansloven for 2017 blev det besluttet at etablere en klippekortordning for beboere på plejehjem, som giver beboerne mulighed for en halv times ekstra hjælp om ugen. Friplejehjemmene er omfattet af ordningen, som forventes opstartet i 1. halvår 2017.\nSamarbejde mellem det politiske niveau i kommunen og friplejehjemmene\nDet er korrekt, at der i dag ikke er et formaliseret samarbejde på politisk niveau mellem friplejehjem og Viborg Kommune. Som nævnt ovenfor samarbejder forvaltningen med friplejehjemmene.\nDet er ligeledes korrekt, at udarbejdelsen af kommunens Senior- og Værdighedspolitik skulle foregå i samarbejde med en række interessenter. Ældre- og Handicaprådet var inddraget i den arbejdsgruppe, som arbejdede med politikken, og der blev bl.a. afholdt et borgermøde om politikken og anvendelsen af Værdighedsmilliarden, hvor alle interesserede kunne deltage. Borgermødet blev bl.a. annonceret i de lokale aviser. Så vidt forvaltningen er orienteret, deltog der ikke repræsentanter fra friplejehjemmene i mødet.\nI henvendelsen skriver Nordstjernen, at de ikke opfatter sig som en naturlig del af Ældrerådet og Handicaprådets virke. Men begge råd skal arbejde for alle borgere i kommunen uanset boligform, så det vil være oplagt, at friplejehjemmene styrker kontakten og samarbejdet med de to råd.\nEtableringen af et formaliseret samarbejde på politisk niveau vil medføre, at en række andre organisationer og virksomheder kunne få en tilsvarende berettiget forventning om samarbejde med det politiske niveau.\nPå mødet hos Nordstjernen den 25. januar 2017 blev Nordstjernen opfordret til, at friplejehjemmene etablerer et samarbejde mellem bestyrelserne for de enkelte institutioner. Et sådan samarbejde vil være en oplagt samarbejdspartner ved kommende høringsrunder.\nDet er Byrådet, der prioriterer anvendelsen af Værdighedsmilliarden ud fra en vurdering af, hvor behovet er størst. Såfremt friplejehjemmene i højere grad skal omfattes af midlerne fra Værdighedsmilliarden, skal det ske via serviceudvidelser, idet der ikke er lovhjemmel til f.eks. at indkøbe inventar til friplejehjemmene.\nViborg Kommune modtager årligt midler fra Værdighedsmilliarden, og skal løbende afrapportere om anvendelsen af midlerne. I foråret 2017 igangsættes drøftelserne af anvendelsen af Værdighedsmilliarden for 2018.\n1. Fordeling af værdighedsmilliarden i Viborg Kommune69851/17 2. Notat - værdighedsmilliard til friplejeboligleverandører84096/17\n11 Mødeliste for Ældre- og Sundhedsudvalget\nDet undersøges om mødet i Smagspanelet kan indledes kl. 11.00 på Blichergården, således at hele mødet afholdes på Blichergården.\n1. Mødeliste Ældre- og Sundhedsudvalget 201785691/17\n12 Meddelelser og gensidig orientering, herunder orientering ved formanden\nDirektør Mette Andreassen, Sundhedschef Peter Borup Sørensen, Omsorgschef Maila Tandrup og Udvalgsformand Mette Nielsen deltager i et møde med Social- og Sundhedsskolen.\nMadsens Hotel, Bjerringbro – Boligselskabet Sct. Jørgen\n13 KontraktsagLukket sag\nSiden er sidst opdateret: 02.03.2017\nSidens adresse: https://kommune.viborg.dk/Politik/Dagsordener-og-referater/Dagsordner-og-referater-fra-byraad-udvalg-raad-naevn/Aeldre-og-Sundhedsudvalget/2017/2/28022017201702280800