MULLEHUSET.DK: Appelsinkage med appelsinmousse\nKagen er bagt i en springform på 27 cm.\nDet skal du bruge til 1 appelsinkage:\nDu kan pynte kagen med marcipan eller drysse flormelis på. Jeg brugte denne gang noget købt overtræksmarcipan, men du kan også tilberede det selv ved at blande 150 g marcipan med 75 g flormelis og eventuelt nogle spsk. glukosesirup.\nTænd ovnen på 180 grader almindelig over-under-varme.\nImens kagen bages i ovnen, tilberedes fyldet.\nNår kagen er afkølet, så skærer du den igennem.\nDenne kage er inspireret af en opskrift fra den Blå Bagebog på en abrikossandkage. Her bages kagen i en sandkageform med abrikos og uden fyld osv. Jeg gangede opskriften med 1/4, valgte appelsinmarmelade og synes den skulle have noget fyld. Næste gang så vil jeg helt sikkert give den vanilje frosting og marmelade som fyld.\nDu kan naturligvis sagens spise kagen uden fyld. Den smager virkelig skønt.\nJeg skar toppen af kagen, så overfladen var mere jævn.\nEfter at have delt kagen i 2, smurte jeg marmeladen på bunden.\nSå kom jeg moussen oven på marmeladen.\nSå lagde jeg den øverste del af kagen over.\nOg så lagde jeg færdigkøbt marcipan på toppen.\nKagen var også fin skåret.\nHvor er den fin med de gule stjerner :o)\n18. maj 2014 kl. 16.25


Billedkunst C Stx. Vejledning / Råd og vink. 1. Identitet og formål. 2. Faglige mål og fagligt indhold. Afdelingen for gymnasiale uddannelser PDF\nDownload "Billedkunst C Stx. Vejledning / Råd og vink. 1. Identitet og formål. 2. Faglige mål og fagligt indhold. Afdelingen for gymnasiale uddannelser 2010"\n1 Billedkunst C Stx Vejledning / Råd og vink Afdelingen for gymnasiale uddannelser 2010 Alle bestemmelser, der er bindende for undervisningen og prøverne i de gymnasiale uddannelser, findes i uddannelseslovene og de tilhørende bekendtgørelser, herunder læreplanerne. Denne Vejledning/Råd og vink indeholder forklarende kommentarer til nogle af disse bestemmelser, men indfører ikke nye bindende krav. Desuden gives eksempler på god praksis samt anbefalinger og inspiration, og den udgør dermed et af ministeriets bidrag til faglig og pædagogisk fornyelse. Citater fra læreplanen er anført i kursiv. 1. Identitet og formål Billedkunst og arkitektur udgør fagets primære genstandsfelt. Ved fænomener fra hele det visuelle felt menes alle andre former for visuelle udtryk, der ikke umiddelbart er billedkunst og arkitektur. Det kan eksempelvis være tv- og avisbilleder, indkøbscentrernes indretning, reklamer, emballage, fortovsbelægning, tivoliparker, computerspil, mv. Disse fænomener inddrages for at udvide elevernes forståelse for, hvordan visuelle og rumlige virkemidler generelt er medskabere af vores daglige virkelighed. Desuden kan fænomener fra hele det visuelle felt sætte billedkunst og arkitektur i relief, da basale visuelle og rumlige virkemidler er ens for begge kategorier. 2. Faglige mål og fagligt indhold Det er mening, at eleverne bibeholder og udvikler en personlig tilgang til kunst og billedverden. Samtidig med denne subjektive tilgang lærer eleverne, at analyser udvider deres visuelle kompetencer. De bliver således introduceret til de visuelle fænomeners kommunikative muligheder og begrænsninger, deres fremstillingsmåder, deres synliggørelse af menneskernes forskellige måder at opfatte og oversætte det sete på, og den sammenhæng der kan findes mellem visuelle fænomener og samfundet. (Dog kun to ud af tre analytiske synsvinkler.) Det er vigtigt at billedkunstelever ved, at det, at analysere kræver undersøgende aktioner på elevernes C-niveau, aktioner som kan være praktiske og teoretiske, baseret på læsning i faglitteratur, refleksioner ud fra elevernes personlige erfaringer, og sammenligninger af visuelle fænomener. I læreplanernes formuleringer lægges op til, at eleverne lærer en vis selvstændighed og ikke er afhængige af lærerens eksempler. a. elementære visualiseringsopgaver Visualiseringsopgaverne kan laves som led af det undersøgende arbejde eller som et led i undervisningen i og om kreativitet. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 1\n2 På C-niveau er det begrænset hvad eleverne kan nå, og eleverne har ofte ringe eller ingen forudsætninger, men der er på mange hold en eller to elever, som har en del erfaringer med visualiseringer. Kunsten er, at formulere opgaver, som er er interessante for begge elevtyper. Heldigvis kan en samme opgave løses på forskellige niveauer. De forudsætningsløse elever har imidlertid ofte brug for "madopskrifter", som beskriver hvordan de kan løse opgaverne, mens de mere erfarne elever ønsker en større fortolkningsfrihed i forhold til opgaven. Læreren kan med fordel formulere opgaven således, at eleverne kan arbejde med det materiale som de føler sig trygge ved. It-baserede løsninger, digitalfotografi, collage eller lignende er for bestemte elever mere tilfredsstillende tilgange end tegning. Det er dog vigtigt at holde for øje og fortælle eleverne, hvad eleverne præcis lærer med den ene eller den anden visualiseringsopgave. I billedkunst møder eleverne kreativitetsaspektet af visualiseringen, eksempelvis udvikling og anvendelse af fantasi. De kan lære at udvikle visuelle ideer, som de ikke kendte før, at kombinere elementer, på en måde som de ikke har set før, at gengive elementer fra virkeligheden, som er ny for dem. Det er vigtigt at dette arbejde foregår på elevernes C-niveau betingelser. I kernestoffet nævnes ved mange punkter, at eleverne arbejder "praktisk og teoretisk" med stoffet, såvel med disciplinerne, med analytiske aspekter og selvsagt med gengivelsesstrategier. Det betyder at der er lagt op til, at eleverne ikke blot læser sig til forståelse, men ligeledes eksperimenterer sig frem til forståelse. Den direkte anledning til undersøgende visualiseringsopgaver kan være noget, som er kommet frem i klassediskussioner, hvad de har læst i deres undervisningsmaterialer eller hvad de har mødt i andre visualiseringsopgaver. Abstraktionsniveauet må gerne forblive på C-niveau. Spørgsmålet hvor mørke skyggerne minimalt bør være for at kunne forstås som skygger er et fint C-niveau projekt, som kan undersøges på mange niveauer og ved hjælp af forskellige ligeværdige fremstillingsmåder: fx digital behandling af fotoer, tegninger eller digitaliserede tegninger, digitale tegninger. At undersøge en bygning ved hjælp af en billedserie, hvor eleverne viser bestemte elementer, som efter deres begrundede mening er essentielle for bygningen, kan være mere effektiv end en mundtlig eller skriftlig beskrivelse. Undersøgelsen kan have en betydningsanalytisk sigte (hvordan kan vi synliggøre bygningens udtryk, som giver bestemte oplevelser). Undersøgelsen kan baseres på et formalanalytisk spørgsmål (hvilke typiske kendetegn har bygningen?). Og undersøgelsen kan forsøge at dokumentere brugernes anvendelse af bygningen, som er et socialanalytisk problematik. Praktiske erfaringer kan også gøre, at eleverne opdager, at nogle lovmæssigheder i praksis ikke er så firkantet end de (eller deres undervisningsmateriale) i første omgang antog. At lære eleverne at stole på disse erfaringer giver eleverne en bedre - og mindre mekanisk - opfattelse af visuelle fænomener. I modsætning til sprog, er visuelle fænomener i sig selv konkrete. I det hele taget viser erfaringer, at en kombination af egne visualiserende eksperimenter kombineret med refleksion og læsning er en effektiv læringsstrategi og ikke kun for selve billedkunst, men også i andre fag er en dobbeltstrategi (læse og visualisere) effektiv. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 2\n3 Samarbejde med andre fag kan i denne forbindelse være oplagt. Dels kan eleverne visualiserende forstå komplekse elementer i andre fag, omvendt kan de forstå visualiseringens muligheder med erfaringer i disse samarbejdsfag. b. gengivelsesstrategier Gengivelsesstrategier kan bruges i forbindelse med at opnå flere faglige mål herunder de analytiske og de kunsthistoriske mål. Netop gengivelsesstrategier vil sædvanligvis undervises ud fra elevernes egne praktiske erfaringer. Deres mere eller mindre instinktive strategier kan i reflekterende klassesamtaler tydeliggøres. I sidste ende må en enkel elev have eksperimenteret med to gengivelsesstrategier, som eleven må kunne holde fra hinanden i elevens refleksioner over visualiseringsopgaverne og opgavernes resultater, samt gengivelser fremstillet af andre. Det er ikke sagt at hele holdet arbejder med, reflekterer over, eller læser om de samme strategier. Siden eleverne har erfaringer, som er meget forskellige, vil det være en fordel at lade eleverne eksperimentere med forskellige strategier. I praksis viser det sig, at en del elever har det svært med upræcise kategorier som "følelsen" og "tanken", hvor forskellen lægges på et for højt abstrakt niveau, som eleverne ikke når på C-niveau. Abstraktionen gør, at inddelingen opleves som arbitrær. Det er i langt de fleste tilfælde svært at afgøre om elevernes arbejde eller de eksempler, som eleverne finder, entydig kan placeres i den ene eller den anden kategori. Læreren kan med fordel evt. sammen med holdet udvikle en analytisk /praktisk arbejdsmetode, hvor de to forskellige strategier skilles ad i forhold til nogle få parametre. Eleverne kan på denne måde lære, at der er mange kombinationsmuligheder. Skema 1 og 2 viser eksempler på denne tilgang. Disse skemaerne har et hold billedkunstelever med læreren udviklet som efterrationalisering i en drøftelse af konkrete elev-arbejder. Samme skema kan bruges i forbindelse med en analyse af værker, lavet af andre, eller som redskab til at klargøre nogle spilleregler i forbindelse med visualiseringsopgaver. "hvordan ser betydning kendetegn Materiale / teknik vi?" Form /figur "som kamera" Det er det det ligner Mange detaljer og præcise kendetegn Omrids først / udfyldning bagefter Overfladeaspekter "udjævnede kontraster mellem forskellige materialer" (betyder ikke så meget, måske at tingene ikke er så forskellige) Farverne oversat i sammenhængende farvegamma Begrænset palet: Sort, hvidt en blå, okker, sienna, mørkegrøn Bløde pensler efterlader ikke synlige spor Rum "som kamera" Lineær perspektiv Øjenhøjde er der som konstruktionslinie, er ikke synligt i resultatet Skema 1. Form /figur "hvordan ser vi?" betydning kendetegn Materiale / teknik Subjektivt syn: vi Udtrykker og Kun udtryksnødvendige Omrids hvor ser hvad det ud- symboliserer (kær- kendetegn nødvendigt Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 3\n4 Overfladeaspekter Rum Skema 2. trykkes (forskelle ikke fordi det kan ses, men på grund af udtrykket) Form figur og rum danner helhed lighed) Udtrykker (kærlighed) Intim rum Kendetegn der forbindes med blødhed o.l. Optisk sammenhæng rum / figur Synlige spor "kærtegnede" penselstrøg c. kreativitet Ved siden af eller som aspekt af visualiseringsopgaver med en undersøgende analytisk sigte, lærer eleverne ved hjælp af visualiseringsopgaver at arbejde med kreativitet. På den ene side afprøver eleverne mere eller mindre lærestyrede opgaver, som sætter skub i kreativitetsudvikling. Ideen er at eleverne på deres niveau og med deres viden oplever, at de kan "styre" det skabende visualiseringsarbejde. De erfarer, at de ikke blot udfører en "madopskrift", men også selv kan udvikle noget, som de oplever som nyt. Det teoretiske arbejde vil oftest betyde, at eleverne set i bakspejl reflektere over deres arbejdsproces. d. analyse Følgende tre faglige mål skal læses i sammenhæng: - vælge og analysere et relevant billedmateriale med udgangspunkt i en overskuelig faglig problemstilling. Elevens eget arbejde skal indgå i billedmaterialet. - samle analytiske resultater i en konklusion - forstå kunstfaglige tekster på et elementært niveau Siden problemstillinger meget gerne må undersøges i (eller er blevet formuleret som resultat af) visualiseringsopgaver, kan de med fordel kombineres i den daglige undervisning med målet: løse elementære visualiseringsopgaver i samspil med det analytiske arbejde med andres eller egne billeder I billedkunst kommer de faglige metoder i brug på grund af konkrete spørgsmål, konkrete temaer eller faglige problemstillinger. Disse faglige problemstillinger gør bestemte undersøgelsesmetoder mere eller netop mindre opportune. Problemstillinger kan være overskueligt og konkret (Hvor forskelligt kan græssets grøn være, uden at beskueren oplever at græsset har en forkert farve?) til og med mere komplekst (Hvordan kan (bestemte former for) kunst være med til at påvirke beskuerne?) I mange tilfælde kan en samme spørgsmål besvares på forskellige niveauer, og enkle, konkrete spørgsmål kan vise sig mere komplekst end man tror. Meget overordnet kan de metoder, som eleverne lære at bruge i forbindelse med billedkunstundervisning beskrives som: 1. finde oplysninger, og placere disse i rette sammenhæng Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 4\n5 2. finde og undersøge relevant billedmateriale, 3. reflektere over oplevelse af visuelle fænomener, 4. undersøge visuelle fænomener eksperimentelt, 5. anvende og reflektere over skabende processer. At analysere er ikke det samme som at holde de billedsamtaler, som eleverne kender fra folkeskolen. På gymnasialt niveau må man kunne gå ud fra, at eleverne behersker denne kompetence på et tilfredsstillende niveau. At analysere er heller ikke lig med at svare ustruktureret på mange spørgsmål fra et analyseskema, som stritter i mange forskellige retninger. Et analyseskema kan ikke komme hele vejen rundt på en måde, at alt af et værk forstås udtømmende. Derudover inviterer de fleste skemaer til mere eller mindre udvidede billedsamtaler, og ikke til egentlige analyser. På gymnasiet vælges overskuelige problemstillinger, som kan behandles på en måde, at bestemte aspekter af et værk eller flere værker kan gøres forståeligt. Problemstillingens størrelse og dybgang tilpasses elevernes niveau og erfaringer. Problemstillingen kan være, hvordan en bestemt effekt praktisk er lavet, hvordan en bygning inviterer beskueren indenfor, hvordan et værk kan fortolkes, hvordan publikummet bliver inddraget i et kunstværk osv. For at kunne lave det analyserende arbejde, lærer eleverne at der skal læses tekster på et elementært niveau og her kan lærebøgerne bruges, museernes undervisningsmateriale, eller tekster, som eleverne eller læreren finder på internettet eller i dagspressen. Eleverne kan også undersøge bestemte aspekter, som komposition, rumgengivelse, ved at lave visualiseringsopgaver. Billedbehandlingsprogrammer kan være en god hjælp i denne forbindelse. En del af det analytiske arbejde er at kunne forklare bestemte anvendte begreber (eller principper) og at konkretisere disse i forhold til de værker, som eleverne analyserer. Det analytiske arbejde kan endda tage et stikord eller begreb som udgangspunkt. Spørgsmålet, hvad er komposition for noget, er i sig selv en fagligt problemstilling, som i øvrigt kan besvares på C niveau eller på B niveau og på tværs at de disciplinerne arkitektur, skulptur herunder installationer og malerkunst. Den måde begreberne kan håndteres på, kan beskrives som taksonomi, hvorved den laveste forudsætter de efterfølgende. Et eksempel på anvendelse af begrebet komposition fra det simple til det mere komplekse er (og selvsagt skal følgende ses i sammenhæng med det undervisningsmateriale der er anvendt): ordforklaring: Hvad betyder begrebet komposition? Hvilke kompositionskoncepter findes? Hvad betyder et delbegreb som kompositionsstruktur? konceptforklaring: Hvilke konklusioner kan drages af en kompositionsstrukturanalyse? Er et tallets koncept anderledes end et af nutidens koncepter? Hvad betyder komposition som led i en (eller anden) kunstnerteori? Hvad betyder komposition som led i en stil-analytisk kunsthistorisk teori? Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 5\n6 anvendelse i en bestemt sammenhæng: Hvordan kan jeg vise, hvad en komposition indeholder? Hvordan kan jeg i forhold til et konkret eksempel forklare, hvad komposition ifølge den teori som vi har behandlet, er eller opfattes som?. e. eleverne lærer at vælge selv I læreplanerne kan læses, at eleverne lærer at vælge selv: vælge og analysere et relevant billedmateriale med udgangspunkt i en overskuelig faglig problemstilling. Læreren skal derfor være forsigtigt med at servicere eleverne for meget. Det anbefales at opfordre eleverne til at finde et ekstra billede, hver gang læreren inddrager et billede. Eleverne inddrager således supplerende stof (2.3) som formuleres i læreplanen således: Eleverne kan kun opfylde de faglige mål ved at inddrage værker, som eleverne selv vælger eller formgiver. På denne måde lærer de også at kommunikere om og ved hjælp af visuelle udtryk. Eleverne lærer at notere nødvendige oplysninger, som de finder sammen med det billedmateriale. Eleverne noterer ligeledes analytiske pointer, sammenhængen billedet går ind i. At kommunikere om visuelle udtryk vil altså sige, at eleverne lærer at formidle billedkunst og arkitektur samt fænomener fra hele det visuelle felt. I denne formidling lærer eleverne at vælge de rigtige billeder i den rigtige sammenhæng ud fra den opgave, som de har fået, og som kan være med til synliggøre den pointe de gerne vil forklare. I forbindelse med eksaminationen er dette en af de afgørende kompetencer, som eleverne viser. f. analyse: præcisering i forhold til 2008 læreplanerne I læreplanerne er formuleringen omkring de analytiske synsvinkler ændret således, at der ikke kan herske tvivl om, hvordan det skal fortolkes: praktisk og teoretisk arbejde med følgende tre typer faglige problemstillinger: formalanalytiske, betydningsanalytiske og socialanalytiske De faglige problemstillinger og ikke de valgte metoder er formalanalytiske, betydningsanalytiske og socialanalytiske. At eleverne kommer til at blande forskellige analytiske tilgange, behøver ikke at være katastrofalt, så længe eleven er i gang med at forholde sig til den faglige problemstilling, som eleven eller læreren har formuleret. Hvis det faglige problem er beskrevet klart, vil det analytiske arbejde ikke blive afsporet, når en elev eksempelvis bruger socialanalytiske aspekter i forhold til en betydningsanalytisk problemstilling. Læreren kan eventuelt sætte eleverne med enkle spørgsmål på spor igen: hvordan hænger det, du siger nu, sammen med det, vi gerne vil vide og undersøge. I denne sammenhæng skal det understreges, at (eksamens)spørgsmålet "lav en betydningsanalyse", "lav en formalanalyse" eller "lave en socialanalyse" af det ene eller det andet værk ikke er i overensstemmelse med læreplanerne. Spørgsmålet udpeger ikke en problemstilling men en analysemetode. Et betydningsanalytisk problemstilling kan være: rekonstruer hvad et bestemt billede dengang sandsynligvis har betydet - og i denne forbindelse kan læreren og eleverne i undervisningssituationen finde tekster, andre Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 6\n7 billeder, eller internetoplysninger, som kan belyse netop dette tema. Spørgsmålet kan også være, at undersøge hvad billedet fortæller mennesker i dag, og at finde ud af, hvordan billedets tema i dag er blevet synliggjort. Andre betydningsanalytiske problemstillinger kan være: visuel-slang (fx undersøgelse af visuelle symbolers anvendelse i ungdomskultur). Hvordan bliver nationalitets følelser udtrykt i bestemte bygningsværker? Eller hvordan form, farve og overflade behandling er med til at skabe et bestemt værks stemning. Typiske formalanalytiske problemstillinger har at gøre med stilspørgsmål,, med udvikling af gengivelse af eksempelvis landskab, med æstetik og med fremstillingsprocessen. Socialanalytiske problemstillinger vil ofte være problemstillinger som kunstnerens position i samtiden, med kommunikations afhængighed af målgruppe, eller publikummets rolle i kunstværkets tilblivelse. Om denne problematik kan med fordel læses billedkunst B niveau vejledningen (3h). Teksten er dog skrevet med et B niveau hold for øje. Siden eleverne selv skal kunne bakse med stoffet, må de lære at genkende forskellige typer problemstillinger (ledes efter fakta, er vi interesseret i fortolkning eller vil vi vide, hvordan værket eller værkets skaber forholder sig til samfundet), og kende en måde opgaverne kan gribes an på. Meget overordnet lærer eleverne på C-niveau at finde relevant billedmateriale som kilder, og som "bevis materialer" af bestemte antagelser; finde relevante tekst dele herunder tekster, som forklarer deres analytiske parametre (hvad menes med komposition), som informerer om værket eller sammenlignelige værker; og at eksperimentere praktisk med problemstillingen (eleven lærer at tale ud fra praktiske erfaringer). g. kunsthistorie på C niveau I de reviderede læreplaner er formuleringen om kunsthistorisk spredning forenklet således, at der kun er 3 perioder tilbage. Grunden til forenklingen har været, at nogle lærere har ment at netop denne kunsthistoriske del krævede for meget af eleverne. Efter 2010 revisionen kræver læreplanen, at eleverne kan skelne mellem tre udvalgte kunsthistoriske perioder med den i kernestof nævnte spredning og beskrive disse periodes væsentligste træk. I kernestof afsnittet nævnes følgende spredning: udvalgte værker og tekster herom med følgende spredning: 1. før ca. 1750, 2. efter ca samt 3. kunst fra de seneste fem år, herunder global samtidskunst. Inden for disse perioder vælges værker fra tre kategorier: a. billeder på flader, b. skulpturer og installationer samt c. arkitektur. Målet og tilhørende kernstof-punktet begrænser og udpeger læreplanens kunsthistoriske ambitioner. Ideen er, at eleverne selv lærer at lege kunsthistoriker frem for at huske svarene fra læreren og bogen udenad. Der er valgt tre (og ikke flere) perioder, således at eleverne indenfor rimelighedsgrænser kan lære at skelne disse tre udvalgte perioder på grundlag af selvlavede analyser. Der er ikke krav om at kunne skelne kunsthistoriske finfordelinger indenfor de tre nævnte perioder. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 7\n8 Det skal understreges at den sidstnævnte del kunst fra de seneste fem år, herunder global samtidskunst ikke er en kunsthistorisk periodisering. I den kunsthistoriske periodisering er de sidste fem år del af udviklingen fra perioden efter ca (" efter ca " skal læses som nu). Begrundelse for forpligtigelse til at inddrage kunst fra de seneste 5 år er snarere didaktisk / pædagogisk end kunsthistorisk. Eleverne må gerne forlade gymnasiet i visheden om, at visuelle fænomener også skabes i dag, og at nutidens kunst fortæller om nutidens problemer. At der skal inddrages global samtidskunst i forbindelse med kunst fra de sidste fem år, vil selvfølgelig sige, at global samtidskunst, som er ældre end 5 år meget gerne må (men ikke skal) indgå i behandling af kunst efter Definitionen af global samtidskunst kan være forskelligt i forskellige undervisningsmaterialer. Definitionen kan derfor uden problemer hentes fra holdets undervisningsmateriale. Meget overordnet kan global samtidskunst defineres som den form for kunst, der som sådan udstilles eller er udstillet på de international anerkendte udstillingssteder. Indenfor de tre (eller historisk set: to) perioder kan læreren eller eleverne vælge nedslag. For at kunne nå det mål, at eleverne selv kan skelne mellem perioder og finde ud af hvordan de typiske træk kan beskrives, bliver læreren nødt til at tænke i store klare modsætninger. Der er ikke tid til samtlige "ismer", og de kunsthistoriografiske problemer som knytter sig til "ismerne" er ikke C-niveau stof. Kunsthistorie, som beskrevet i de fleste undervisningsbøger, er en blanding forskellige kunsthistoriografiske teorier: fx stilmæssige sammenhænge, sociale kunstnersammenslutninger, avantgarde ideologier, og evolutionære teorier. De elever, som vil forstå, hvad kunsthistorisk finfordeling præcis handler om, har ingen chance. Problemet med visuelle fænomener er imidlertid, at de i kraft af deres umiddelbarhed afslører denne kunsthistoriografiske problematik længe før eleverne kan sætte ord på det. Der er ikke krav om kunsthistoriografisk viden på C niveau (som er valg-område på B niveau). Derfor kan målet med at skelne mellem forskellige perioder med fordel kombineres med det analytiske arbejde, i stedet for den kulturhistoriske tilgang. Siden det "at skelne" er målet, kan der med fordel arbejdes med sammenlignende analyser på tværs af historien og baseret på de faglige problemstillinger der arbejdes med i undervisningen i øvrigt. Det anbefales at stimulere eleverne i selv at fremstille inddelinger baseret på et overskueligt materiale. Eleverne lærer således at konstruere deres egen kunsthistorie. h. kategorier eller discipliner Indenfor de tre perioder arbejder eleverne med tre kategorier, der er de samme tre kategorier, som de praktisk og teoretisk beskæftiger sig med i deres analytiske arbejde, herunder arbejdet med gengivelsesstrategier og i deres visualiseringsopgaver. Analyse, at skelne mellem perioder, gengivelse og visualiseringsopgaver kan derfor med fordel opfattes som mere eller mindre sammenhængende eller i det mindste som arbejdsområder, som eleverne kan arbejde parallelt med. Læreplanen nævner følgende tre områder: 1. flader, 2. skulpturer og installationer samt 3. arkitektur. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 8\n9 I læreplanerne opfattes således installationer som variationer af skulpturgenren. Det er klart at der findes kunstformer, som er svært at placere indenfor en af de tre kategorier. Visuelle fænomener er generelt ikke tænkt disciplinært. Nogle kunstnere arbejder gerne i grænseområder. Overordnet handler det om, at eleverne møder forskelligartede former for kunst. Læreren skønner om bredden er i overensstemmelse med læreplanens intensioner. i. teori og praksis At fremstille billeder eller at reflektere over billeder (kort sagt: praksis og teori) hænger sammen således, at teori kan give anledning til praksis og elevernes selvfremstillede opgaver inddrages i reflekterende teoridannelse. I begge tilfælde er målet at forstå undervisningens pointe. Nogle analytiske elementer forstår eleverne nemmest, ved at de selv arbejder praktisk med dem, andre elementer vil forblive teoretiske. Nogle lærere eller nogle klasser vil lægge undervisningens tyngdepunkt i en undervisning, som tager udgangspunkt i andres værker, andre klasser eller lærere tager oftere udgangspunkt i visualiseringsopgaver. I begge tilfælde kan slutresultatet være det samme. De forskellige tyngdepunkter har selvsagt indflydelse på den måde, eksamensopgaverne vil blive stillet. Har udgangspunktet overvejende været elevernes egne visualiseringsopgaver, må en eksamensopgave tage udgangspunkt i disse. Hvis udgangspunktet overvejende har været andres værker, må eksamensopgaven afspejle dette. j. Supplerende stof Det stof, der kan inddrages som supplerende stof, er stof, som giver flere perspektiver til kernestoffets emner. Det kan hentes mange steder fra, også eller især fra andre fag. Eksempelvis kan biologibøger anvendes for at få en anden tilgang til det at se. Molekyle-modeller fra kemi kan undersøges som visualiseringer af normalt usynlige fænomener. Elevernes egne skitser i forbindelse med et naturvidenskabelig eksperiment kan undersøges og analyseres for at øge kursisternes forståelse for formidling ved hjælp af naturvidenskabelige visualiseringer. Grafer og skemaer fra samfundsfag kun ligeledes undersøges på deres kommunikative muligheder og begrænsninger. I disse tilfælde kan der være tale om tværfaglig samarbejde, men eleverne kan også opfordres til at finde relevant billedmateriale i de bøger, som de har fået udleveret i de andre fag i forbindelse med andre billedkunstfaglige projekter. I det hele taget er det vigtigt at give eleverne chance for at inddrage deres billedmateriale (fra andre fag eller fra billedkunstfaget) i undervisningen. k. Samspil med andre fag I forbindelse med visualiseringsopgaver og analyse er der i denne vejledning lagt op til at eksperimentere med samspilsformer. Hvis undervisningen gennemtænkes er det svært at forestille sig at en "redskabsfunk- Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 9\n10 tion" af billedkunst i et fagligt samarbejde ikke også kan gavne faget selv. Eleverne kan lære meget om "at kommunikere om og ved hjælp af visuelle udtryk" ved at lave en plakat til biologi. Dele af kernestof og supplerende stof i billedkunst som obligatorisk fag og studieretningsfag vælges og behandles, så det bidrager til styrkelse af det faglige samspil i studieretningen.. I samarbejdet i almen studieforberedelse med gymnasiets øvrige fag lærer eleverne at forstå billeder og arkitekturs betydning i en historisk, samfundsmæssig og kulturel kontekst. 3. Tilrettelæggelse / Didaktiske principper a. tilrettelæggelse, arbejdsformer og mål På C-niveau vil en del øvelser og opgaver være korte og tydeligt struktureret ud fra præcis det mål og de læringselementer, der sigtes på. Det anbefales, at der på C-niveau ikke arbejdes mod for mange mål på en gang, specielt ikke i starten af året. Se eksemplet i skema 3. En god klasse kan i slutningen af året lave mere komplekse projekter, hvor de fx selv vælger mål og evalueringskriterier. Se eksemplet i skema 4. Men eleverne skal også til eksamen kunne gøre rede for projektet på en måde, der knytter projektet direkte til faglige mål og kernestof. Opgaveplan / forløbspapir / opgaveformulering 2.1 / 2.2 (overordnet) (skal angives i undervisningsbeskrivelse) Målsætning Analyse Visualiseringsopgave Kernestof Betydningsanalytisk emne: ro og uro Konkret (kan angives i undervisningsbeskrivelse) Hvordan kan et billedes udtryk formgives? Udtryk / ekspressive symboler Praksis + teori Find og lav selv et eksempel på ro uro (rækkefølge: først selv prøve, formulere regler på grund af eget eksperiment, derefter findes eksempler) Elever formulerer deres regler for ro uro, anvender disse på andres og egne billeder Evalueringskriterier Tekst om emnet 1. Virker visualiseringsopgaverne efter hensigten? 2. Kan eleven fortælle og sandsynliggøre reglerne? 3. Kan eleven bruge teksten i forhold til visualiseringsopgaverne Skema 3. På C-niveau anbefales det, at læreren afgrænser lærestoffet og tilpasser det til timetallets størrelse samt elevernes alder og erfaring. Det er bedre at eleverne har forstået lidt færre ting, som de kan bruge i deres prak- Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 10\n11 tiske og teoretiske analysearbejde, end at alle muligheder nævnes, som eleverne ikke kan bruge, da alle muligheder er for omfattende. Hvis de samme elementer anvendes i praktiske og teoretiske opgaver, bliver disse elementer nemmere at bruge i forbindelse med analytisk arbejde med andre og egne tiltag. Hvis elementerne kommer igen på senere tidspunkter, bliver eleverne mere fortrolige med det. Læreren bør huske, at læreplanen beskriver hvad eleverne skal gå igennem. Der er ikke tid til at gøre undervisningen mere omfattende end læreplanen foreskriver. For at kunne forstå opgaver, læse tekster, kunne formulere spørgsmål osv. (kort sagt: at opnå kompetencerne fra læreplanens pkt. 2) må eleverne lære et fagligt sprog. Da gloserne ofte dækker over ideer eller koncepter osv., er det at kende bestemte begreber ikke nok. Eleverne lærer samtidig med begreberne nogle koncepter at kende og ideerne bag koncepterne. Derfor kan ikke alt nås. Hvis eleverne fx har fordybet sig i farvelære, bliver der mindre tid til kompositionsforståelse. Eleverne kan med fordel tage udgangspunkt i et eksempel på anvendelse af bestemte begreber i en eksisterende tekst. Her indgår de i en sammenhæng, som kan gøre, at eleverne forstår, at det er relevant at lære om netop dette begreb eller koncept. Eksempler på forløb, sammensat af forskellige dele: kort kursus forløb, klasseundervisning og emnebaseret projekt. Timer til hele forløbet: 12 timer Eksempel 1 Hvornår? Begyndelse af skoleåret mål / kernestof: Visualiseringsopgave Betydningsanalyse Gengivelsesstrategi i malerkunst (før 1400, , nu, sidste 5 år.) 1. Kort kursusforløb 2 timer At overføre et billede (fotografi / skitse) ved hjælp af projektion (lysbillede, overhead, epidiaskop e.l.) samt farvelægning teori: - ideer / meninger om at overføre billeder - variationer samt metoder 2. klasseundervisning 1 time Anvendelse af hjælpemidler i kunsten: forskellige strategier: skakbræt, karton, projektion teori: - ideer / meninger om at overføre billeder - variationer samt metoder 3. klasseundervisning 1 timer Betydning: kropsholdning og ansigtsudtryk teori: - konvention (kultur afhængigt kropssprog) versus kropsudtryk (indlevelse) 4. emnebaseret projekt 7 timer + evaluering 1 time Emne + pointe: Det modsatte : Med et billede fra portfolioen som udgangspunkt laves at stort billede (mindst: 100 x 50) hvor kropsholdning og/eller mine signalerer det modsatte af originalen. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 11\n12 Timer til hele forløbet: 18 timer Eksempel 2 Hvornår? Halvvejs mål / kernestof: Visualiseringsopgave Formal-analyse Gengivelsesstrategi 2 Kunst fra efter klasseundervisning 2 timer Tilfældighed som element i kunsten fra ca 1600 til i dag som formelt element. Eksemplerne tages fra arkitektur fx. overfladestruktur, (naturlige strukturer i sten), sammensætning af elementer (stensammensætning af Inkatempel), komposition (Gehry skitser), skulptur (fx spor i ler spor i bronze), og malerkunst fx drippings, evt. som led i en gengivelsesstrategi (drippings der forestiller regn) 6. kursusforløb 5 timer Praktiske eksperimenter med tilfældig-udseende teknikker i forskellige discip iner 7. klasseundervisning 2 timer Løbende evaluering: hvordan laves effekterne, hvad blev de brugt til? Hvad kan jeg bruge dem til? 8. emnebaseret projekt 8 timer + evaluering 1 time Emne + pointe: tilfælde som element i valgfrit emne readymade: Evt. Duchamp: 3 Standard Snore ( ) Timer til hele forløbet: 20 timer Eksempel 3 Hvornår? Slut til dygtig 1.g mål / kerne- 9. problemorienteret projekt (10, 11 og 12 planlægges og specificeres som led af projektet) Her brænder jeg for (eleven stiller selv emnet + spilleregler op, finder relevant materiale udenfor og indenfor portfolioen) 10. klasseundervisning 2 timer Elev-præsentationer af projektet vha fundet billedmateriale 11. kursusforløb a, kursusforløb b 2-4 timer pr gruppe (en gruppe modtager kursusforløb som undervisning, de andre elever arbejder selvstændigt videre på deres projekt) Klassen inddeles i grupper med sammenlignelige kursusbehov fx. fotoredigering, perspektiv, fremstilling af pap- 12. klasseundervisning 2 timer Emne + pointe: Evaluering / præsentation af projekterne Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 12\n13 stof: Alle elementer kan indgå (eleven bestemmer) modeller Skema 4. b. eksamensprojektet I eksamensafsnittet (Prøveform 4.2) kan læses, at eleverne fremstiller et eksamensprojekt: Prøvedelen i eksaminandens eksamensprojekt Grundlaget for denne del af prøven er eksaminandens eksamensprojekt. Denne del af eksaminationen består af et indledende oplæg, hvor eksaminanden redegør for og diskuterer centrale elementer i projektet, samt af en uddybende samtale mellem eksaminand og eksaminator. Eksaminationstiden er maksimalt 10 minutter for denne del af prøven. Projektet kan med fordel lægges i den sidste del af undervisningsåret. Som projekt anbefales det, at stille nogle klare spilleregler, at gøre klart overfor eleverne, hvordan praktiske og teoretiske elementer hænger sammen, og at forberede eleverne på præsentationen af projektet, som maksimalt må vare 10 minutter. Læreren og holdet kan vælge ét fælles tema eller mange individuelle temaer. Det sidste er en fordel for stærke elever, en ulempe for svagere elever. Temaet kan være et emne som "krig", det kan være en disciplin som arkitektur (hvor eleverne eksempelvis formgiver en model af en rumoplevelse som de selv har fundet frem til: "kongelig rum", "helligt rum", "labyrinth" osv.) I forbindelse med projektet fremstiller eleverne et værk eller værker, og finder de relevant billedmateriale samt tekster i mindre omfang. Siden eksamensprojektet indgår i eksamensbedømmelse, kan den ikke bedømmes i forbindelse med karaktergivning i øvrigt. 4. Evaluering a. Løbende evaluering Elevens arbejde, progression og selvevaluering fastholdes i portfolioen. Portfolioen indeholder ofte: - elevfremstillede værker samt noter - værker (eller fotos af værker) fremstillet af andre, valgt af læreren samt noter - værker (eller fotos af værker) fremstillet af andre, valgt af eleven selv samt noter Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 13\n14 - undervisningsmateriale, uddelt af læreren (herunder: opgavebeskrivelser, undervisningmaterialer i øvrigt.) samt noter - materiale, som andre fag har bidraget med samt noter - evt. materiale som eleven selv har fundet frem til samt noter - evt. bemærkninger vedr. (løbende) evaluering Med udgangspunkt i portfolioen vurderes elevens arbejde løbende i forhold til de stillede opgaver. Eleven redigerer sin portfolio, så teoretiske og praktiske problemformuleringer, researchmateriale og opgaveløsninger tydeligt formidles. I forbindelse med evalueringen - både den løbende (eller: formative) og summative evalueringer - bør det være klart, hvad evalueringen baseres på. Dels baseres evalueringen på de krav, som kan læses i læreplaner. I læreplanerne er kravene formuleret generelt. Specifikke krav, som stilles i et konkret forløb må også være så klare og utalte som muligt. Dels kan kravene fremgå af opgaven, som læreren har formuleret og dels kan eleverne selv have formuleret evalueringskriterier. Læreren bør være bevidst om evalueringsfaldgruber: misforståelser vedr. kriterier mellem lærer og elever, lærerens "smag" som evalueringskriterium, og mangel på tid til evaluering (en god evaluering tager meget forberedelsestid, som i dagligdags undervisning næppe er plads til). Indholdet af portfolioen må i store træk kunne læses i undervisningsbeskrivelsen. b. Prøveform Eksamen er ændret i forhold til 2009 læreplan. Der er indføjet en eksamination af eksamensprojektet i prøveformen. Herved bliver eksamenen på C-niveau todelt: Der afholdes en mundtlig prøve, som består af to dele: - en prøve i eksaminandens eksamensprojekt - en prøve i det teoretisk-analytiske stof på grundlag af en opgave, som tager udgangspunkt i eksaminandens portfolio, jf. pkt Eksaminanden vælger rækkefølgen eller kan vælge at flette de to dele sammen. Eksaminationstiden er ca. 30 minutter pr. eksaminand. Forberedelsestiden er ca. 60 minutter pr. eksaminand. Prøvedelen i eksaminandens eksamensprojekt Grundlaget for denne del af prøven er eksaminandens eksamensprojekt. Denne del af eksaminationen består af et indledende oplæg, hvor eksaminanden redegør for og diskuterer centrale elementer i projektet, samt af en uddybende samtale mellem eksaminand og eksaminator. Eksaminationstiden er maksimalt 10 minutter for denne del af prøven. Prøvedelen i det teoretisk-analytiske stof på grundlag af eksaminandens portfolio. Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 14\n15 Opgaven formuleres af eksaminator inden for et emne, der er valgt således, at eksaminanden kan inddrage eksempler på tværs af portfolioen, jf. pkt Eksemplerne er dels fremstillet af eksaminanden, dels fotografier eller reproduktioner af eksempler fremstillet af andre. Eksaminanden besvarer opgaven med udgangspunkt i portfolioens indhold. Besvarelsen uddybes i en efterfølgende samtale mellem eksaminand og eksaminator. Opgaven til det teoretisk - analytiske del skal formuleres således at: 1. Formuleres indenfor et emne (og ikke på grundlag af ekstemporalt billedmateriale) 2. Eksaminanden må kunne inddrage eksempler på tværs af portfolioen. (og ikke kun vedrøre et forløb i portfolioen) 3. Eksemplerne er dels fremstillet af eksaminanden, dels fotografier eller reproduktioner af eksempler fremstillet af andre. (NB både selvfremstillede og værker fremstillet af andre må kunne inddrages) I opgaveformuleringen kan med fordel de krav der stilles til eksaminanderne formuleres. Fx kan der stå, at der inddrages eksempler, som er behandlet i forbindelse med forskellige forløb. Selvom eksamensformen er ændret, er hovedformålet med anden del den samme som før. De gamle vejledninger kan med fordel bruges som inspiration. c. Den selvstuderende Afsnittet, som har ligget på uvms billedkunstsite, er nu integreret i læreplanen: Til eksamenen har eksaminanderne lavet en portfolio, som er i overensstemmelse med læreplanens krav. Portfolioen indeholder en samling selvlavede arbejder, reproduktioner eller værker lavet af andre samt relevant litteratur. Portfolioen skal indeholde materiale, så eksaminanderne kan vise, at de har opnået de nødvendige faglige mål, jf. pkt. 2.1., og portfolioen skal have den bredde, der nævnes i læreplanens afsnit om kernestoffet, jf. pkt. 2.2., samt supplerende stof, jf. pkt Eksamen foregår i øvrigt som beskrevet i læreplanen. Eksaminator formulerer én eksamensopgave på grundlag af portfolioens indhold. Vær opmærksom på, at en selvstuderende, som ikke kan fremvise en brugbar portfolio, ikke kan gå op til eksamen. Eksamensopgaven til den selvstuderende skal formuleres således, at den er i overensstemmelse med portfolioens indhold. d. Bedømmelseskriterier Selvom eksaminationen er delt i to dele, gives én karakter på grundlag af en helhedvurdering. Billedkunst B-niveau stx Billedkunst C-niveau stx og hf Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 15\n16 Karakter Vejledende beskrivelse Vejledende beskrivelse 12 Gives for den fremragende Eksaminanden: Eksaminanden præstation, der demonstrerer inddrager forskellige aspekter af udvælger et velfungerende visuelt udtømmende opfyldelse af fagets mål, med ingen eller få uvæsentlige mangler. analyser af velvalgte egne og andres eksempler i en sammenhængende tolkende eller perspektiverende konklusion uden at tabe fokus. materiale fra sin portfolio, herunder egne arbejder, der fungerer fremragende som eksempler ved besvarelsen af eksamensopgaven. 7 Gives for den gode præstation, der demonstrerer opfyldelse af fagets mål, med en del mangler. 02 Gives for den tilstrækkelige præstation, der demonstrerer den minimalt acceptable grad af opfyldelse af fagets mål. gør rede for analysens fokus, og relaterer det til analytiske synsvinkler og / eller gengivelsesstrategier. forklarer sammenhængen mellem analytiske aspekter og praktisk arbejde. bruger konkrete eksempler, og inddrager argumentation fra læst litteratur i kunsthistorisk periodekarakteristik forstår og anvender relevante faglige begreber. har lavet og kan gøre rede for et overbevisende projekt, hvor ide og udførelse er i overensstemmelsen med problemformuleringen Eksaminanden samler en del analytiske aspekter af valgte egne og andres værker i en konklusion, som nogenlunde hænger sammen. forklarer tilfredsstillende opgavens eller projektets analytiske synsvinkel(kler) og / eller gengivelsesstrategier. Analysen er dog ikke helt fokuseret. bruger analytiske argumenter i en kunsthistorisk periodekarakteristik forstår og anvender en del faglige begreber har lavet og kan gøre rede for et projekt, hvor ide og udførelse er i store træk i overensstemmelsen med problemformuleringen Eksaminanden samler nogle analytiske aspekter af egne og andres værker i en konklusion, som dog ikke helt hænger sammen. Set som enkeltdele behandles aspekterne dog rigtigt. Eksaminandens kunsthistoriske periodekarakteristik er ikke helt overbevisende. Eksaminanden kan dog beskrive forskellige karakteristiske træk af værker, lavet i de fire forskellige perioder eller bestemte nedslag i disse perioder. har lavet og kan gøre rede for et projekt, hvor ide og udførelse i mindre samler adskillige analytiske elementer i en sammenhængende konklusion og overbevisende formidle konklusionens synsvinkel eller bagvedliggende gengivelsesstrategi. forstår og anvender elementære fagudtryk. påviser adskillige karakteristiske træk fra de udvalgte kunsthistoriske perioder, der indgår i det benyttede visuelle materiale. har lavet og kan gøre rede for et projekt, hvor ide og udførelse er i store træk i overensstemmelsen med problemformuleringen Eksaminanden udvælger et visuelt materiale fra sin portfolio, herunder egne arbejder, der fungerer nogenlunde tilfredsstillende som eksempler ved besvarelsen af eksamensopgaven. samler nogle analytiske elementer i en konklusion og formidler konklusionens synsvinkel eller nogle træk af den bagvedliggende gengivelsesstrategi. forstår elementære fagudtryk påviser nogle få karakteristiske træk fra de udvalgte kunsthistoriske perioder, der indgår i det benyttede visuelle materiale. Eksaminandens valg af et visuelt materiale fra sin portfolio, herunder egne arbejder, kan ikke bruges overbevisende ved besvarelsen af eksamensspørgsmålet. Eksaminanden behandler enkelte analytiske aspekter rigtigt uden dog at kunne konkludere på dette grundlag. Eksaminanden kan beskrive enkelte og mindre betydningsfulde karakteristiske træk af værker, lavet i nogle af de fire forskellige perioder eller bestemte nedslag i disse perioder. har lavet et projekt, hvor ide og udførelse i mindre grad er i overensstem- Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 16\n17 Skema 5. grad er i overensstemmelsen med problemformuleringen melsen med problemformuleringen Vejledning / Råd og vink Stx-bekendtgørelsen 2010 Billedkunst C 17


Er den nuværende ledelse kompetent? - AGF - GF-Forum\nBaggrunden for spørgsmålet er den udvikling, vi har set de seneste år. Der er flere parametre at tage stilling til:\n1) Økonomisk ansvarlighed\n3) Udfordringer: Især håndtering af problemer med staben, især træneransættelser og -fyringer\nNej, de er ikke inkompetente\nAd 1: Vi har vel ikke været tættere på et plus end vi var i sidste regnskab\nAd 2: Vi har vel ikke haft et bedre transfervindue i 5 - 10 år end det sidste\nAd 3: Her er der vel ingen af os der ved hvad der egentligt er op og ned i de forskellige sager\nJeg mener ikke vi har haft en mere kompetent ledelse i de 25 år jeg har fulgt klubben. Ikke at det nødvendigvis siger så meget....men jeg synes det er virkeligt stærkt team vi har på direktionsgangen og jeg har fuld tillid til dem og deres gøren\nJa, det er den, og det er den bedste, vi har haft siden vi gik over til professionel fodbold. Det gælder både bestyrelse og ansatte ledere.\nDens svageste led er formentlig JN, hvis ledelsesstil ifølge rygterne kan være konfrontatorisk og konfliktskabende, og hans forsøg på at optræde som fanpleaser og tough guy virker ikke gennemtænkte. Han er gået fri af kritik indtil videre, fordi han har fået styr på økonomien, men hvis top 6-målsætningen ikke indfries igen i denne sæson og det netop offentliggjorte underskud på 9 mio. følges op af et i samme størrelse næste år, kan hans sæde hurtigt blive ubehagelig varmt. Fyringen af Glen skal formentlig også ses i det lys, og kravet til David Nielsen er ubønhørligt fra dag ét: Skaf os en placering i top-6.\nLedelsen har vel gjort deres del OK, bortset fra JNs taben hovedet, når resultaterne igen igen ikke var tilfredsstillende. I.f.t. Glen har der vel kun manglet en ting: resultaterne. Og det afgjorde sagen. Længere er den vel ikke.\nOprettet: 08.06.2008, 11:06\nKlubben har altid haft en næsten medfødt evne til at skuffe. Sådan var det i begyndelsen af 70érne og senere i dette årti skiftes de til enten at rykke op eller ned. Og ledelsen har stort set altid været op til det pinlige grænsende ringe.\nFørst med Lars i formandsstolen og de senere ansættelser af JN og PC har vi set forbedringer, som vi ikke har set siden 70érne (men JN må styre sig - også når der er fest).\nGlen har haft et af Superligaens største budgetter og han har nikket til rigtig mange handler. men resultaterne er udeblevet og spillestilen synes tilfældig, men dog måske lidt at sammenligne med den, som Ove P Langbold praktiserede.\nMere end 20 års elendighed har fået fans til at stille sig tilfreds med uafgjorte kampe mod Skive og Hjørring - jøsses- Har vi virkelig været så ringe? Ja det har vi. Find bare et par tråde fra den tid, hvor vi var nede i næstbedste række. Og nu kan vi så før kampen mod Helsingør (ja, jeg skrev Helsingør) læse, at Helsingør er en svær modstander.\nLad den elendighed slutte og ledelsen får derfor min støtte. Vi skal ikke være tilfredse med uafgjort mod klubber, som langtfra har vores budget. Kun sejr kan accepteres. Resultaterne skal følge budgetterne og Glen har været for langt væk fra denne situation.\nPhister Loysauce (01.10.2017)\nJeg har gået og summet med et indlæg til den her debat om klubbens ledelse og fyringen af Glen. Personligt mener jeg det er for tidligt, men jeg har de sidste 4-5 superligarunder mere eller mindre neurotisk tjekket bold.dk flere gange om dagen, fordi jeg havde en ærgerlig fornemmelse af, at GR var på vej ud. Jeg mener ikke det er en rimelig fyring, al den stund at der i sommerens vindue igen-igen blev hentet et veritabelt vognlæs spillere ind - heraf 3 helt uden kamptræning i kalenderåret 2017. Disse tre var åbenlyst tiltænkt en bærende rolle; det må og skal koste point og tage tid.\nPÅ PLUSSIDEN tæller det til ledelsens ros, at de fyrer Glen efter at have fundet en afløser - dvs. der er ikke et håbløst vacuum. Ligeledes er det positivt i AGF-sammenhænge at nyheden ført breakede lørdag morgen, her skal også lyde lidt ros til Lyngby for tætte vandrør.\nTimingen er til dels også fin - landskampspause giver DN et par fulde uger at arbejde med sin trup - det er vel den bedst tænkelige start for en træner midt i en sæson, med mindre man havde valgt at vente til vinterpausen. I forhold til, at DN var på plads, så er der noget der tyder på at beslutningen blev truffet omkring Randers-blamagen, måske Fredericia-fadæsen, hvis det er gået stærkt med forhandlinger osv. På det tidspunkt var jeg også tilbøjelig til at ønske GR fyret, men jeg er fan og følelsesmenneske, det duer ikke at klubbens ledelse er SÅ meget i kontakt med deres indre fan...\nPÅ MINUSSIDEN tæller pudsigt nok timingen: lige efter en 1-5 sejr hvor holdet retteligt er i højt humør, detonerer man sådan en bombe. Det må selvsagt give uro, og det har det da i dén grad også gjort. Det trækker også ned, at man tilsyneladende overhovedet ikke har overvejet at tage spillerne i ed - de virker meget overraskede, så man har ikke engang spurgt spillerudvalget (jeg formoder der må være et), om de stadig tror på projektet osv... Jeg vælger også at tælle det minussiden at man hyrer en - i superligasammenhænge - meget urutineret træner. DN slår mig som en solid Nordjyde, der ikke lader sig ryste eller kue af ret meget, men han har ikke ret meget ballast til den opgave han står overfor nu. Jeg kan godt forstå han takker ja, enhver træner med ambitioner og selvtillid, ville vel takke ja til den her opgave - med mindre de var relevante for en af de større ligaer naturligvis. Efter så megen snak om kontinuitet og tålmodighed og proces, virker fyringen altså også en kende overilet, det synes jeg trækker ned.\nJeg lander på at det ikke er et genialt træk af klubbens ledelse, men det er måske heller ikke komplet idiotisk, som jeg syntes i starten. Personligt kommer jeg ikke til at savne Glen og hans konsulentagtige facon, jeg bryder mig faktisk ikke om så mange plus-ord på én gang. Men jeg synes at han, som Wieghorst, får et uretfærdigt sortie og bliver behandlet mindre end retfærdigt, og jeg mener at al snak om kontinuitet og proces nu må forstumme. Nu tæller kun resultater.\nRamloser (27.10.2017), SteenA (01.10.2017), Hehe (01.10.2017), mmmdk (01.10.2017)\nNår man har fået pløjet sig gennem diverse medier tegner der sig et billede af der allerede var truffet en beslutning omkring at GR skulle stoppe hos grundet en klar uoverensstemmelse mellem JN og GR, opstået på baggrund af en kamp i maj, hvor JN efterfølgende havde været kraftigt efter spillerne og hvor GR var voldsomt uenig omkring JN´s tilgang til tingene...der har tilsyneladende været et møde mellem GR og Bestyrelsen, hvor GR har forsøgt vælte JN - men Bestyrelsen har så støttet JN, hvorefter man har været i kontakt med DN for at få ham til at tage over.\nDN har så først villet spille Europa kampene færdig med Lyngby, derfor blev det først nu her i landskampspausen fyringen blev effektueret, og ansættelsen af DN realiseret.\nSå beslutningen har været truffet siden det fatale møde i juni.....\nJeg håber dette give David Nielsen et lille forspring, da han jo alt andet lige har vidst der var stor sandsynlighed for, at han senere skulle overtage jobbet hos AGF...lad os håbe på en " jump-start " for DN.\nJa starten bliver vel ret så epoke gørende, både for JN og Co og DN, taber GF til Lyngby, så er det virkelig shitvejr iforhold til om GR skulle være blevet på posten, og vinder de, kan de måske endda betyde en stime af positive resultater (man kan jo håbe den mandskabsbehandling DN skulle være kendt for, kan rykke noget der)\nDog tankevækkende, sidst vi havde en som primært er kendt for mandskabsbehandling, og måske knap så meget taktisk, ja der rykkede vi ned under fisefod. Udover ej at forglemme, VM år næste sommer\nDet er jo et af de rygter, som det kunne være rart at få af- eller bekræftet. Har kontakten til DN været der siden juni, så kan man jo også spekulere over om PC har drøftet spillerindkøb med DN i transfervinduet. I så fald har man jo i hvert fald kørt et uærligt spil overfor Glen. Jeg tror dog højest at man har haft en føler ude på DN engang i løbet af forsommeren - fået svaret at det ikke kunne blive aktuelt på grund af Europa League - og at man så er vendt tilbage igen efter Randers-kampen.\nHar lige set på twitter, at AGF har ligaens 3.højeste pointsnit i de seneste 18 kampe.\nDet er flot isoleret set, og kan undre at det resulterer i en fyring. MEN:\nSidste 18 grundspilskampe = 19 pt i 18 kampe = 1.06/snit. Samtlige grundspilskampe under Glen sidste og denne sæson = 39 pt i 37 kampe = 1.05/snit.\nDet afdækker fint hvorfor Glens resultater ikke har været tilfredsstillende set over de to sæsoner her, selvom vi gjorde det fint i nedrykningsspillet. Dog på en noget billigere baggrund.\nHvis der var en magtkamp i sommers, hvor Glen reelt gjorde det til et spoergsmaal om ham eller JN, kan det godt undre mig hvis Glen har troet han kunne vinde den kamp. Maaske har han taenkt det alligevel bar mod enden, eller at det fra hans synspunkt var saa afgoerende at han ville risikere sin stilling paa det. Det der er relevant for den her traad, er at JN og Glen sat op over for hinanden for bestyrelsen daarligt kan vaere faldet ud til andet en JN's side.\nDer foregaar sikkert en hel masse vi ikke ved saa meget om, og jeg glemmer nok ogsaa bare noget, men nogle af de ting vi kan se udefra, som direktoeren kan tage en del af ansvaret og aeren for, er bl.a.:\n- Stoerre budget for den sportslige sektor\n- Flere sponsorindtaegter\n- Forskellige tiltag til at traekke folk paa stadion\n- Forbedrede faciliteter paa Fredensvang\n- Yderligere fokus og udvikling af ungdomsafeling/klubsamarbejde\n- Lidt bevaegelse i debatten om nyt stadion\nDet er forsoegt sat op saadan lidt i den raekkefoelge det hurtigst kan faa positiv indflydelse paa resultaterne, men det er selvfoelgelig ikke helt stringent og haenger sammen indbyrdes, saa stoerre sposorindtaegter fx giver flere penge i den sportslige sektor. Der er lavet forbedringer paa Fredensvang, der allerede maa have positiv indflydelse paa traeningen, men det meste er jo stadig under opfoerelse og det er nok noget af det vigtigste der er sket i mange aar, der har betydning for dagligdagen, men nok ogsaa de spillere vi kan tiltraekke. Et forbedret/nyt stadion flytter os maaske ikke bare fra middelmaadige til gode, men er en forudsaetning hvis vi en dag skal etablere os helt fremme.\nJN er ikke direkte ansvarlig for de sportslige praestationer, bortset fra hvad han goer ved stemningen i truppen i dagligdagen eller hvis han udtaler sig i medierne, men han kan soerge for gode betingelser og for at man ansaetter de rigtige til at tage sig af det. Paa minussiden for JN kan taelle nogle mere eller mindre kontroversielle haendelser eller udtalelser, som det ogsaa ser ud som om bestyrelsen har paatalt og forsoeger at moderere, men alt i alt falder JN's resultater sat over for GR's helt klart ud til foerstnaevntes fordel. Det er lidt paerer og bananer, men maaske en sammenligning bestyrelsen har vaeret tvunget til at lave. Det er selvfoelgelig ogsaa bare meget nemmere at skifte en traener end en direktoer og selvom jeg ikke syntes Glen skulle fyres er et tvunget valg lidt en no-brainer.\nSpoergsmaalet om ledelsen er kompetent handler vel ogsaa om bestyrelse og sportschef og de har ogsaa andel i nogle af ting der er naevnt ovenfor, men direktoeren maa vaere den vaesentligste at se paa. I forhold til spillerhandler har PC ikke vaeret her saa laenge og spillere kan vaere svaere at vurdere paa kort sigt, men seneste vindue saa staerkt ud og Glen var ogsaa meget tilfreds. Hvis David Nielsen slet ikke kan forloese et spillemaessigt potentiale falder det dog ogsaa tilbage paa sportschef og direktoer.\nJeg er egentlig tilfreds med, at jeg ikke røg til tasterne umiddelbart efter nyheden breakede. Jeg læste nok nogle af de samme artikler, som du læste og det kaster jo et nyt lys over forløbet og timingen. Jeg synes faktisk, at i hele denne sæson har Glen virket lidt mere alvorlig. Han har ikke haft så let til smil og han har virket lidt mere trykket end han plejer. I seneste FMH sad jeg også og var lidt utilpas ved den måde Peter Sørensen i bedste selvtilfredse stil - som kun Peter Sørensen kan - smilede og observerede panelets spørgsmål til Glen om kontraktforlængelse, hvorefter han tog Glen i forsvar i forbindelse med pokalnederlaget. Det hele endte med, at Glen blev spurgt om kan kunne finde på selv at gå ligesom i FCM og det bekræftede han så, hvorefter de gik over til at uddele grønne og røde kort.\nMen der er ingen tvivl om, at fyringen kom som en overraskelse alligevel, men han har åbenbart tacklet sig selv ud over sidelinien, siden han gik til bestyrelsen med en klage over JN. Hvis to (fremtrædende) medarbejdere i en organisation som AGF ikke kan eller vil samarbejde, så bliver man på et eller andet tidspunkt nød til at fyre den ene eller begge to. Sådan er det. Selvfølgelig ville det have hjulpet, hvis resultaterne ville have begyndt at flaske sig noget før, for så ville JN ikke have grund til at være utilfreds og blande sig i Glens arbejde.\nMon ikke spillerne får samlet sig selv op efter skuffelsen og ser at komme videre. De har ikke så meget at gøre med fyringen, selvom de har leveret svingende præstationer. Hvis der havde været en bedre kemi imellem Glen og JN/PC, ville han højst sandsynligt have fået længere snor.\nDette indlæg er blevet redigeret 1 gange, senest redigeret af "Hehe" (01.10.2017, 20:37)\nDe ting kan man med rette rose Jacob Nielsen for.\nMen han er mislykkedes totalt på nogle langt vigtigere områder i lighed med alle tidligere direktører og bestyrelser. Det er ikke lykkedes at skabe arbejdsro omkring en træner. Glen havde aldrig en chance, fordi forventningerne som sædvanlig blev skruet så højt op, at presset endte med at kollapse hans projekt. Glen havde ganske vist selv en andel i problemet, da han sidste sæson talte bestyrelse, direktør og sportschef efter munden, da den urealistiske målsætning blev fastlagt. Der skulle have været en mellemsæson, hvor man sigtede mere beskedent, og investerede mere nøjsomt. I stedet kaster man millioner efter et helt nyt hold og forventer bedre resultater fra dag 1. Men mismatchet mellem forventninger og reel styrke betyder, at presset stiger og stiger og får hele projektet til at kollapse i sidste sæson, så AGF er tæt på den ultimative katastrofe. Der burde have været en rolig opbygning til en succesfuld 2017/18 sæson, men i stedet starter man sæsonen på klippekanten, fordi der for et år siden blev lagt en helt forkert strategi for projektet. Fournais og company snakker og snakker om det lange seje pres, men det bliver ved snakken. Man vil løbe før man kan kravle. Men så snubler man. Og det har man gjort hvert andet år siden årtusindskiftet.\nNu står man så her med en ny træner igen og minus 9 mio på årsregnskabet. Og så siger folk i denne tråd, at vi har den mest kompetente ledelse i årevis! Jamen, siger Jacob Nielsen, vi havde jo haft balance, hvis bare træneren havde præsteret, som han fik midler til. Men Glen havde aldrig en chance, for han havde ikke roen og han havde ikke tiden, til at lave stykke seriøst trænerarbejde. Og det falder tilbage på ledelsen. Det er bare så belejligt at sparke nedad.\nNogen som helst kontinuitet har ledelsen heller ikke skabt. Alle ungdomstrænere er udskiftet, mange flere gange. Det samme gælder fysiske trænere, assistenttrænere osv. PC har mere eller mindre kaldt "Den hvide tråd" for et ubrugeligt dokument, som ingen læser, fordi det er for langt.\nAt Jacob Nielsen så oven i købet ter sig som formand for en randrusiansk biker-klub i sin ledelsesstil trækker yderligere ned. Det er altså ikke et tegn på ledelseskompetence, at han hverken har kunnet samarbejde med Morten Wieghorst eller Glen Riddersholm - måske heller ikke med Jens Andersson (som jeg tror han kuppede med PC). Og det klæder ham ikke at skændes med sine spillere til julefrokoster og gennem pressen.\nCadogan (02.10.2017), Don Delillo (01.10.2017)\nDet er vel noget af en påstand, at Glen ikke har haft en chance.\nJeg gad da godt se den elite fodboldklub, hvor trænerens position ikke står til debat efter 1 1/2 år uden fremgang i spil eller resultater.\nJeg tror dog helt sikkert, at der er meget turbulens omkring JN, når først udviklingen begynder at gå skævt. JN må gerne være utilfreds, men han skal lade sin indre sportsdirektør være til når træneren endegyldigt skal ud af butikken.\nDet er dog ikke overraskende, at JN er en spradebasse omkring det sportslige. Han ved godt, hvordan man driver en fodboldforretning - rent kommercielt, men han fylder for meget på den sportslige front.\nDi Stefano (01.10.2017)\nAt Jacob Nielsen så oven i købet ter sig som formand for en randrusiansk biker-klub i sin ledelsesstil trækker yderligere ned.\nDet er sgu også kun i Randers, bikerne kører på ATV!\nJeg synes efterhånden der tegner sig et billede af, at det er JN der er problemet ift. de åbenlyse samarbejdsvanskeligheder, der gang på gang opstår i klubben.\nJeg er med på at ledere skal være lidt hårdhudede - ellers klarer de sig ikke i den her branche... MEN det klær fandme ikke en direktør for Aarhus Elite konstant at sparke "nedad", hvad enten det er efter trænere, spillere eller andre medarbejdere i organisationen.\nDet er i min optik en uhørt ledelsesstil. Selv Steinlein har fattet at det ikke hjælper at svine medarbejdere til i pressen.\nDesværre er JN LF's opfindelse, hvorfor en fyring af ham er svært at se for sig.\nCiteret fra "North"\nLF overlever vel heller ikke, hvis DN bliver et totalt flop?\nDet kan du have ret i. Det burde han heller ikke. Så snart der var enighed om, at Glen skulle ud, burde LF have trådt i karakter og sagt at det er pr. d.d.


Den kamp vil ingen tabe: Slaget om andenpladsen på Fyn | Håndbold | fyens.dk\nDen kamp vil ingen tabe: Slaget om andenpladsen på Fyn\nPubliceret 07. november 2018 kl. 13:15\nDisse tomme stole i Dalumhallerne inviterer til at blive besat, når det torsdag aften er fynsk lokalopgør i kvindernes 1. division mellem DHG Odense og Gudme HK. Foto: Niels Svalebøg\nTorsdag aften tørner de to fynske klubber i kvindernes 1. division, DHG og Gudme HK, sammen i Damlumhallerne. DHG's seniorchef håber på 400-500 tilskuere.\nHåndbold: Champions League-aktuelle Odense HC er ubestridt nummer et på Fyn, når det gælder kvindehåndbold.\nMen der er også et sprudlende fynsk håndboldliv under Jan Pytlick & Co.'s liganiveau med hele to hold i den næstbedste række, nemlig DHG Odense og Gudme HK.\nOg netop de to klubber mødes torsdag aften i sæsonens første lokalopgør - altså i en kamp, om at være kvindehåndboldens nummer to på Fyn.\n- DHG rykkede ud af 1. division, da vi rykkede op. Nu er vi endelig i 1. division samtidig - noget, Fyn i øvrigt har grund til at være stolt af. Vi har gennem årene spillet mange træningskampe mod hinanden, men det er spændende, at vi nu mødes i en afgørende kamp, siger Gudme HK-cheftræner Thomas Brandt Nyegaard, der i øvrigt tilføjer, at de mange træningsopgør som regel altid har været tætte.\nNicolai Gynther, seniorchef i DHG, fortæller, at klubben har slået markant på tromme for kampen - blandt andet med plakater rundt om i byen og på forskellige uddannelsesinstitutioner. Og der bliver gratis adgang.\n- Vi har virkelig lagt os i selen for at skabe en fed stemning, der er et lokalopgør værdigt, fastslår Nicolai Gynther, der håber, at man kan komme op på 400-500 tilskuere.\nHvis man kigger på stillingen, har oprykkerne umiddelbart fat i den lange ende. DHG har en midterplacering som nummer seks med syv point for seks kampe - og chancen for at få fat i divisionens topfelt - mens Gudme HK ligger næstsidst som nummer 11 med tre point for seks kampe.\nSamtidig kæmper Gudme HK med at finde sine ben, efter at profilen, playmaker Camilla Pytlick, er rykket til Odense HC.\nMen under pres er der en tendens til "at rykke sammen i bussen", og Gudme HK leverede i søndags ganske fremragende, da det kun blev til et snævert nederlag 20-24 til rækkens absolutte oprykningsfavoritter fra Horsens.\nDHG tog i weekenden en vigtig sejr i Aarhus - 27-25 over AGF - og fik således tanket selvtillid. Men DHG'erne ved også, at de rent faktisk blev rundbarberet af netop Horsens.\n- Men lokalopgør lever sit eget liv. Det er en kamp, ingen vil tabe. Pigerne kender hinanden - mange af Gudme HK's spillere bor også i Odense, som Nicoali Gynther konstaterer, og han tilføjer:\n- Vi har en kæmpe respekt for Gudme HK. GOG-generne er stærke, og Gudme-spillerne kommer helt sikkert med alt, hvad de har - blandt andet netop for at bevise, at de kan uden Camilla Pytlick. Fra Sydfyn kommer de altid stærkt, når man mindst venter det.\nGynther forventer en mere intens end køn kamp. Han siger:\n- Jeg tror, at det hold, der først får styr på sit forsvar, vinder.\nDHG har et par skadede spillere, som er tvivlsomme til opgøret.\nHos Gudme HK er det sikkert, at Ida Mikkelsen er ude. Hun brækkede nemlig sin ene hånd ved tirsdagens træning. Det giver sydfynske panderynker på tre'eren og venstre back.\n- Jeg tror, at det hold, der først får troen på egne evner i kampen, trækker det længste strå, vurderer Thomas Brandt Nyegaard.


Handelsbetingelser | AM-butikken\nAM-butikken modtager betaling med de fleste kreditkort eller MobilePay. Beløbet vil først blive trukket på din konto, når varen afsendes. Faktura sendes på mail samtidig med afsendelse af varen.\nAlle beløb er i DKK, danske kroner og er inklusive moms.\nAM-butikken bruger en godkendt betalingsserver, der krypterer alle dine kortoplysninger med SSL (Secure Socket Layer) protokol. Det betyder, at man ikke kan aflæse dine informationer.\nNår du handler hos AM-butikken behandles kortoplysningerne med en sikker elektronisk betalingsløsning for Visa og MasterCard/Eurocard. Alle kortoplysninger håndteres i overensstemmelse med kortorganisationernes regler.\nAM-butikken behandler personoplysninger i overensstemmelse med persondataloven.\nBetalingsbetingelserne er 14 dage fra fakturadato. Forfaldne ikke betalte fakturabeløb forrentes med 2,2 % per påbegyndt måned.\nVed manglende udligning fremsendes en rykker. Ved fortsat manglende udligning overdrages fordringen til vores samarbejdspartner, der vil stå for den videre indrivelsen af beløbet.\nAM-butikken afsender varerne senest 3 arbejdsdage efter ordremodtagelse, såfremt varerne er på lager. AM-butikken forbeholder sig ret til senere levering, hvis bestillingen falder sammen med weekend, helligdage eller lignende.\nAM-butikken kan dele en ordre på flere bøger eller titler op i flere leveringer for eksempel ved restordre.\nAM-butikken benytter under normale omstændigheder Post Danmark/GLS som distributør på såvel breve, pakker og kontraktkørsel/fragt.\nFor varer, der sendes inden for Danmarks grænser (Ikke Grønland og Færøerne), tillægges ekspeditions- og forsendelsesgebyr. For forsendelser uden for Danmarks grænser tillægges ekspeditions- og forsendelsesgebyr på de faktisk medgåede omkostninger.\nI tilfælde af, at varerne er uanbringelige på grund af forkert adresseangivelse el. lign., tillægges et ekstragebyr som distibutøren måtte tillægge.\nKunden er omfattet af de rettigheder, der fremgår af Markedsføringsloven. Se links her. Loven om visse Forbrugeraftaler. Se links her.\nEthvert produkt sælges uden ansvar for AM-butikken. Ethvert ansvar og erstatningskrav angående produktet kan kun rettes mod producenten af produktet, som sælges af AM-butikken.\nUd over det ovenstående påtager AM-butikken sig ikke ansvar for eventuelle forsinkelser og fejl, bortset fra handlinger begået med forsæt eller grov uagtsomhed.\nAM-butikken påtager sig intet ansvar for indirekte skader.\nRettes henvendelse og reklamationer til:\nAM-butikkens mail: info@ambutikken.dk\nHvis der er aftalt refusion, bedes bankoplysninger sendes på mail, så vi kan overføre det aftalte beløb.\nMeddelelsen skal gives pr. mail på info@ambutikken.dk. I meddelelsen skal du gøre os tydeligt opmærksom på, at du ønsker at udnytte din fortrydelsesret.\nDu hæfter kun for eventuel forringelse af varens værdi, som skyldes forkert håndtering. Du må ikke have taget varen i egentlig brug. Der tages forbehold for trykfejl og prisændringer.


Designfund.dk er i dag iblandt de største online webshops inden for boligartikler. Forretningens udvalg består af flere end 4000 varer fra forskellige mærker. Virksomhedens Trustpilot-score på 8,9 af 10 giver indtryk af enorm kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 826 ratings, hvoraf 583 af dem giver topkarakter. På Facebook er 12763 brugere tilhængere af Designfund.dk, og her har firmaet modtaget 31 bedømmelser med en middel score på 4,2 ud af 5, som lige så vel er utrolig overlegent.\nDubuy.dk er nu en af de bedste internet firmaer der sælger boligartikler. Virksomhedens udvalg omfatter over 18000 varer fra en række brands. Firmaets Trustpilot-score på 8,7 ud af 10 viser en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 2677 anmeldelser, hvoraf 2129 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 15637 personer tilhængere af Dubuy.dk, og herpå har firmaet modtaget 535 bedømmelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,35 ud af 5, som lige så vel er temmelig flot.\nMoebelKompagniet.dk er aktuelt iblandt de mest benyttede e-handler med boligartikler. Netbutikkens sortiment spænder over på den anden side af 1500 varer fra forskellige producenter. Virksomhedens Trustpilot-evaluering på 9 af 10 markerer en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 239 ratings, hvoraf 206 af disse giver topkarakter. På Facebook er 9539 brugere fans af MoebelKompagniet.dk, og her har forhandleren modtaget 109 bedømmelser med en middel bedømmelse på 4,9 af 5, hvilket ligeså er yderst godt.\nIllux.dk er i dag iblandt de bedste online selskaber med boligartikler. Deres udvalg omfatter over 1000 varer fra diverse mærker. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 9,2 af 10 viser god tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 235 anmeldelser, hvoraf 194 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 7513 brugere tilhængere af Illux.dk, og herpå har forretningen modtaget 44 evalueringer med en middel bedømmelse på 4,7 af 5, som lige så vel er ultra imponerende.\nWallstickerland.dk er i dag imellem de førende internet forhandlere inden for boligartikler. Webshoppens sortiment omfatter over 500 varer fra forskellige producenter. Netbutikkens Trustpilot-rating på 7,8 ud af 10 vidner om stærk kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 59 ratings, hvoraf 41 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 39170 personer fans af Wallstickerland.dk, og her har webbutikken modtaget 32 ratings med en middel score på 4,3 ud af 5, hvilket ligeså er yderst imponerende.\nVita Eos lamper søges hyppigt\nAdskillige netshops udlover i dag mange forskellige leveringsmodeller. En af de mest benyttede er nu til dags at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv henter de købte produkter på et selvvalgt tidspunkt. Denne er altså yderst let, samt endda tillige den billigste leveringsudgave.\nDu kunne omvendt prøve at få produkterne leveret til din bopæl eller til hvor du arbejder. Fragttypen bliver oftest lidt mere omkostningsfuld, men lige så vel virkelig ligetil. Den mindst kostelige fragtform af vita eos lamper er dog selv at hente pakken, hvilket står og falder med at du fysisk befinder dig tæt på vita eos lamper e-forhandlerens tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden kan være ekstremt relevant ifald vi behøver dine nye produkter om kort tid, og derfor er det temmelig meningsfuldt at du finder den forventede leveringstid på den aktuelle vare.\nEn hel del vita eos lamper online shops frembyder muligheden for dag-til-dag levering på flere varenumre, men som trods alt stiller krav om at ordren indsendes forinden et nøjagtigt tidspunkt, så de garanteret kan nå at få vita eos lamper fikset inden de pakkeansatte tager hjem.\nIndtil flere shops på nettet byder på levering uden omkostninger, men oftest er det under betingelse af at man indkøber for et præcist beløb. Som alternativ bør du tage den mest prisbevidste fragtform, som i mange tilfælde – uafhængig om du bor ved Helsingør, Slagelse eller Sæby – vil være at få dem til at bringe varerne til et afhentningssted.\nDet er efterhånden meget let gængeligt for internetbrugere at finde frem til de bedste priser på vita eos lamper hos forskellige internet handler, og til tak har mange online webshops fundet det nødvendigt at nedsætte salgsværdien på deres produkter – til drenge og piger, lige så vel som til voksne – helt i bund, og endda nogle gange garantere portofri levering.\nDet kan dog ikke desto mindre vise sig lukrativt at prøve forskellige internet webshops efter vita eos lamper udsalg før du bestiller, sådan at man er velinformeret til at skaffe sig den mindst kostelige pris.\nDu bør ikke desto mindre være omhyggelig med, at såfremt en internet butik afhænder vita eos lamper for en salgspris der anses for helt fantastisk favorabel, så kunne det tit være et faresignal om en uægte butik. Køb med betalingskort er imidlertid dækket ind under en lov, som dækker en overfor falske online varehuse.\nGenerelt slår vi et slag for køb med kort eller MobilePay. Alternativt kunne du bruge en afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, hvis du gerne vil afdrage beløbet ude i fremtiden.\nForinden nogen bestiller vita eos lamper på en e-forretning burde man ideelt set læse forhandlerens handelsbetingelser, det er dog undertiden et tidskrævende arbejde.\nEt alternativt forslag er at undersøge om netbutikken er e-mærket, hvilket bør være et fingerpeg om at online firmaet følger de danske retningslinjer, udover at e-firmaet rutinemæssigt føres tilsyn med af eksperter der har indsigt i de gældende regulativer. Dette er en god chance for at blive hjulpet, såfremt du møder besvær i processen med din shopping.\nDesuden er det at foretrække at du er vidende om de mest centrale retningslinjer der spiller ind i forbindelse med bestillingen, som fx hvilken ombytningsrettighed på vita eos lamper virksomheden tilsikrer. Her er det i øvrigt vigtigt, at man når som helst gemmer sin kvittering på e-mail, så man når som helst vil kunne bekræfte bestillingen, uafhængig om man er på gaveindkøb til en pige eller dreng.\nTrustpilot indebærer flere sikre løsninger til at verificere flere aktuelle forbrugeres ratings og derved stiller vi forslag om, at du kigger nærmere på webshoppens vita eos lamper omtaler før du køber.\nFacebook fremskaffer desuden nogle ønskværdige genveje til at få et kig ind i internet forretningens kundefokus. Her møder vi mange internet outlets som tilbyder folk at afgive en bedømmelse af ordreforløbet, hvilket også kan anvendes til at bedømme kundernes tilfredshed.\nDenne side er finansieret af reklamer. Vi har aftaler med et hold af online virksomheder derved at vi fremviser deres produkter, og får kommission i tilfælde af at en bruger fra vores side udfører en bestilling.\nFakta angående vita eos lamper og e-forhandlere vedligeholdes fra tid til anden, men vi påtager os ikke ansvaret for justeringer der potentielt er implementeret siden vi senest opdaterede de anvendte oplysninger.


Skuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm - Hoppekids fakta\nSkuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm - Hoppekids er en af topsælgerne til børnfamilierne, og det er ikke uden grund, når man kigger på kvalitet kontra pris - her får du meget for pengene. Når det handler om vores kære børn, vil vi ikke gå ned på kvalitet, og når du bruger Skuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm - Hoppekids kan du have god samvittighed. Skuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm - Hoppekids kan du trygt handle hos Babyshower. Når du gerne vil have ny klapvogne, ammepuder eller babytæpper, er vi stolte af, at du ret sikkert finder det her på siden. Barnevognen holder ikke evigt, derfor skal du passe på den. Der er de særlige punkter som stel, hjul og tekstiler, du skal holde øje med. Når du passer og plejer din barnevogn, kan den i flere år være den fsste partner på gåturen, og en velholdt barnevogn er også meget pænere at se på.\nSkuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm - Hoppekids til de små\nSkuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm - Hoppekids er en af de mest populære varer her på shoppen i den altid eftertragtede varekategori Møbler > Møbler til baby og småbørn > Tremmesenge og børnesenge - tilbehør. Der følger også lovpligtige 14 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Skuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm - Hoppekids online hos webshoppen Babyshower, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Hos webshoppens store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være dette produkt. Når der handles i webshop er priserne bedre- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nFordele når du køber Skuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm - Hoppekids online\nHusk at når du køber varer i webshops, er du stillet lidt bedre, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Loven siger, du har ret til at returnere dine varer indenfor 14 dage. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, på tværs af forskellige webshops. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser på alle tider af døgnet, så længe du er online. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse - ved online handel det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n55 anmeldelser af Skuffesæt på hjul, Hvid til sofa og etagesenge på 160 cm – Hoppekids


Find el-cykler fra populære mærker hos BikeIn | bikein\nForside / Vores udvalg af cykler / Hverdag / El-Cykler / Side 7\nVælg FarveAtlasGrey MattBasaltBlåBPLBPL (BlackPearl)CashmereDiamondBlack MatLyseblåMat sortNavy matOceanRødShiny GoldSølvgråSort\nVælg Gear5 Nexus friløb7 Gear, Shimano CB8 Gear, shimano Nexus8 Nexus CoasterDeore 1 x 10DEORE 10 SPDeore 10-51Nexus 7Nexus 7 - fodbremseNexus 8Nexus 8 fodbrNexus 8 Gates\nVælg Batteri374Wh400 Wh400wh500 wH500 Wh Active line Plus500wh625Wh625Wh Perfomance CXBosch 500 Active plusBosch 625 wH\nWinther Superbe 3 Herre\n16.999,00 DKK inkl. moms\nWinther Superbe 4\n22.999,00 DKK inkl. moms\nViser 73–74 af 74 resultater\nI mange år har producenter udviklet og innoveret på elcyklerne, hvilket betyder, at de er blevet lettere, billigere og mere effektive, end de var før. Det betyder dermed også, du ikke længere behøver at trække med en tung cykel, når du skal holde for rødt, eller når du skal stille din elcykel ved blandt andet offentlige cykelparkeringer eller cykelkældre. En gang var det næsten ikke til at trække sin cykel rundt, men ikke mere. Der er nemlig i de senere år blevet udviklet et tilbehør til cyklen, som hedder smart walk assistent feature. Denne gør det muligt for dig at trække din cykel rundt ubesværet. Vi ved, at det kan være et gedemarkedet at finde rundt i, hvilken cykel du skal have. Derfor har vi tilføjet en produktbeskrivelse til alle vores elcykler på siden, så du altid er informeret omkring, hvilke muligheder du har. Vi har også lavet en udførlig beskrivelse omkring batterier, rækkevidde, motorer og gear. Den finder du her.\nDe økonomiske fordele ved en elcykel\nDer er mange fordele ved at købe en elcykel i forhold til de mange andre transportmuligheder, der findes. Ved en elcykel vil du opleve en højere gennemsnitsfart, hvilket gør, at du altså ikke kommer til at miste specielt meget tid ved at vælge cyklen frem for bilen. I byområder vil det sågar være muligt til tider at komme før frem, end du ville have gjort i bil. Derudover kan du spare mange penge, hvis du sammenligner en elcykel med en bil. Med en elcykel bruger du kun få ører pr. km i forhold til elforbrug i forhold til de evigt stigende benzinpriser. Derfor kan du altså godt forvente, at en elcykel er et rigtig godt alternativ til både den almindelige citybike og bilen, når det kommer til at nå frem til dine destinationer.\nDe miljømæssige fordele ved en elcykel\nVores elcykler er ikke kun et billigt alternativ til bilen, men ligeledes det rigtige og fornuftige valg for både dig og miljøet. En elcykel muliggør længere ture, hvor du ellers normalt ville have taget bilen. På den måde skåner du altså miljøet hver eneste gang, at du vælger cyklen frem for bilen. Elcyklen udleder nemlig ikke noget Co2 eller forurening på samme måde, som bilen gør, og derved er du altså med til at understøtte vores miljø. Derudover giver elcyklen dig muligheden for at undgå bilen uden, at du skal bruge alt din energi på turen.\nFor rigtig mange kan det være uoverskueligt at tage den almindelige cykel, hvis de skal steder hen, som er længere væk og dermed kæmpe for at komme derhen. Med en elcykel kan du selv justere udfordringen på turen ved at indstille, hvor høj intensitet og træk, som cyklen skal generere. Med en elcykel kan du blive fri for at komme svedende frem til destinationen, men stadig sørge for at bidrage til det danske miljø.\nAt vælge sin elcykel kan være svært, hvis man ikke helt har sat sig ind i, hvordan de forskellige tilbehør fungerer og adskiller sig fra hinanden. Derfor vil vi som altid meget gerne både rådgive og vejlede dig i købet af din nye eller næste elcykel. Vi har et stort sortiment, hvor du finder mange forskellige typer af elcykler. Derfor er det nemmeste, at du først og fremmest finder ud af, hvilken cykel du har behov for. Det tekniske skal vi nok hjælpe dig med.\nDet kan dog være en fordel at gøre dig nogle tanker om, hvor meget hjælp du har brug for til dine cykelture. Fordi det handler nemlig om, hvorhenne din cykels motor skal være placeret. Der er nogle forskellige muligheder, når det kommer til placeringen af motor. Du kan få dem både med frontmotor og centermotor.\nEn frontmotor er placeret i forhjulet og er velegnet til kortere og mellemlange distancer. Denne motor er ideel til dig, som har brug for ekstra meget hjælp fra motoren, da frontmotoren trækker cyklen fremad. Centermotoren er placeret i cyklens kranksæt. Cyklens krank er placeret nede ved cyklens pedal system og giver cyklen en god balance. En motor af denne type giver mere kraft til dine pedaltråd i stedet for at trække cyklen fremad som frontmotoren. Centermotoren er særligt velegnet til de længere distancer.\nMen uanset hvilken cykel du overvejer, så kan du altid ringe eller komme forbi os til en snak, så vi kan finde ud af, hvilke konkrete behov du har til din cykel.


▷ Billig vidaXL udendørs rullegardin 240×140 cm antracitgrå – 457.35 kr.\nvidaXL udendørs rullegardin 240×140 cm antracitgrå\nFarve: Antracitgrå Materiale: Polyethylen med høj tæthed (HDPE) Mål: 240 x 140 cm (B x H) Blokerer op til 90 % af UV-lys Tilbehør inkluderet Montering påkrævet: Ja (Læs mere)\nNavn: vidaXL udendørs rullegardin 240×140 cm antracitgrå\nAdskillige online butikker udlover efterhånden et stort udvalg af former for levering. Den mest moderne er nu til dags pakkeshops, som gør det muligt at hente de nyindkøbte varer lige når det passer dig. Fragtløsningen er jo rigtig enkel, samt mange gange desuden den mindst kostelige leveringsform ved køb af vidaXL udendørs rullegardin 240×140 cm antracitgrå.\nDu kunne derudover vælge at vælge at få udbragt hjem til hvor du bor eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtformen er godt nok en lille smule mindre prisbillig, men til gengæld ualmindeligt let gængelig. Den mindst kostelige leveringsløsning vil dog til enhver tid være at hente ordren selv, men den mulighed betinges af at du befinder dig nær online forhandlerens arbejdslager.\nLeveringstiden på Hjem & have > Indretning > Vinduesafskærmning kan vise sig at være temmelig betydningsfuld om vi står og skal bruge dine nye produkter inden for få dage, og herved er det naturligvis på sin plads at vi ser nærmere på tidshorisonten for levering ved det aktuelle produkt.\nTemmelig mange e-forretninger annoncerer 1 hverdags levering på deres favorit varenumre, eksempelvis vidaXL udendørs rullegardin 240×140 cm antracitgrå, hvilket står og falder med at handlen laves før et aftalt klokkeslæt, med hensynstagen til at de højst sandsynligt kan nå at få varerne ud af døren forinden logistikpersonalet har fyraften.\nEn hel del online virksomheder byder på fragtfri levering, men i de fleste tilfælde er det så nødvendigt at der indkøbes for et bestemt beløb. Som alternativ burde man snuppe den billigste slags levering, der mange gange – hvad end du opholder sig i Kolding, Vordingborg eller Hinnerup – er at få fragtfirmaet til at bringe din bestilling til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være usædvanlig simpelt for os alle at lave prissammenligning fra forskellige internet handler, og følgelig har en lang række vidaXL internet virksomheder set sig tvunget til at mindske salgsværdien på en række af deres produkter – til børn og babyer, og desuden også til herrer og damer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange tilbyde fragt uden betaling.\nMen det kan imidlertid være fordelagtigt at sammenligne diverse online shops efter rabat på vidaXL udendørs rullegardin 240×140 cm antracitgrå før du gennemfører din handel, så man er sikker på at opnå den bedste pris.\nDu må bare ikke overse, at i tilfælde af at en netbutik reklamerer et produkt til en udsalgspris der er enormt attraktiv, så bør det for det meste være et kendetegn på en svindel webshop. Betalinger med kort er imidlertid indbefattet af et lovbud, som beskytter køberen imod falske online shops.\nGenerelt tilråder vi køb med gængse betalingskort eller mobilbetaling. Som et alternativ kan du udnytte en afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, ifald du ønsker at afbetale beløbet ude i fremtiden.\nFør nogen bestiller i en vidaXL online butik behøver de utvivlsomt betragte forhandlerens handelsbetingelser, dog er det undertiden ikke særlig interessant.\nAlternativet kunne måske være at bemærke om online shoppen er e-mærket medlem, eftersom det længe har været et signal om at e-forretningen respekterer de officielle danske regler, samt at internet butikken ofte efterses af fagmænd som forstår de gældende regler. Desuden får du genvej til at blive assisteret, for så vidt du udsættes for dilemmaer i processen med din handel.\nHerudover foreslår vi at køberen er på vagt for de mest betydningsfulde vilkår der kan have indvirkning på købet, fx hvilken returpolitik online shoppen lover. På grund af dette er det ydermere essesentielt, at man stadigvæk bibeholder ens kvittering på e-mail, så man fremadrettet vil kunne bevidne sin bestilling af vidaXL udendørs rullegardin 240×140 cm antracitgrå, om man søger efter varer til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fremskaffer helt ærlige muligheder for at tyde en række aktuelle konsumenters oplevelser og derved foreslår vi, at du eksaminerer online virksomhedens anmeldelser af vidaXL udendørs rullegardin 240×140 cm antracitgrå inden du lægger din bestilling.\nFacebook fremskaffer endvidere de facto fremragende muligheder for at få indblik i webshoppens troværdighed. Herinde ser vi faktisk e-forhandlere hvor det er muligt at tilkendegive en vurdering af købsoplevelsen, som også bør drages fordel af til afvejning af kundernes tilfredshed.\nHjemmesiden er reklamefinansieret. Vi har et fast samarbejde med en gruppe e-shops når vi formidler virksomhedernes tilbud, og indtjener honorar ifald en af de besøgende på vores side foretager en handel.\nInformationer angående tilbud og online selskaber ajourføres jævnligt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod rettelser der er blevet iværksat siden nyligste opdatering af de viste oplysninger.


Whiskynyt.dk - Kommentar: Crown Royal XR Whisky - whiskynyt.dk\nKommentar: Crown Royal XR Whisky\n12 years 4 months ago\t#11794 by Chief\nKommentar: Crown Royal XR Whisky was created by Chief\nNaaej, så tror jeg sq jeg nøjes med den jeg har i skabet. Den har godt nok et mærkeligt rumindhold på 1,14 liter. Er der nogen af jer i det danske whiskyland, som kan fortælle mig, hvorfor det lige netop er 1,14 liter ? Er det et specielt omregnet canadisk mål ?\n12 years 4 months ago\t#11795 by MacNiels\nReplied by MacNiels on topic Kommentar: Crown Royal XR Whisky\nSå vidt jeg kan regne det ud, så er det 0,3 gallon.\nMen, det er da en noget underlig størrelse. Normalt vil jeg mene at de bruger flaske størrelsen 750 ml.\n12 years 4 months ago\t#11796 by Chief\nReplied by Chief on topic Kommentar: Crown Royal XR Whisky\nJeg kunne også i forretningen købe den i størrelse 3,75 liter. Og det er vel egentlig ikke målet på en gallon ? Meget mærkeligt.\n12 years 4 months ago\t#11798 by BigMac\nReplied by BigMac on topic Kommentar: Crown Royal XR Whisky\nDen har godt nok et mærkeligt rumindhold på 1,14 liter. Er der nogen af jer i det danske whiskyland, som kan fortælle mig, hvorfor det lige netop er 1,14 liter ?\nJeg har på et tidspunkt ejet en WIlson Luxus Blend fra Milford destilleriet på New Zealand. Den havde et indhold på 1,125 og ud over den kuriøse størrelse havde den også kun en alc.vol på 37,5% :shock:\nDen smagte nu ganske ok (læs: som man kunne forvente dog med et lille plus)\nSynes at have læst et sted at disse størrelser vist nok - jeg er ikke sikker havde noget med beskatning at gøre - ret mig gerne hvis jeg tager fejl...\n12 years 4 months ago\t#11805 by Torben\nReplied by Torben on topic Kommentar: Crown Royal XR Whisky\nHej. Der findes jo både en engelsk og en US gallon. Den engelske gallon er på 4,5461 liter, en 1/4 gallon er således 1,1365 liter svarende til 1,14 liter.\nUS gallon er på 3,7854 liter så 0,3 gallon er 1,1356 liter altså også 1,14 liter som MacNiels skriver.\nSpørgsmålet er så bare om canadierne bruger engelske eller US gallons.\n12 years 4 months ago\t#11817 by Duffer\nReplied by Duffer on topic Kommentar: Crown Royal XR Whisky\nCanadierne vil typisk bruge amerikanske US gallon.\nJeg har set flere 1.14 liter aftapninger i både USA og Mexico så det er en almindeligt anvendt størrelse..