DOKS har 561 medlemmer. Der er 401 medlemmer i den aktive sektion, 30 medlemmer i den frie sektion og 109 medlemmer i den passive sektion, heraf 96 pensionister og 22 studerende. Af de 401 medlemmer i den aktive sektion sidder de 342 i fuldtidsstillinger. 15 i den aktive sektion er helt eller delvist fastansat på kirkemusikskolerne. 7 medlemmer i den aktive sektion er ansat i kantorstillinger. Organisationsprocenten i den aktive sektion er 98 %.\nI starten af 2012 udsendte ministeriet for Ligestilling og Kirke et nyhedsbrev omhandlende mulighed for under særlige omstændigheder at inddrage den faste fridag for overenskomstansatte organister, herunder inddragelse af den 24. december.\nDette afstedkom drøftelser mellem overenskomstens parter om muligheden for inddragelse af den faste fridag, samt under hvilke forudsætninger den oprindelige aftale om 5-dages ugen var indgået.\nDOKS’s bestyrelse har anset det for naturligt, at den fastansatte organist skulle gøre tjeneste den 24. december. Det faktum at den 24. december juridisk set ikke betragtes som en helligdag, med deraf følgende inddragelsesmulighed, har under de oprindelige forhandlinger været overskygget af den lange tradition for, at organister har arbejdet juleaftensdag.\nDOKS tilkendegav derfor tidligt i drøftelserne, at man uproblematisk kunne indgå en aftale om, at den 24. december kunne omfattes af tilsvarende bestemmelser, som gælder for helligdage.\nPå den anden side var det DOKS’s opfattelse, at man i videst muligt omfang måtte værne imod anden inddragelse af den faste fridag. En undersøgelse af mulighederne for at beskytte medlemmerne mod en sådan inddragelse viste desværre, at såfremt der ikke i overenskomsten er fastsat regler om vilkårene, vil arbejdsgiver, når der foreligger særlige driftsmæssige forudsætninger, kunne indkalde en medarbejder på dennes fridag.\nPå den baggrund besluttede DOKS at gå efter en aftale, som nok giver mulighed for at inddrage fridagen, men samtidig sikrer en godtgørelse af et sådan omfang, at det bliver dyrere end at bruge en vikar, og som sikrer et vist varsel.\nDa CO10 nåede frem til samme konklusion, forhandlede vi i fællesskab om en aftale. I september 2012 opnåede vi enighed med Ministeriet for Ligestilling og Kirke om en aftale, der sikrer den ansatte en godtgørelse på 9 timer, eller en erstatningsfridag plus 4 timers løn. Det er op til organisten hvilken af de to løsninger der vælges.\nEn eventuel inddragelse skal varsles af arbejdsgiveren mindst én måned i forvejen.\nForhandlingerne vedrørende overenskomstfornyelsen, OK13, gik i gang med meget lave forventninger til lønudviklingen på arbejdstagersiden. Den generelle økonomiske krise og de forudgående politiske udmeldinger medførte en erkendelse af, at der næppe ville blive tale om en lønfest.\nDet betød også en klar forventning om, at der ikke ville blive tilført nye midler til lokal- og cheflønpuljen, som nu har været uden nye midler siden 2010. Det har således ikke været muligt med lønudvikling på tjenestemandsstillinger, bortset fra den beskedne almindelige lønregulering.\nMinisteriet for Ligestilling og Kirke, CO10 og DOKS var enige om at starte tekniske drøftelser om overenskomstens fornyelse tidligt, og vi mødtes derfor til drøftelser i oktober 2012. Med kravudveksling den 17. december 2012 påbegyndtes de egentlige forhandlinger, og fra de centrale forhandlinger mellem CFU/AC og Moderniseringsstyrelsen kom der hurtigt meldinger om, at forhandlingerne var svære, idet Moderniseringsstyrelsen stillede markante krav på undervisningsområdet og krav om reguleringsordningens ophør.\nRisikoen for et sammenbrud ved de centrale forhandlinger gjorde, at det blev vigtigt at nå så langt som muligt med DOKS’s egne forhandlinger inden et eventuelt forlis. Ministeriet, CO10 og DOKS var derfor enige om at forcere forhandlingerne med en skarp prioritering af kravene. DOKS måtte således erkende at visse krav, f.eks. kravet om bachelordækning, måtte bortfalde, hvis der i tide skulle nås til enighed om et resultat.\nDOKS gik ind til de afgørende forhandlinger med følgende krav:\n- At der arbejdes frem imod ny løn for tjenestemænd, som kan sikre mod en fuldstændig tilsanding af lønningerne på tjenestemandsområdet\n- At der skulle findes en løsning vedrørende arbejdstid på kirkemusikskolerne, således at nye undervisningstimer i højere grad kan tillægges allerede ansatte lærere\n- At der arbejdes på en arbejdstidsaftale for tjenestemænd. (DOKS- tjenestemænd er ikke omfattet af statens arbejdstidsaftale.)\n- At vilkårene for tillidsrepræsentanter forbedres\n- At alle eventuelle forbedringer i AC’s lønskala overføres til DOKS’s område.\nDen 7. februar indgik parterne forlig. Der var tale om et smalt forlig, men forudsætningerne for andet og mere var ikke til stede.\nFor tjenestemænd iværksættes der to periodeprojekter, et vedrørende ny løn, og et vedrørende en arbejdstidsaftale. Projekterne søges afsluttet inden 1. oktober 2013. Periodeprojekt betyder, at parterne forpligter sig til at indgå i forhandlinger, men ikke at der kan garanteres enighed om et resultat.\nFor kirkemusikskolelærere er der aftalt fleksible rammer for arbejdstiden, såkaldt intervaltid, som betyder at ansættelsen for et år af gangen kan justeres i et vist omfang indenfor en afgrænset ramme.\nUden for aftaleområdet har ministeriet tilkendegivet, at man vil undersøge muligheden for, at udgifterne til tillidsrepræsentantens arbejde kan løftes til provstiniveau i stedet for, som reglerne er nu, at påhvile det enkelte menighedsråd.\nAndre elementer i forliget er en skærpelse af formuleringen omkring rammetid for deltidsansatte samt udarbejdelse af en vejledning om nye lønsystemer.\nDesuden bliver der nu på overenskomstområdet mulighed for at lave decentrale arbejdstidsaftaler mellem organisationen og menighedsrådet. En aftale herom kræver således accept fra DOKS.\nMinisteriets hovedkrav, en forlængelse af de særlige regler om hvorledes der lønforhandles på overenskomstområdet, er imødekommet med en forlængelse til udløbet af næste overenskomstperiode.\nVed de centrale forhandlinger blev der indgået forlig dagen efter DOKS’s forlig, dvs. den 8. februar. Der er aftalt en lønstigning på 0,82 % i 2013 og 0,82 % i 2014. Der er ikke derudover aftalt lønstigninger i AC’s lønskala. På trods af et massivt krav fra Moderniseringsstyrelsen om at afskaffe reguleringsordningen, gjorde arbejdstagersiden det klart, at fastholdelsen af et sådant krav i sidste ende ville kunne udløse en konflikt. Resultatet er blevet, at reguleringsordningen videreføres uændret.\nKompetencefonden videreføres, men sandsynligvis i ændret form. En række DOKS-medlemmer har hidtil haft gavn af ordningen, og bestyrelsen følger derfor udviklingen nøje.\nSom en del af overenskomstresultatet er der mellem CFU og Moderniseringsstyrelsen lavet en fælleserklæring om samarbejde i Folkekirken, som bør følge de principper der kendes fra statens samarbejdsaftale.\nI den centrale aftale nævnes tillige, at der i perioden kan indledes drøftelser om ophævelser af lokallønspuljer.\nSelvom der er tale om et magert resultat, godkendte DOKS’s bestyrelse den 11. februar det samlede forhandlingsresultat. Under hensyntagen til de samlede omstændigheder for overenskomstfornyelsen er det bestyrelsens opfattelse, at man kom så langt som muligt.\nOverenskomstperioden bliver på to år.\nSom det nok vil være de fleste bekendt, har diskussionen om kirkelukninger raset gennem flere år, ikke mindst i København.\nAf bestyrelsens beretning sidste år fremgik det, at DOKS har taget flere initiativer for at afklare situationen og afdække hvilke konsekvenser eventuelle kirkelukninger kan få.\nKøbenhavns Stiftsråd og biskoppen har nu besluttet at indstille 14 kirker i København til lukning, mens yderligere to kirker skal igennem en fornyet høringsrunde. De kirkeretslige forhold omkring lukning af en kirke står ikke fuldstændig klart, hvis et menighedsråd ikke selv ønsker at nedlægge sogn og kirke. Men helt sikkert er det, at hverken stiftsråd eller biskop kan gøre det, som den nuværende retstilstand er.\nI forbindelse med et møde med repræsentanter fra DOKS´s bestyrelse tilkendegav Ministeren for Ligestilling og kirke, Manu Sareen, at han ville nedsætte en arbejdsgruppe, der skal se på de personalemæssige konsekvenser af eventuelle kirkelukninger. Dette bekræftede han på DOKS’s årsmøde 2012. Det har nu udmøntet sig i, at ministeriet har inviteret en mindre kreds af personer til at deltage i en arbejdsgruppe.\nDOKS ser frem til at deltage i arbejdsgruppen. Processen omkring så talrige kirkelukninger er ikke før set i dansk kirkehistorie, og det er vigtigt, at der er enighed om tolkningen af de formelle regler på det ansættelsesretlige område. Alle bestræbelser bør gøres, for at sikre fornuftige løsninger som tilgodeser både de ansatte og de berørte kirker.\nDet er bestyrelsens opfattelse, at kirkelukninger nok i første omgang er et emne, der trænger sig på i København, men det kan bestemt ikke afvises, at fænomenet hurtigt kan brede sig til resten af landet, hvorfor det har bestyrelsens største bevågenhed.\nDOKS har siden sidste generalforsamling afgivet tre høringssvar til Ministeriet for Ligestilling og Kirke, samt et høringssvar til Kulturministeriet.\nForslag om lov om ændring af lov om ansættelse i folkekirken samt lov om folkekirkens økonomi\nDette forslag var en opfølgning på betænkning 1527 om provsten og provstiudvalgets fremtidige rolle, som bestyrelsen berettede om sidste år. DOKS afgav et kort høringssvar, hvori vi anerkendte behovet for bredere rekrutteringsmuligheder til provstestillinger. Det var vigtigt for os ved samme lejlighed igen at give udtryk for, at såfremt provstiudvalget gives flere kompetencer i forhold til menighedsrådene, er der behov for, at også kirkefunktionærerne gives en stemme i provstiudvalget.\nI lyset af den stigende formelle og uformelle indflydelse, som provstiudvalgene har fået de senere år, er det vigtigt at medarbejderne er repræsenteret; efter DOKS’s opfattelse gerne med en selvstændig kirkemusikalsk repræsentation, som kan inddrages, når drøftelserne drejer sig om de mange særlige musikalske indsats- og prioriteringsområder, som er en del af Folkekirken, også i økonomisk henseende.\nRapport om sognebåndsløsning\nDOKS afgav et ganske kort høringssvar vedrørende rapport om sognebåndsløsning. Foreningen havde som sådan ingen bemærkninger til rapporten, men da denne tillige indeholdt betragtninger om andres anvendelse af folkekirkens faciliteter fandt vi anledning til at understrege, at det fortsat må være således, at en organist, ansat i folkekirken, i udgangspunktet ikke kan være forpligtet til at varetage tjenester uden folkekirkelig gejstlig medvirken, med mindre det helt konkret fremgår af ansættelsesbeviset. Pr. definition vil en tjeneste uden folkekirkelig gejstlig medvirken ikke være at betragte som en folkekirkelig handling.\nLovforslag om ændring af lov om menighedsråd\nDOKS har i februar 2013 afgivet høringssvar vedrørende forslag til ændring af lov om menighedsråd. Lovforslaget indeholder bestemmelser der skal gøre det nemmere at etablere samarbejde mellem flere menighedsråd, også på det personalemæssige område, hvor et fællesudvalg mellem menighedsrådene skulle kunne tillægges kompetencer i forhold til personalet.\nVi hæftede os i vores høringsvar ved, at selvom hensigten måske kan være god, er det vigtigt at man i forbindelse med sådanne samarbejder har klare retningslinjer for de ansættelsesretlige forhold og en afklaring af de samarbejdsmæssige konsekvenser. Det er helt afgørende, at man ved etableringen af samarbejde mellem menighedsråd tager stilling til, hvem der på vegne af det fælles udvalg kan give tjenstlige instrukser, og hvem der generelt har kompetence vedrørende personaleforhold. Desuden er der for tjenestemænd særlige problemstillinger vedrørende tjenestemandens ansættelsesområde, som skal håndteres ved tværgående samarbejde. Det var vores opfattelse at man med lovforslaget havde forsømt at tage højde for en række problemstillinger på dette område.\nHøringssvar til kulturministeriet om EU-direktivforslag om kollektiv ophavsret\nI september 2012 blev DOKS opmærksom på et EU-direktivforslag vedrørende den fremtidige forvaltning af ophavsretsmidlerne, sendt i høring til en del interessenter, herunder Fællesrådet, som DOKS er en del af. Selvom DOKS ikke oprindelig var selvstændig høringspart, indeholdt direktivforslaget så alvorlige elementer, at vi anmodede om at blive optaget på høringslisten. En gennemgang af direktivforslaget afslørede således, at selvom hensigten med forslaget er god, vil det kunne medføre alvorlige konsekvenser for den måde, som de kollektive midler fordeles på i Danmark. Forslaget er en alvorlig trussel mod det kulturbærende element som uddelingen af de kollektive midler i høj grad er. Således er der gennem de sidste ti år uddelt mellem 3 og 4 millioner kr. af kollektive midler til musikfremmende foranstaltninger indenfor kirkemusikkens område.\nI samarbejde med foreningens tilknyttede advokat, Pernille Backhausen, og ophavsretsadvokat Peter Schønning udarbejdede DOKS et høringssvar til Kulturministeriet, hvor vi påpegede det stærkt problematiske i direktivforslaget. Efterfølgende udtrykte vi vores bekymring i en direkte henvendelse til den daværende kulturminister, kirkeministeren samt folketingets kulturudvalg og kirkeudvalg.\nAndre organisationer har tilsvarende givet udtryk for deres bekymring, og kulturministeriet indkaldte kort før jul til et orienteringsmøde, hvori DOKS deltog. Det er vores indtryk, at man endnu ikke har lagt sig fast på en dansk stillingtagen, og at der derfor fortsat er håb om løsninger, der tilgodeser den måde hvorpå vi i Danmark har organiseret uddelingen af ophavsretsmidler.\nUdvalget behandlede i 2012 følgende emner: Kirkemusikskolernes revision af studieplaner, efteruddannelses-problematikken, såvel hvad angår kirkemusikalsk kompetenceudvikling som de organist-praktiske fag med kommunikation i fokus, samt konservatoriernes udbud af fornyede uddannelser og efteruddannelser.\nMed baggrund i indvundne erfaringer fra kompetencekursus i 2010/2011 udbød DOKS i januar 2013 som et medlemstilbud i eget regi et dagskursus: ”En folkekirke under forandring - Om organistens nye roller i en ændret samarbejds- og ledelsesstruktur.”\nKurset blev afholdt i hhv. København og Aarhus, under ledelse af Bjørn Arberg og med Christian Dehn Bang, Finn Pedersen og Rebecca Rudd som oplægsholdere. Uddannelsesudvalget glæder sig over at begge kurser var velbesøgte, og takker de implicerede undervisere på kurset for godt samarbejde.\nI 2012 afholdt AC-grupperne i Folkekirken (herunder præster, provster, stiftspersonale og DOKS-organister) i samarbejde med firmaet ”Rhetor” et opfølgningskursus under hovedemnet ”Kommunikation-Retorik-Dialog”.\nKurset blev udbudt på strategiske regionale placeringer. De professionelle retorikere havde samlet erfaringer fra første kursusrunde, og 2012-dagskurset var et veltilrettelagt og givende kursus inden for emnerne. Adskillige DOKS-organister tog imod tilbuddet og indgik i en konstruktiv kursusdialog med præster, provster, kolleger og stiftspersonale.\nDe tre konservatorier udbyder en bred vifte af uddannelsesmuligheder, stadig med den klassiske kirkemusikuddannelse centralt placeret.\nBestyrelsen har fulgt udbydelsen af den rytmiske kirkemusiker-linje i Aalborg (under DJM) med interesse. Uddannelsen har været genstand for nogen debat, herunder i Organistbladet.\nDet må understreges at det fortsat primært er indenfor Den danske Folkekirke, der efterspørges akademisk uddannede organister, og at aflønningen der står i rimeligt forhold til uddannelsen.\nDet er naturligvis vigtigt at anerkende, at det i stillingsopslag ofte er den bredt favnende kirkemusiker der efterspørges, men det er lige så vigtigt at slå fast, at det som oftest sker på baggrund af krav om høje musikalske kvalifikationer på de traditionelle faglige områder.\nFor DOKS er det vigtigt, at konservatorierne på de kirkemusikalske uddannelser bevarer et højt niveau på de undervisningsområder, som angår liturgik, salme- og kirkekundskab. Disse områder skal netop danne fælles platform for teologer, organister, korledere og andre medarbejdere, og uden fornøden viden på det teologiske, liturgiske og kirkemusikalske område mistes et fagperspektiv af væsentlig betydning.\nDKDM har fremsat tanker om en egentlig mulighed for gudstjenestepraktik. Dette tiltag støtter DOKS, idet det må forudses, at vikararbejde ved landets kirker vil reduceres blandt andet på grund af de økonomiske omstændigheder, og det øgede omfang af samarbejdsaftaler kirkerne imellem.\nDOKS har haft lejlighed til at drøfte efteruddannelsestilbud samt nye studieplaner med landets kirkemusikskoler.\nSelvom skolerne i henhold til deres bekendtgørelse ikke har til opgave at være rekrutteringsplatform for konservatoriernes kirkemusikalske uddannelse, så er realiteten, at de spiller en betydelig rolle i fødekæden til konservatorierne. Det er derfor også for DOKS vigtigt, at uddannelserne på kirkemusikskolerne er tidssvarende, og at man fastholder en høj vægtning af de kirkerelaterede fag. Det er positivt at konstatere, at der i forslag til nye studieplaner er bevaret et væsentligt fokus på disse fag.\nDesuden udbydes kurser over et kortere eller længere forløb, herunder også tilbud om efteruddannelse til DOKS-organister. Der arbejdes på skolerne på at tilbyde efteruddannelsestilbud som er attraktive for DOKS-organister, og vi opfordrer i den forbindelse vores medlemmer til at være opmærksomme på skolernes tilbud.\nDOKS er repræsenteret i de tre skolers bestyrelser og takker for en god og løbende kontakt.\nIntrokurserne for nyansatte i folkekirken med over 8 timers ugentlig arbejdstid fortsætter som pilotprojekt i kirkeministerielt regi.\nKurserne udbydes i år til nyansatte i seks udvalgte stifter. Der arbejdes på at gøre kurserne obligatoriske for alle nyansatte\nDOKS er i år blevet tildelt 88.210 kr. af den samlede pulje på 1.476.356 kr. Fem projekter opnåede støtte.\nDOKS har et velfungerende TR-korps. En gang om året mødes tillidsrepræsentanterne med DOKS´s bestyrelse, og mindst en gang om året afholdes kurser for den samlede TR-gruppe. Nye tillidsrepræsentanter rustes til opgaven ved kurser og gennem samarbejde med erfarne tillidsrepræsentanter.\nI november 2012 mødtes tillidsrepræsentanterne og bestyrelsen til udveksling af synspunkter om den aktuelle situation i folkekirken. Her var der lejlighed til at drøfte overordnede emner som struktur-kommission, kirkelukninger, fremtidens organist, OK13 m.m. Der blev også mulighed for at diskutere nye regler og aftaler samt lønforhandlinger for overenskomstansatte organister. Udover de almindelige kurser for tillidsrepræsentanter udgør disse møder en vigtig og givtig sparring for bestyrelsen.\nMed den sigende titel ”DOKSografi” tog Organistbladets forhenværende redaktør, organist Helge Gramstrup, efter en beslutning i bestyrelsen, fat på en grundig gennemgang af gamle årgange af Organistbladet. Adskillige læseværdige artikler har nu set dagens lys i denne samlede antologi.\nI en hektisk hverdag med en lind strøm af informationer har det været DOKS´s og Helge Gramstrups ærinde at standse op et øjeblik og se tilbage på vores rødder som kirkemusikere og faglig organisation. Antologien viser et udsnit af mange store personligheders engagement i et musikalsk, liturgisk eller analytisk emne, der kan bidrage til refleksion over vores fælles vilkår i en større sammenhæng.\nDOKS takker Helge Gramstrup for hans store arbejdsindsats og glæder sig over den positive modtagelse, som DOKSografien har fået hos medlemmerne.\nLille Skiveren, Klitgården, Hirsholmene\nSammen med nogle af Dansk Kunstnerråds medlemsorganisationer har DOKS andel i Lille Skiveren. I 2012 kunne DOKS således disponere over 4 uger.\nDe ledige uger annonceres i Organistbladet og fordeles herefter ved lodtrækning blandt ansøgerne.\nRenovering af bygninger og inventar sker løbende, senest er anskaffet vaskemaskine, havemøbler og ekstra sovepladser, så der nu er overnatningsmulighed for 14 personer.\nGennem Dansk Kunstnerråd kan DOKS-medlemmer ansøge om arbejdslegater à 2 ugers varighed på Klitgården, Skagen. Der er ansøgningsfrist 3 gange årligt i januar, maj og september.\nDesuden kan DOKS-medlemmer søge arbejdsophold af mindst en måneds varighed i Fyrassistentboligen på Hirsholmene.\nBestyrelsen har med henblik på ideudvikling for Organistbladet nedsat et udvalg bestående af bestyrelsesmedlemmerne Margrethe Østergaard og Poul Skjølstrup Larsen samt redaktør Mikael Garnæs. Det blev vedtaget at foretage en beskeden opjustering af annoncepriserne, der ikke har været ændret siden 2007, og heldigvis har dette ikke medført nogen nedgang i annoncemængden. Der arbejdes med ideer om temanumre, jf. temanummeret om nye salmer i september 2012, og opprioritering af korstoffet, ikke mindst voksenkorarbejde. Nye impulser kan også findes uden for landets grænser, og orientering om den kirkemusikalske situation i vores nabolande ønskes opprioriteret.\nDen store fællesnordiske kirkemusikalske begivenhed fandt sted i Reykjavik i dagene 6.-9. september.\nIslændingene havde tilrettelagt et fantastisk symposium, og de fleste af arrangementerne blev gennemført på fornemste vis. Alle de nordiske lande bidrog med interessante og højt kvalificerede musikere, sangere og dirigenter ved koncerter, workshops, gudstjenester m.v.\nDanmark var godt repræsenteret med over 100 deltagere. I alt deltog ca. 600 i symposiet foruden de medvirkende.\nI januar måned blev der afholdt Nordisk Faglig Konference i Norge. Selve konferencen fandt sted i Drammen.\nPå konferencen drøftedes som sædvanlig en lang række af de faglige problemstillinger og erfaringer de nordiske lande gør sig med hensyn til løn- og ansættelsesvilkår for kirkemusikere. Og det må konstateres at mange af de problemstillinger vi har, er meget lig hinanden, og at det derfor er meget udbytterigt at udveksle erfaringer.\nI forlængelse af nogle af de drøftelser vi havde på konferencen besluttedes det, at Kirkemusikrådet skulle rette henvendelse til den islandske biskop med en støtteerklæring for de islandske organister. Den økonomiske krise i Island har medført en betydelig forringelse af økonomien i Den islandske Kirke som også afspejles i mange organisters lønvilkår, der er blevet ekstraordinært ringe.\nPå Kirkemusikrådsmødet blev tankerne omkring det næste NKS, som skal finde sted i Sverige i september 2016, præsenteret. Tid og sted er ikke endeligt fastsat, men forventes at være på plads senest ved den næste faglige konference, som finder sted i juni 2014 i Göteborg.\nHerudover var et væsentligt emne på Kirkemusikrådets møde en gennemgang af Nordisk Kirkemusikråds vedtægter, der ikke har været revideret siden 1995. Der blev nedsat et udvalg, der skal komme med et forslag til fornyelse og ændringer.\nFolkekirkens arbejdsmiljøråd, som har repræsentanter fra samtlige kirkefunktionærorganisationer og fra Landsforeningen af menighedsråd og præsteforeningen, har siden sidste generalforsamling afholdt to møder.\nRådet har haft fokus på mulighederne for at organisere arbejdsmiljøarbejdet efter de nye regler, og på muligheden for at lave vejledningsmateriale til folkekirken. Desuden arbejder man på en vejledning om skimmelsvamp, som er et stigende problem i kirkerne.\nEt udvalg nedsat af DOKS´s bestyrelse arbejder på at udgive en kommende organistbog.\nOrganist Eva-Marie Olesen har, ligesom ved sidste udgivelse, påtaget sig hvervet som redaktør på bogen. I udvalget indgår, foruden to bestyrelsesmedlemmer, organisterne Svend Prip og Mikael Thomsen.\nVed sit medlemskab af Dansk Kunstnerråd står DOKS bag rådets arbejde for at fremme professionelle kunstneres arbejdsvilkår.\nDet kan nævnes at Dansk Kunstnerråd blandt mange opgaver har afgivet høringssvar om ny lov om kunststøtte og at rådet har debatteret og arbejdet for et løft af de musiske og kunstneriske fag i folkeskolen og ungdomsuddannelserne.\nArbejdet i Choral Denmark har i den seneste periode været koncentreret om udarbejdelse af en webportal, der skal promovere dansk kormusik og de professionelle vokalensembler internationalt. I øjeblikket indsamles data og materiale fra komponister, forlag og ensembler. Efter et længere og grundigt forarbejde forventes den nye webportal at kunne lanceres i 2013. Herfra vil der kunne downloades noder, lydoptagelser og baggrundsmateriale.\nDOKS har til stadighed et tæt samarbejde med de øvrige kirkefunktionærorganisationer, primært med Organistforeningen. Også med TOAC, AC og især Præsteforeningen holder vi tæt kontakt. Ligeledes er det naturligt, at vi løbende er i kontakt/dialog med Landsforeningen af Menighedsråd\nDertil kommer alle dem vi møder i andre sammenhænge så som Fællesrådet, Dansk Kunstnerråd og lignende.\nEndelig har vi samarbejdspartnere i Ministeriet for Ligestilling og Kirke. En del af samarbejdet foregår i Folkekirkens Samarbejdsudvalg, og i øvrigt skal vi fremhæve Christa Hector Knudsen for et konstruktivt forhandlingsforløb i forbindelse med årets overenskomstforhandlinger, som denne gang var underlagt særligt vanskelige vilkår.


S og SF: Vi skal stadig arbejde mere - Avisen.dk\nSocialdemokraterne og SF har nu lagt deres tal på border. Læs her hvordan Helle og Villy vil sikre den danske økonomi i 2020. (Foto: Foto: Torben Stroyer / POLFOTO)\nHelle Thorning-Schmidt (S) og Villy Søvndal (SF) skal finde 74 milliarder kroner, hvis økonomien skal hænge sammen i 2020.\n16. maj 2011 12:55\nSocialdemokraterne og SF har netop nu lanceret en plan for, hvordan de vil styrke dansk økonomi med 47 milliarder kroner i 2020. Planen er en direkte udfordring til regeringens økonomiske plan.\nI alt er de to oppositionspartier nødt til at finde 74,6 milliarder kroner i kassen, fordi de også vil bruge penge, som ikke direkte gavner regnskabet.\nHvis det skal se godt ud på bundlinjen i 2020, må Helle Thorning-Schmidt (S) og Villy Søvndal (SF) derfor finde godt 20 milliarder mere end regeringen i 2020.\nTidligere kom det frem, at S og SF vil lægge hæren, søværnet og flyvevåbnet sammen til en fælles operativ kommando. Det giver ifølge de to partier to milliarder kroner ekstra i kassen om året fra 2015.\nDe bliver dog næsten brugt med det samme, fordi S og SF vil spendere 1,5 milliarder kroner på terrorbekæmpelse. I stedet for kampfly og soldater skal pengene gå til demokrati i Mellemøsten og Nordafrika som et supplement af ulandsbistanden.\nSamtidig vil Helle og Villy give landets virksomheder gratis lån fra staten, hvis de bruger pengene på forskning og udvikling. Lånet skal være en håndsrækning til nystartede virksomheder, som ofte kæmper de første år.\nDer skal ifølge oppositionen også være mere konkurrence blandt banker. Derfor skal de to offentlige pengetanke, ATP og Lønmodtagernes Dyrtidsfond, kunne drive bank efter almindelige regler.\nArbejdsløse mellem 30-60 år skal også kun være jobsøgende i seks måneder, før de skal tvinges i aktivering, hvis det står til S og SF. I dag kan de arbejdsløse gå i ni måneder, før de bliver ramt af aktiveringen.\nS og SF's 2020-plan:\nTrepartsforhandlinger om længere arbejdsdag: 15 mia.\nHøjere skatter: 17,7 mia.\nFlere unge får en uddannelse: 4,8 mia.\nFastfrysning af visse skatter: 7 mia.\nUdskydelse af lettelser i topskatten: 2 mia.\nFremrykning af skat på pension: 10,9 mia.\nStrukturel ledighed ned på 90.000: 3 mia.\nNedskæringer hos militæret: 2 mia.\nFlere indvandrere i arbejde: 2,5 mia.\nEffektivisering af den offentlige sektor: 9 mia.


Feriebolig Sambughetto | Lej feriehus i Sambughetto her\nLej feriebolig i Sambughetto med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse i Sambughetto fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Sambughetto med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse i Sambughetto på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Sambughetto. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Sambughetto, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Sambughetto er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder det perfekte feriehus Sambughetto, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Sambughetto på Campaya.dk.\nFeriehus i Sambughetto for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Sambughetto og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Sambughetto, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Sambughetto må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en en ferielejlighed eller et feriehus Sambughetto med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Sambughetto, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Sambughetto, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Sambughetto, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Sambughetto\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen i sommerhus Sambughetto og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Sambughetto er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?


Vi skal have en national kronikerplan – Lif\nVi skal have en national kronikerplan\nLif sætter retningen for det forestående arbejde med at forbedre forebyggelse, opsporing og behandling af kroniske sygdomme i Danmark med 10 pejlemærker.\n2021 bliver året, hvor der indgås en ny bred sundhedsaftale, der skal styrke sammenhæng og kvalitet i sundhedsvæsenet og samtidig reducere uligheden i sundhed. Sådan lød det fra statsministeren ved Folketingets åbning sidste år.\nRegeringen har taget det første skridt ved at nedsætte en taskforce målrettet kronisk sygdom og ulighed i sundhed. Det er et godt tiltag. Men udfordringerne på kronikerområdet er betydelige, og et mærkbart løft i behandlingskvaliteten kræver en langsigtet systematisk indsats i stil med den indsats, der på kræftområdet har løftet behandlingsresultaterne mærkbart i de seneste to årtier.\n”Det er ikke nok, at vi kun trykker på nogle få knapper på kronikerområdet. Der er brug for en samlet, national plan. En plan, der kan sikre systematisk og ensartet, høj kvalitet i hele landet lige fra den tidlige opsporing over behandling og til rehabilitering. Og en plan, der sætter barren højt i forhold til at forebygge, at kronisk sygdom opstår. I dag lancerer Lif derfor et policy paper med 10 pejlemærker for, hvordan vi løfter kronikerindsatsen i Danmark. Formålet med dette policy paper er at spille ind med en række indsatsområder, der bør indtænkes i en samlet indsats over de kommende år,” siger Ida Sofie Jensen, koncernchef i Lif.’\n”Vi bør lade os inspirere af de gode resultater på kræftområdet, hvor vi med en kombination af investeringer, systematik i behandlingsindsatsen og patientrettigheder har reduceret overdødeligheden og løftet kvaliteten for alle kræftpatienter. Der er brug for en tilsvarende og ambitiøs plan for mennesker med kroniske sygdomme, som kan sikre lighed og kvalitet i behandlingen for patienterne og samtidig knække kurven for kronisk sygdom i Danmark,” lyder det fra koncernchefen.\nHun understreger, at en national kronikerplan er en langsigtet investering i et sundhedsvæsen i verdensklasse. Et sundhedsvæsen, der er rustet til at håndtere de stigende udfordringer med flere ældre og flere borgere med kroniske sygdomme. Det skaber ringe i vandet, der viser sig som en generelt raskere befolkning og en øget produktivitet.\n”Opgørelser har flere gange vist, at borgere med kroniske sygdomme samlet set har et større træk på sundhedsvæsenet end borgere uden kronisk sygdom. Det lægger et pres på vores velfærdssystem – et pres, der vil vokse med tiden, hvis der ikke findes andre løsninger.”\nDet kalder på en sundhedsaftale, der indtænker kronisk sygdom, og hvor finansiering følger med opgaven.\n”Kommunerne har oprustet deres sundhedsindsats, men det er sket uden en samlet plan og medfølgende finansiering. Der er derfor stor forskel på den indsats, borgeren kan forvente at få, alt efter hvilken kommune man bor i. Patienter med kronisk sygdom har ofte komplekse forløb og mange kontakter på tværs af sundhedsvæsenet,” siger Ida Sofie Jensen.\nI policy paperet peges der på, at en forudsætning for at opleve ét sammenhængende sundhedsvæsen på tværs af sektorer er, at der er en kvalitetsplan med nationale, bindende kvalitetsstandarder, der sikrer en ensartet høj standard på tværs af landet. Det bør understøttes af velfungerende datadeling, således at patientens helbredsoplysninger er tilgængelige der, hvor patienten er – i almen praksis, på sygehus og i kommunale sundheds- og rehabiliteringstilbud.\n”Som det er i dag, oplever en del af disse patienter, at sundhedspersonalet ikke har adgang til de relevante informationer om dem, og at de som patienter mangler et overblik over fx aktuelle diagnoser, aftaler og behandlingsforløb. Det skaber utryghed for patienten og gør det vanskeligt for det sundhedsfaglige personale at få indblik i den konkrete patient, de sidder overfor. Derfor er det vigtigt, at vi bliver bedre til at anvende data og løbende følge op på nationalt, regionalt og kommunalt plan. Spydspidsprojekter på udvalgte områder bør vise vejen for, hvordan data kan anvendes på tværs af sektorer for at give patienten en sammenhængende behandling,” lyder det fra Ida Sofie Jensen.\nHun peger til slut på, at mere forskning på kronikerområdet og specifikt i den praksisnære del er nødvendigt for at sikre udvikling og kvalitet på den lange bane.\n10 pejlemærker for kronikerbehandling i verdensklasse\nUdgivet 05/05-2021 Skrevet af Lif.dk


Northton: The Temple Cafe - afoot\nLige udenfor Leverburgh på øen Harris, ligger der en lille bebyggelse, der hedder Northton. Umiddelbart bare nogle huse og masser af machair. Men midt i det hele ligger en lille café, The Temple Cafe. Den ligger med en helt fantastisk udsigt ud mod Scarista Beach med The Harris Hills i baggrunden.\nDet var Siane på vores B&B, der havde anbefalet stedet, og især deres gulerodskage, der skulle være “to die for”. Den var desværre ikke på programmet, den dag vi var her. Vi fik i stedet to super lækre scones, og der var masser af andre kager at vælge i mellem. De advarede os dog om, at man ikke skulle komme for sent på dagen (specielt om lørdagen), hvis man ville være sikker på, at der var noget kage tilbage.\nEr man lidt mere “rigtig” sulten, så serverer de blandt andet også suppe, madtærter og pie.\nUd over at der var super betjening, spillede de også god musik. Vi tilbragte eftermiddagen i selskab med blandt andet Black Rebel Motorcycle Club. Med al den gode stemning var vi simpelthen nødt til at drikke en dejlig stor kop te mere, slappe af og nyde livet.\nSom tidligere nævnt ligger cafeen lidt gemt, men den er absolut et besøg værd. Så er du på vej mellem Leverburgh og Tarbert, så sving ind forbi Northton og The Temple Cafe. Det vil du absolut ikke fortryde. Der er også mulighed for at gå nogle rigtig gode ture i området. Vandretur og kage. What’s not to like…?\nBONUS-INFO: Du kan kigge med på deres Facebook side, hvor du også kan se, at vi ikke er de eneste, der har været glade for et besøg på The Temple Cafe.


Flere borgere får hjælp fra luften ved akut sygdom - Præhospitalet\nHer er du: AKTUELT Nyheder Nyhedsarkiv 2017 Flere borgere får hjælp fra luften ved akut sygdom\nFlere borgere får hjælp fra luften ved akut sygdom\nNye tal viser, at regionernes tre akutlægehelikoptere har fløjet 40 procent flere ture i 2016 end det foregående år. De flyver ofte til landets øer og mere tyndtbefolkede områder og sikrer dermed borgerne mere lige adgang til hurtig og højt specialiseret lægehjælp.\nI 2016 fløj regionernes tre døgnbemandede akutlægehelikoptere af sted mod kritisk syge og tilskadekomne borgere mere end 3500 gange. Det er en markant stigning på ca. 40 procent i forhold til 2015, der var ordningens første hele driftsår.\nDen stigende aktivitet er et udtryk for, at lægehelikopterne er blevet en naturlig del af det akutte beredskab, forklarer Troels Martin Hansen, ledende overlæge i Den Landsdækkende Akutlægehelikopterordning.\n- Regionernes AMK-vagtcentraler er blevet dygtigere til at vurdere, hvornår det er en fordel at sende lægehelikopteren. Det gælder fx når der er behov for at bringe højt specialiserede lægehjælp hurtigt frem til skadestedet og når der er en tidsmæssig gevinst ved at flyve patienten til en specialiseret hospitalsafdeling, siger Troels Martin Hansen og fortsætter:\n- En del af forklaringen er også, at vi løbende udvikler de flyoperative muligheder, så helikopteren har bedre mulighed for at flyve og lande om natten og i dårligt vejr med nedsat sigtbarhed og lavt skydække.\nMere geografisk lighed i sundhed\nMange af flyvningerne går til kritisk syge og tilskadekomne i landets yderområder, blandt andet til kommunerne i det vestlige Jylland, øerne og de syd- og vestlige kommuner på Sjælland. Her får borgerne med akutlægehelikopterens hjælp hurtigere adgang til højt specialiseret behandling, når minutterne tæller. Regionernes akutlægehelikopterordning bidrager dermed til at udjævne den geografiske ulighed i sundhed og skabe tryghed blandt borgerne.\n- Lægehelikopternes store force er, at de kommer hurtigt frem over store geografiske afstande. De er derfor et stærkt supplement til det øvrige beredskab, når borgerne i landets yderområder og på øerne får brug for en akut indsats. Vi er stolte af, at lægehelikopterne på den måde er med til at skabe mere lighed i sundhed på tværs af landet, siger Svend Hartling, formand for akutlægehelikopternes styregruppe.\nLæs mere om den flyoperative udvikling, forskning og brugertilfredshed i Årsrapport 2016 på www.akutlaegehelikopter.dk\nHer kan du også se eksempler på patientforløb, hvor mandskabet i akutlægehelikopteren i samarbejde med de øvrige præhospitale enheder har gjort en afgørende forskel.\nOm den livreddende indsats med akutlægehelikopterne\nHelikopteren er altid bemandet med en pilot, en specialuddannet redder og en præhospital akutlæge, som kan gå i gang med livreddende indsats allerede på skadestedet.\nMere end hver tredje flyvning går til en patient med symptomer på hjerte/kar sygdomme. Andre store grupper er patienter med symptomer på blodprop eller blødning i hjernen og patienter med svær tilskadekomst fx efter store trafikulykker.\nHelikopterne indgår i et tæt samarbejde med regionernes øvrige præhospitale ressourcer. Det er ofte en ambulance, der når først frem med akut hjælp og kan gøre patienten klar til hurtigt at blive flyttet over i helikopteren, når den ankommer.\nI løbet af 2016 har de 3 akutlægehelikoptere fløjet på missioner i alt 3.593 gange, og herunder fløjet 1.690 patienter til behandling på et af landets hospitaler.\nDe 3 helikoptere har baser i Skive, Billund og Ringsted og bruges på tværs af hele landet.\nSvend Hartling, formand for styregruppen for regionernes akutlægehelikoptere, tlf. 4026 6887, svend.hartling@regionh.dk\nTroels Martin Hansen, ledende overlæge ved den Landsdækkende Akutlægehelikopterordning, tlf. 4019 3203, troehans@rm.dk


Røremaskine i Tilst – Bestil online i dag\nRøremaskine i Tilst? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter røremaskine i Region Midtjylland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 8381 Tilst, og generelt i Aarhus Kommune.\nEn masse online shops foreslår nu en lang række forskellige leveringsmåder. Det mest populære er i vore dage pakkeshops, og så skal du blot gå forbi efter de nyindkøbte produkter når det passer ind i din kalender. Leveringstypen er altså rigtig enkel, og tit tilmed den mest letkøbte leveringsmulighed.\nDu bør på samme måde tænke over at få ordren leveret til dit hus eller ud til din arbejdsplads. Leveringstypen er sædvanligvis en lille smule mere pebret, men ydermere super overkommelig. Den mindst kostelige form for fragt af Røremaskine i Tilst kan ikke benægtes at være at hente varerne selv, hvilket står og falder med at du lever i nærheden af Røremaskine i Tilst netbutikkens bopæl.\nAntal dages levering kan være ualmindeligt aktuel når du behøver varen straks, og med det formål er det rimelig vigtigt at du efterser den forventede leveringsdato for det pågældende produkt.\nFlere Røremaskine i Tilst internet firmaer garanterer levering på blot en enkelt hverdag på en lang række af deres produkter, men vær på vagt da det er underforstået at transaktionen gennemføres inden et bestemt tidspunkt, således at de har en chance for at nå at få Røremaskine i Tilst klargjort forinden de lageransatte tager hjem.\nFlere online forretninger præsterer gebyrfri levering, men i mange tilfælde kun ifald der handles for et fastslået beløb. Som alternativ kan man tage den mest letkøbte fragtform, der tit – uden hensyn til om man opholder sig ved Køge, Brønderslev eller Gilleleje – vil blive at få leveret dine varer til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden særligt let for alle og enhver at vurdere prisniveauet på Røremaskine i Tilst i blandt forskellige forhandlere på nettet, og af den grund har utallige netbutikker set sig nødsaget til at stampe udsalgspriserne på deres varer – til juniorer, men også til voksne – betragteligt, og endda nogle gange love gratis fragt.\nDerfor kan det imidlertid blive udbytterigt at se nærmere på visse internet foretagender efter Røremaskine i Tilst udsalg forud for at du bestiller, således at du er skudsikker på at opnå den bedste pris.\nDu bør ikke desto mindre være omhyggelig med, at såfremt en internet butik annoncerer Røremaskine i Tilst til en pris som virker ubegribelig favorabel, kunne det undertiden være et bevis på en fup e-forretning. Kortkøb er imidlertid inkluderet i en foranstaltning, som garanterer køberen imod uoprigtige e-forhandlere.\nVi tilråder generelt køb med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kan du anvende et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, ifald du efterspørger at godtgøre betalingen i flere bidder.\nFør folk bestiller Røremaskine i Tilst i en e-butik kan man i virkeligheden gøre sig bekendt med indholdet af virksomhedens handelsbetingelser, det er dog for det meste ikke særlig interessant.\nEt andet alternativ er at efterse hvorvidt online webshoppen er tilsluttet e-mærket, som typisk er en påvisning af at internet firmaet understøtter de opstillede regler, og at webbutikken rutinemæssigt føres tilsyn med af sagkyndige som mestrer reglerne. Det er en rigtig god anledning til bistand, ifald du skulle få problemstillinger i processen med din ordre.\nFor øvrigt støtter vi at kunden er påpasselig med de mest vitale vedtægter der gør sig gældende i forbindelse med ordren, som for eksempel hvilken byttepolitik på Røremaskine i Tilst internet webshoppen benytter. I den sammenhæng er det tilmed relevant, at man altid opbevarer ens købsbekræftelse, så man til enhver tid vil kunne påvise sin shopping, uanset om man søger produkter til en pige eller dreng.\nTrustpilot forærer dig aldeles gode muligheder for at kortlægge ganske mange nuværende konsumenters anmeldelser og på grund af dette anbefaler vi, at du eksaminerer internet forretningens Røremaskine i Tilst ratings forud for at du placerer din ordre.\nFacebook forærer dig derudover aldeles pæne chancer for at få indsigt i netshoppens troværdighed. Her ses en række butikker på nettet som tilbyder kunderne at aflevere en bedømmelse af virksomhedens service, som tilmed burde anvendes til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nDette website er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har samarbejdsaftaler med adskillige online firmaer når vi fremviser virksomhedernes tilbud, og indhenter provision ifald en af de besøgende på vores hjemmeside laver et indkøb.\nOplysninger vedrørende Røremaskine i Tilst og webbutikker ajourføres tit, men det er umuligt for os at give garantier imod reguleringer der muligvis er lavet siden vi sidst opdaterede de anvendte data.


Introduktion til katteudstilling\nOm Russian Blue Klubben\nÅrets russer 2015\nÅrets russer 2014\nÅrets russer 2013\nVis forventede kuld\nVis forventede parringer\nRåd til nye katteejere\nOm Russian Blue Racen\nLæs om katte\nNeutralisation af killinger, derfor\nFoto Galleri Udstillinger\nFoto Galleri Hjemme\nFoto Galleri Studio\nDu er her: Hjem Udstillinger Introduktion til katteudstilling Dansk Udstillinger Introduktion til katteudstilling\nOpdateret: 22-03-2014 09:07 | Udskriv\t| Email\nAlle medlemmer af Russian Blue Klubben synes de har verden smukkeste russer. Vi kan berolige dig med, at dette er ganske normalt og oven i købet sandt...Med andre ord: Måske er tiden er inde til at udstille din russer.\nMåske finder du ud af, at det slet ikke er noget for dig eller du bliver måske - som mange andre i klubben - grebet af stemningen og får lyst til at prøve igen. Uanset udfaldet af din første udstilling er det absolut et forsøg værd. Lad være med at blive forskrækket over det, andre fortæller og lad dig ikke afskrække af de forskellige regler og procedurer. Dan dig dine egne erfaringer med hjælp fra klubben. Brug denne folder som et udgangspunkt og en huskeseddel og kontakt endelig klubben, hvis det alligevel synes forvirrende og uoverskueligt. Husk, at selv garvede udstillere til tider heller ikke helt kan følge med.\nHvis du har besluttet dig for at udstille din russer, vil det være en god idé at være "føl" hos en af klubbens udstillere den første gang. Du kan kontakte et medlem af bestyrelsen, der sikkert ved hvem, der skal udstille på netop den udstilling, du gerne vil på.\nKlubben råder over burgardiner og diverse tilbehør, som vi gratis udlåner til nye udstillere, så du ikke behøver investere i dyrt udstyr, hvis det viser sig ikke at være noget for dig.\nFor at udstille skal du være medlem af én af de 4 hovedklubber: Racekatten, DARAK, JYRAK eller Katteklubben. Det er altså ikke nok at være medlem af Russian Blue Klubben Danmark.\nNår du er medlem af en hovedklub, modtager du 4 gang om året medlemsbladet KatteMagasinet og her finder du navn og adresse på den arrangerende klubs udstillingssekretær. I KatteMagasinet vil der også være indrykket annoncer eller programmer (spisesedler) for de kommende udstillinger i Danmark, hvoraf det fremgår, hvem af de 4 hovedklubber der arrangerer udstillingen.\nDu kontakter udstillingssekretæren for den arrangerende klub ca. 10 uger før udstillingen for at få tilsendt "spiseseddel" samt tilmeldingsblanket.\nAf spisesedlen fremgår det endvidere hvortil, udstillingsgebyret skal betales. Dette skal altid ske til den arrangerende klubs kasserer med tydelig angivelse af kattens fulde navn og stambogsnummer, så kassereren har en tydelig reference. Tag eventuelt en fotokopi af din girokvittering eller check. Det koster normalt ca. kr. 200,- at udstille en kat og beløbet dækker din andel af halleje og skriftlig dommerbedømmelse.\nHerefter udfyldes tilmeldingsblanketten og den sendes til din egen hovedklubs udstillingssekretær gerne sammen med kopi af kvitteringen for betalt udstillingsgebyr.\nCa. 14 dage før udstillingen får du den nederste del af tilmeldingsblanketten retur som bekræftelse på, at din kat er tilmeldt udstillingen. Hvis du ikke senest 10 dage før udstillingen har modtaget bekræftelsen, bør du kontakte den arrangerende klub.\nTil en katteudstilling skal du selv medbringe følgende ting:\n- der verserer ret underholdende historier om udstillere, der har glemt deres kat hjemme\nstamtavle, vaccinationsattest, evt. kryptorchidattest, bekræftelse og kvittering for tilmelding\n- kan lånes af Russian Blue Klubben Danmark\n- målene til en enkelt bur er H: 60 cm, D: 60 cm, L: 75 cm.\nevt. et stykke stof til at lægge oven på buret\ntæppe til bunden af buret\n- kan normalt købes for næsten ingen penge på udstillingen\n- grus udleveres gratis på alle danske udstillinger\nskåle til mad og vand\nevt. lille katteseng eller hule\nI dyrlægekontrollen skal du fremvise følgende:\nkvittering for betalt udstillingsgebyr\nbekræftelse for tilmelding\n- den skal være mindst 15 dage gammel og må højst være 1 år gammel\nDet er sjældent man skal fremvise:\n- gælder for fertile hankatte over 10 måneder og fås hos din dyrlæge. Attesten er dyrlægens bekræftelse af, at testiklerne er, hvor de skal være\nMen medbring dem alligevel\ndin russer, der skal vise både øjne og ører og kontrolleres for lopper\nHusk at kløerne på din kat, skal være klippede umiddelbart før hver udstilling. Hvis der findes lopper eller andet utøj på din kat, kan den ikke komme ind på udstillingen. Dette gælder i øvrigt alle katte fra samme ejer. Gravide eller diegivende katte kan ikke udstilles.\nEfter dyrlægekontrollen (hav tålmodighed - køen kan være meget lang) får du udleveret katalog og nummer på buret hvor din kat skal sidde.\nPå et tidspunkt i løbet af dagen skal din kat bedømmes. Udstilleren skal selv bære sin kat op til dommerringen. På de fleste udstillinger kan man selv fremvise katten for dommeren, mens der andre gange er en steward til at vise katten. Under alle omstændigheder er der altid en steward til stede til at vise din kat frem, hvis du er for nervøs.\nAlle katte får en skriftlig bedømmelse af dommeren.\nKattene opstiller i forskellige klasser afhængig af race, alder og titel. Efter bedømmelsen tildeles kattene forskellige titler og nomineringer, hvorefter de enkelte racer konkurrerer mod hinanden på scenen. Killinger (4 - 7 mdr.) og junior (7 - 10 mdr.) opstiller altid i deres respektive klasser (kl. 12 hhv. kl. 11), mens katte over 10 mdr. altid begynder deres udstillingskarriere i åben klasse for fertile (kl. 9) eller kastratklassen (kl. 10). Hvis du vil vide mere om titler og din kats mulige karriere, så kontakt din hovedklub, eller besøg en af hovedklubbernes info-stande på udstillingen for at få deres folder udleveret.\nSkulle det utrolige ske, at din kat ikke vinder, så husk at den stadig er verden dejligste og smukkeste russer. Også dommere har forskellig smag, så vinder den ikke den ene gang, har den lige så gode chancer for at løbe med sejren på den næste udstilling.\nKategori: Introduktion til katteudstilling\nLæs! det nye klubblad er her!\nInspirationsdag i Skovlunde\nTillykke til Maria\nÅrets russer 2016\nEn rigtig glædelig jul samt godt nytår\nRussian Blue Racen


Sommerhus - 4 personer - Østerbækvej - 3100 - Hornbæk - 130-E02124 - Cofman\nØsterbækvej - 3100 - Hornbæk\nEmne nr.: 130-E02124 1/19\nI Hornbæk Skovpark, med få kilometers afstand til hyggelige Hornbæk, ligger denne meget smagfuldt indrettede ferielejlighed på første sal. Lejligheden har dejlige altaner på begge sider af ejendommen - på den ene kan I nyde morgenkaffen og se solen stå op, mens modsatte side er klar til hyggelige aftener med lækkert mad og den smukke solnedgang. Fra begge sider af lejligheden er der et rigtig godt lysindfald, der gør at lejligheden er meget lys og indbydende. Det lækre, åbne køkken ligger i forbindelse med stuen, der er indrettet med flotte, klassiske møbler.\nFerielejligheden ligger i et stille og roligt område tæt på Hornbæk Plantage, hvor den attraktive kyst ligger bagved. Tag cyklerne med og oplev den smukke natur på nær hold eller gå dejlige tur gennem plantagen, hvor I bl.a. kan opleve Offerstenen, Halfdan Rasmussen Hus, Nøddebakkerne og Hornbæk Batteri helt nede ved stranden. Hornbæk er en rigtig charmerende, lille by med hyggelige butikker, restauranter og caféer - her er bestemt noget for alle.\nGolfbane 4,1 km


Rambuktyveri i Odder | TV2 ØSTJYLLAND\nRambuktyveri i Odder\nEn rambuktyv kørte en stjålet varebil igennem ruden til en guldsmed og stjal derefter en del varer.\n28. aug 2003, kl. 10:42\nEn ukendt gerningsmand kørte i nat en stjålet varebil igennem ruden hos en guldsmed i Odder. Manden smadrede klokken 04.26 vinduespartiet med en rød Golf, hvorefter han steg ud af bilen og tog for sig af forretningens varer.\nRambuktyveriet gik ud over forretningen Anytime i Rosensgade. Flere vidner hørte alarmen og så manden, der lod bilen stå og forsvandt fra stedet via Tværgade. Derefter er der ingen der ved, hvor manden løb hen.\nDen røde Golf, der blev anvendt under tyveriet, er stjålet i Horsens-området efter klokken 23 i aftes. Den har registreringsnummer RH 91 877. Politiet regner med, at gerningsmanden er flygtet i en anden bil kort efter tyveriet.\nVidnerne, der så tyven, beskriver ham som slank og godt 180 centimeter høj. Under tyveriet var han maskeret og klædt i sort. Politiet har endnu ikke et overblik over, hvor meget der blev stjålet under indbruddet.\nSkanderborg-Odder Politi vil gerne i kontakt med personer, der har informationer i sagen. Det kan ske på telefonnummer 86 56 14 48.\nOpbakning til forslag: For mange 12-taller kan være et problem\nFire par kæmper om vild tv-gevinst til 2,6 millioner kroner\nBilisterne glemmer vinterdæk: 300.000 er til fare for sig selv og andre\nBørn har bagt kager for 423.000 kroner\nTo unge blev stoppet i Nutella-tyveri\nBerøring øger livskvaliteten: Christina og Benthe nusser de ældre på ryggen


Find et billigt autoværksted i Kliplev – spar op til 40%\nDu er her: Forside / Autoværksted / Billigt autoværksted i Kliplev\nBilligt autoværksted i Kliplev\nFå overblik over priserne blandt autoværksteder i Kliplev, så du undgår at betale for meget for en reparation af din bil. Du har mulighed for at få flere tilbud på skrift, så du kender prisen på forhånd, inden du sender din bil på værksted.\nVil du gerne finde et billigt autoværksted i Kliplev eller omegn med en dygtig mekaniker, som fx kan lave service på din bil eller gøre den klar til syn? Du kan hurtigt få flere tilbud fra værksteder i Kliplev og omegn, hvis du klikker dig videre til Autobutler, som vi reklamerer for.\nFind et autoværksted i Kliplev\nDe færreste af os kan klare os uden en bil. Pendler du fx til arbejde langt fra din bopæl i Kliplev, er det ofte mest praktisk med en bil. Det er nødvendigt at sende en bil til service med jævne mellemrum for at sikre, at den er velkørende og sikker. De forskellige dele på bilen og i motoren bliver slidt i takt med, at du ruller kilometer efter kilometer på asfalten.\nDerfor er det altid en god idé at overholde de foreskrevne serviceintervaller, så motoren ikke bliver slidt unødvendigt hårdt. Jo bedre du passer på din bil, jo længere vil den være driftsikker, så du ikke står en kold morgen med en bil, som ikke vil starte eller risikerer at havarere på motorvejen, når du er på vej på arbejde uden for Kliplev.\nEr uheldet ude, kan du altid ringe efter en autotransport, som kan hente din bil og køre den på værksted. Der er mange firmaer, som har specialiseret sig i autohjælp og tilbyder et abonnement, så du altid er sikker på hjælp uanset, om du befinder dig lige i nærheden af Kliplev eller i den anden ende af landet.\nMange værksteder i Kliplev og omegn tilbyder også en lånebil, mens de servicerer eller reparerer din egen bil, så du stadig har mulighed for at komme rundt uden at være afhængig af fx offentlige transportmidler.\nEksempler på hvad et autoværksted i Kliplev kan hjælpe dig med\nEt autoværksted i Kliplev kan hjælpe med både store og små reparationer af din bil lige fra det jævnlige serviceeftersyn til autoreparationer som fx udskiftning af koblingen. Her kan du se nogle eksempler på, hvad du kan få tilbud på, hvis du gerne vil kende prisen på forhånd, inden du sender din bil til autoservice.\nHvornår skal du bruge et autoriseret værksted i Kliplev?\nDer er ikke noget krav om, at man skal være uddannet mekaniker for at servicere eller reparere en bil. Er du fiks på fingrene, kan du derfor sagtens selv stå for reparationer og service af din bil i stedet for at køre den på et værksted i Kliplev.\nEt autoriseret værksted har naturligvis ekspertisen i at servicere og reparere deres egne bilmærker. De kender til de typiske fejl på bilmodellerne og kan derfor hurtigt lokalisere et problem – men der er altså intet til hinder for, at såkaldte frie værksteder i Kliplev udfører samme reparation, når der ikke er tale om en garantisag.\nDerfor står det dig i vid udstrækning frit for at vælge det autoværksted i Kliplev, som du har mest tillid til.\nFind en billig mekaniker i Kliplev og omegn\nDer kan være stor forskel på prisen fra det ene autoværksted i Kliplev til det andet. Derfor kan det være en god idé at undersøge priserne, inden du booker tid til et service eller en reparation af din bil hos en bilmekaniker på et bilværksted i Kliplev og omegn.\nVil du gerne finde et billigt autoværksted i Kliplev, kan du fx gøre brug af Autobutler, hvor du hurtigt og nemt kan indhente tilbud fra flere automekanikere på én gang. Det tager kun ganske få minutter, hvis du har din bils registreringsnummer klar.\nNår du har fået nogle tilbud, har du mulighed for at sammenligne priser, inden du laver en aftale om reparation eller service af din bil hos fx et værksted i Kliplev. På den måde har du gode muligheder for at finde et billigt autoværksted i Kliplev eller omegn.\nPrevious Post: « Billigt autoværksted i Klemensker\nNext Post: Billigt autoværksted i Klippinge »


• At sikre sunde vildtbestande i balance med områdernes bæreevne, herunder de valgte principper og mål for skovenes og naturarealernes drift.\n• At jagt og vildtforvaltning sker, så vildtbestandene giver gode oplevelsesmuligheder for skovgæster, jagtlejere, jagtgæster, naboer mv.\n• At fastholde og udbygge den faglige viden og kunnen indenfor jagt og vildtforvaltning\n• At bidrage til Naturstyrelsens drift.\n• At sikre en god, sikker og sober gennemførelse af jagterne, så jagtdeltagerne får gode oplevelser.\n• At formidle principperne for jagt og vildtforvaltning til omverdenen.\n• At jagtafholdelsen sker på en måde, der er acceptabel af skovens øvrige brugere.\nJagter i Naturstyrelsen i Blåvandshuk\nPå hovedparten af Naturstyrelsens arealer i Blåvandshuks drives jagten på kommerciel basis. Det vil sige, at jagten på arealerne enten er udlejet til konsortier, eller at jagterne foregår som dagjagter med betalende gæster.\nPå den baggrund har enheden foreslået, hvordan de pladser, der er til rådighed på jagterne, kan fordeles.\nJægerforum er enig i den foreslåede fordeling. Samtlige jagtforeninger i enhedens vildtforvaltningsområde får tilbudt mindst 1 plads på en hagljagt. Invitationerne sendes til formændene for jagtforeningerne.\nDet står foreningerne frit for, om man lader sig repræsentere ved formanden eller andre medlemmer. Blot skal vi have oplyst navn på deltagere ved svar på invitationen.\nAf hensyn til planlægningen af jagterne, og for at kunne udnytte de til rådighed værende pladser, er det afgørende, at alle svarer på invitationerne.\nPladserne på riffeljagter i Vejers er siden 2003 fordelt den måde, at vi er startet med at invitere de største jagtforeninger og er fortsat til jagtforeninger med færre medlemmer. I tilfælde af afbud til jagterne søges de ledige pladser besat ved at kontakte formændene for de mindste jagtforeninger.\nEfter hver jagtsæson drøftes erfaringerne med enhedens invitationspraksis. Blandt andet på baggrund af de tilbagemeldinger, jægernes repræsentanter har fået fra deres bagland, drøftes det hvilke justeringer af invitationspraksis, der kan være ønske om.\nBlåvandshuk afholder for tiden seks hagljagter årligt. De to er forbeholdt nye jægere og på de resterende fire jagter stiller enheden 66 pladser til rådighed for jagtforeningerne. De er fordelt, så jagtforeninger med flest medlemmer har fået flest pladser. Se fordeling af pladser i 2010 her .\nJagterne i Vejers Plantage afvikles som bevægelsesjagter. På disse jagter kan deltage flere jægere end på de traditionelle drivjagter. Det giver enheden mulighed for at invitere flere repræsentanter for jagtforeningerne med end de otte, der oprindeligt var aftalt i Jægerforum.\nEnheden afsøger til stadighed nye muligheder for at udvikle sit ríffeljagtkoncept. Målet er, at den planlagte afskydning kan gennemføres effektivt, med et minimum af anskydninger og med mindst mulig forstyrrelse af dyrene


Uddannelsesplan. Samlet uddannelse Færdselsrelateret førstehjælp for unge knallertførere inkl. uddannelsen Førstehjælp ved hjertestop Varighed 8 timer - PDF\nDownload "Uddannelsesplan. Samlet uddannelse Færdselsrelateret førstehjælp for unge knallertførere inkl. uddannelsen Førstehjælp ved hjertestop Varighed 8 timer"\n1 Samlet uddannelse Færdselsrelateret førstehjælp for unge knallertførere inkl. uddannelsen Førstehjælp ved hjertestop Varighed 8 timer Version 1.0, revideret i november 2012 Dansk Førstehjælpsråds medlemsorganisationer: Samarbejdsorganisationer:\n2 Uddannelsesplan for samlet Færdselsrelateret førstehjælpsuddannelse for unge knallertførere inkl. uddannelsen Førstehjælp ved hjertestop Varighed: 8 timer (480 minutter) Overordnet kompetencemål Kursisten handler forebyggende i sin trafikadfærd som knallertkører, og reflekterer over egen holdning til de typiske årsager til at personer bliver dræbt eller kvæstet i trafikken. Kursisten handler ud fra førstehjælpens 4 hovedpunkter og udfører sikker livreddende førstehjælp til tilskadekomne i forbindelse med trafik og færdselsrelaterede ulykker på vej og gade, med knallert. Kursisten kan give Hjerte-Lunge-Redning til en bevidstløs voksen person med og uden normal vejrtrækning samt kunne anvende en AED, hvor sådan forefindes. Og overholder de gældende sikkerhedsregler for brug af AED, og kan overlevere hele hændelsesforløbet til ambulancepersonalet. Kursisten kan anvende ABC metoden til personer ved moderat og svær tilskadekomst, herunder forebygger kredsløbssvigt og fører en beroligende samtale når situationen opstår. Det centrale indhold på uddannelsen Indledning og præsentation Forebyggelse af knallertrelaterede færdselsulykker Overlevelseskæden ABC-metoden den livsvigtige ilttransport Kredsløbssvigt Håndtering af bevidstløse personer Nødflytning Psykisk førstehjælp Hjerte-lunge-redning og brug af hjertestarter Praktiske øvelser 480 minutter Gennemførelsen af uddannelsen: Kurset er et førstehjælpskursus, hvor uddannelserne Førstehjælp ved hjertestop og Færdselsrelateret førstehjælp for unge knallertførere indgår. Dette er svarende til begge uddannelser er gennemført, såfremt deltageren har været aktiv og deltaget i alle lektioner. Det forventes, at kurset afvikles med et minimum af teori, og primært gennemføres ved hjælp af øvelser på gulv, deltagerrefleksion og praktiske øvelser. De praktiske øvelser skal afvikles på relevant og egnet areal, hvor bil, knallert mv. kan indgå. Særlige bemærkninger: Kurset afvikles med udgangspunkt i praktiske øvelser med sigte på ulykker i færdslen. Se kvalitetsbladet med krav til dette kursus på omstående side. 2 af 21\n3 Kvalitetskrav til Færdselsrelateret førstehjælpsuddannelse for unge knallertførere inkl. uddannelsen Førstehjælp ved hjertestop Område Beskrivelse Udført Instruktør Pæd. materiel Materiel Deltager materiale Undervisningsform Tid Deltager antal Bevisudstedelse Registreret hos Dansk Førstehjælpsråd og have særlig information om at kurset skal gennemføres praktisk. Forebyggelsesdelen skal gennemføres med det gældende materiale fra Dansk Førstehjælpsråd. Udarbejdes jf. kompetencemålene af den enkelte instruktør eller leveres af egen organisation. Se endvidere under instruktør. Antallet af medbragte træningsdukker, skal følge deltagerantallet: Der må maksimum være 4 personer pr. træningsdukke. Eksempelvis skal der på et kursus med 15 deltagere være 4 dukker til træning. Det forventes, at AED/hjertestarten kan advisere og har træningselektroder til placering på personen. Der må maksimum være 6 personer pr. AED træner. Der skal indgå minimum 1 bil og 1 knallert samt diverse øvelser med færdselsrelevans på vej/p-plads, som øvelseselementer. Der skal udleveres en førstehjælpsbog/hæfte pr. deltager. Førstehjælpsbogens/-hæftets indhold skal være dækkende i forhold til det enkelte førstehjælpsmoduls uddannelsesplan og uddannelsens enkelte lektioners målbeskrivelse. Det udleverede materiale skal være udarbejdet ifølge Dansk Førstehjælpsråds retningslinjer for udarbejdelse af førstehjælpsbøger. Der skal anvendes en praksisnær undervisningsform, og minimum af teori. Se kompetencemål i beskrivelse. Alle deltagere skal have min. 3 minutters effektiv træning på en genoplivningsdukke. Alle deltagere skal have min. 4 minutter effektiv træning med AED/hjertestarter. Uddannelsens lektioner har en varighed af 60 minutter. Derfor skal denne uddannelse afvikles over 8 hele lektioner, inkl. små pauser. Uddannelsen bør ikke deles. Der må maksimum være 15 deltagere pr. instruktør. Alle instruktører skal være registreret hos DFR. Der kan udstedes et DFR bevis, såfremt deltageren har været aktiv og deltaget i alle timerne, samt kunnet håndtere kompetencemålene. Der skal afkrydses i: Færdselsrelateret førstehjælp for unge knallertførere Førstehjælp ved hjertestop 3 af 21\n4 INSTRUKTØRENS DEL Følgende indgår i det nye design for planerne: Forside men den seneste beskrivelse versionsnummer. Nye versioner meldes ud via organisationerne og vil kunne rekvireres gennem din egen organisation. Side 2 indeholder det samlede kompetencemål, samt en samlet oversigt over indholdet. Derudover er der afvikling (særlige opmærksomhedspunkter vedr. afviklingen) og Særlige forventninger (hvis der er særlige krav til f.eks. afviklingsformen). Side 3 indeholder et kvalitetsblad, og fortæller om de enkelte dele der skal overholdes, herunder deltagerantal i forhold til udstyr og antal deltagere pr. instruktør mv. Bagerst i uddannelsesplanen finder du en materialeliste der angiver hvilke materialer du skal medbringe og i visse tilfælde giver forslag til supplerende materiale du kan medbringe. Disse tre sider kan vises til kunder og deltagere. De efterfølgende sider er instruktørens del og opdelt i uddannelsens dele, og vil beskrive delkompetencer for den enkelte del. Under hver del er der et lille skema, som viser indholdet. Under Forslag læreproces giver DFR anbefalinger til gennemførelse af kompetencemålene, fordelt på de enkelte dele som uddannelsen er opdelt i. Denne del vil være dynamisk, og til stadighed under udvikling, og DFR vil løbende opdatere versionerne. Ideer til best practice (anbefalede procedurer), indeholder de anbefalinger og løsninger der findes. Dette punkt vil løbende blive udviklet, og DFR s pædagogiske arbejde vil søge løsningerne via internationale guidelines, samt via nationale lægefaglige rådgivere og råd. Forslag til evaluering (du skal sikre) DFR s eventuelle særlige opmærksomhedspunkter til din undervisning. Punktet vil løbende blive udviklet, - med baggrund i praktiske erfaringer, særlige ønsker, indkommende forslag eller metoder for at sikre din undervisning når et særligt delmål. Hvis organisationer vælger at tilføre læreprocesser, skal førstehjælpsrådets og de øvrige organisationers logo fjernes fra beskrivelsen. Det er IKKE tilladt at ændre i kompetencebeskrivelserne. 4 af 21\n5 Del 1 i uddannelsen Delkompetence: Deltageren kender uddannelsens rammer, undervisningsform og indhold, samt praktiske orienteringspunkter og krav for gennemførelsen. Deltageren kender de øvrige deltagere. Indhold Præsentation af underviser Deltagerøvelse med præsentation Overlevelseskæden Motivation for læring 20 minutter Forslag til læreproces: Oversigt over uddannelsens delelementer, evt. til brug for skema til præsentation eller flip. Del 1 = 15 minutter: Indledning og præsentation Del 2 = 40 minutter: Forebyggelse med udgangspunkt i materialet fra DFR. Del 3 = 25 minutter: ABC-metoden Del 4 = 45 minutter: De 4 hovedpunkter Del 5 = 30 minutter: Blødninger og kredsløbssvigt Del 6 = 20 minutter: Psykisk førstehjælp Del 7 = 60 minutter: HLR Del 8 = 60 minutter: AED/hjertestarter Del 9 = 180 minutter: Cases og situationsøvelsestræning Del 10 = 15 minutter: Afslutning og udlevering af bevis I alt = 480 minutter Under hele kurset kan positiv anerkendende feedback anvendes som læringsmetode. Præsentation af uddannelsens rammer, undervisningsform, indhold og krav til udstedelse af bevis. Velkomst og præsentation Præsentationen af kursisterne kan foregå som repetition af tidligere indlærte færdigheder og præsentation af forventninger, egne erfaringer samt fokus på forhold ved trafik og færdselsrelaterede ulykker. For eksempel: Deltagerne går rundt mellem hinanden og skal hilse på hinanden med udgangspunkt i den type trafikant de mener at være (uagtet de endnu ikke har 5 af 21\n6 kørekort) med ét- to ord, samt deres navn f.eks. Forsigtig trafikant, Sanne eller Frygtsom, Peter De må gerne stjæle ideer fra hinanden og kopiere udtryk og ideer Når alle har været rundt tales der kort om oplevelsen (Sidst på kurset, får de muligheden igen og ser hvad der er ændret) Underviseren samler op og lytter til oplevelser fra kursisterne der vedrører sikker trafik. Spørg gerne ind til særlige benævnelser. Herefter: a) I plenum fortæller hver deltager om forventninger og egne erfaringer samt fokus på forhold ved trafik og færdselsrelaterede ulykker b) Deltagerne reflekterer to og to overegne erfaringer samt fokus på forhold ved trafik og færdselsrelaterede ulykker Herefter et kort oplæg om uddannelsens rammer, undervisningsform og indhold og eventuelle spørgsmål fra kursisterne. Uddannelsen er kompetencegivende i forhold til erhvervelse af kørekort. Førstehjælperen kan udføre de første 3 led i overlevelseskæden. Hurtig opstart af effektiv Hjerte-Lunge-Redning og stød fra AED en/hjertestarteren er det, der har størst betydning for overlevelsen. Overlevelsen i Danmark er i dag 10 %, hvilket svarer til ca. 350 personer. Chancen for succesfuldt stød aftager med 10 % for hvert min. efter hjertestoppet er indtrådt, hvis ikke der gives effektivt Hjerte-Lunge- Redning. Ideer til Best practice (anbefalede procedurer): Opstarten bør være en anderledes opstart, end blot navnerunde. Lad deltagerne udfordre hinanden, eller lad dem præsentere hinanden. Dette er netop for at bryde isen. Forslag til evaluering af del 1(du skal sikre): At deltagerne bliver understøttet i deres motivation. At deltagerne får hilst på hinanden gerne via alternative metoder. At deltagerne kender meritregler for erhvervelse af kørekort: Køreprøven skal afvikles inden for et år fra dette kursus Uddannelsen Førstehjælp ved hjertestop er gyldig i 3 år, den anbefales dog vedligeholdt oftere Uddannelserne færdselsrelateret førstehjælp er gyldige i et år Hvis Førstehjælp ved hjertestop er erhvervet sammen med Færdselsrelateret førstehjælp for unge knallertførere er den ligeledes gyldig i 3 år Færdselsrelateret førstehjælp for unge knallertførere er meritgivende for Færdselsrelateret førstehjælp bil/mc/traktor i et år 6 af 21\n7 Del 2 i uddannelsen Delkompetence: Deltageren handler forebyggende i sin trafikadfærd som knallertkører, og har reflekteret over egen holdning til de typiske årsager til at personer bliver dræbt eller kvæstet i trafikken. Deltageren anvender forebyggelse i sin kørsel i trafikken og kender sammenhængen mellem korrekt beklædning og skader. Indhold DFR s materiale om forebyggelse Øvelser og praktisk undervisning om forebyggelse Ulykkestyper og skader 40 minutter Forslag til læreproces i del 2: Forebyggende: Præsentation fra DFR Emner: 1. Typiske skader, knallertulykker (10 min) Hovedskader (kraniebrud, hjernerystelse) Ben, hofte, fod Arme, skulder Hudafskrabninger 2. Sikkerhedsudstyr (20 min) Hjelm Tøj (lange bukser, lange ærmer, tykt stof, lukkede sko) Handsker Synlighed (lyst tøj, refleksvest, lys hjelm) 3. Forebyg ulykker (10 min) Vær opmærksom Hold fartgrænsen Kør med hjelm og ordentligt tøj Drik ikke alkohol Aldrig 2 på en knallert 7 af 21\n8 Ideer til best practice (anbefalede procedurer): Vigtige undervisningselementer: - Demonstrer minicykelhjelmen + evt. syltetøjsglasset. Tal om hvordan man beskytter elektronik (mobiltelefoner, computer, tv) med flamingo og lign. for at det ikke skal gå i stykker. Hjernen er finere end elektronik og den skal derfor beskyttes. - Hav refleksvest, handsker, hjelm, tykt og tyndt stof med og demonstrér det send det hele rundt og lad eleverne mærke det. F.eks. læder, cowboystof, tyndt lærredsstof, silke, korte bukser mv. - Vis (røntgen) billeder af typiske skader fra knallertulykker. Forklar dem på en nøgtern måde uden splat - Lad eleverne se på hinandens tøj og jakker og tage stilling til om det er velegnet til at køre på knallert med - Lad en person tage refleksvest på og gå langt væk og se forskellen i synlighed (sammenlign med en person uden vest på) - Demonstrer forskellen på lyst og mørkt tøj 8 af 21\n9 Del 3 i uddannelsen Delkompetence: Kan anvende livreddende førstehjælp ABC-metoden. Kan erkende og handle på symptomer på kredsløbssvigt. Deltageren viser gennem udførelsen af førstehjælp, at kunne sikre den livsvigtige ilttransport for opretholdelse af liv. Indhold Sammenhæng mellem de livsvigte systemer og ABC ABC-metoden Kredsløbssvigt Håndtering af bevidstløs person 25 minutter Forslag til læreproces i del 3: Underviser oplæg om sammenhængen mellem AB og C og de livsvigtige systemer - den livsvigtige ilttransport. Topografi vis hvor hvad sidder Hjerne Lunger Hjerte Lever milt og nyrer Livsvigtige systemer Kursisterne summer 2 og 2 over hvilke organer der er vigtigst for opretholdelse af liv. Centre i hjernen og den forlængede rygmarv Centralnervesystemet Åndedrætssystemet Kredsløbssystemet Den livsvigtige ilttransport, hjernen begynder at tage skade med det samme derfor er metoden A, B og C prioriteret. Figurant spiller bevidstløs med vejrtrækning. Figuranten sminkes med symptomer på kredsløbssvigt. Vis symptomerne bleg, klam og koldsvedende hud, hurtig og overfladisk vejrtrækning, angstpræget adfærd. Initiér en case hvor prioritering og anvendelse af A, B og C vises i normalt tempo uden forklaringer. 9 af 21\n10 Gennemgå herefter i langsomt tempo med forklaringer Airways=luftveje Undersøger bevidsthedsniveau ved at tale og ruske i personen. Vurdering af luftvejene. Hvis personen taler er luftvejene fri og hjælperen går videre til B. Hvis luftvejene er blokeret af fremmedlegemer vil der være nedsat passage. Hvis der er blod eller andre former for væsker i luftvejene kan der høres en gurglende lyd, hvis personen er bevidstløs kan der høres en snorkende lyd. Fjern blokeringen således at luftvejene er frie. Synlige fremmedlegemer fjernes. Herefter skabes frie luftveje ved hoved bøj og hage løft, herved sikres de frie luftveje. Breathing=vejrtrækning Det næste der undersøges er vejrtrækningen. Dette foretages ved at førstehjælperen ser, føler og lytter efter vejrtrækning. Der ses efter om brystkassen løfter sig. Der lyttes ved næse og mund. Der føles om der er udånding mod egen kind i op til 10 sek. I de første minutter efter et hjertestop kan der være gisp eller sparsom vejrtrækning. Dette er ikke en normal vejrtrækning. Er førstehjælperen i tvivl handles som om der er unormal vejrtrækning og benytter mund til mund metode som førstevalg og mund til næse metoden som andet valg ved kunstigt åndedræt. Ved kunstigt åndedræt blæses til brystkassen hæver sig. Cirkulation=kredsløbet Nu skal kredsløbet undersøges. Er der blødninger. Mærk om personens hud er varm, kold eller klamsvedende og om huden er bleg eller blålig. Metoden øves 2 og 2 eller i større grupper. Der anvendes samme case eller scenarie som før hvor der nu er tilskadekomne der skal prioriteres Ideer til best practice (anbefalede procedurer): En løbende evaluering. Instruktørens egne og deltagergruppens fælles refleksioner over ABC-metoden. En løbende evaluering. Instruktørens og deltagergruppens fælles refleksioner over den livsvigtige ilttransport. Deltagernes refleksioner over eget udbytte og opnået færdighedsniveau. Forslag til evaluering (du skal sikre): Gennem cases/situationsøvelserne får du mulighed for at teste deltagernes kompetencer. 10 af 21\n11 Del 4 i uddannelsen Delkompetence: Eleven kan håndtere trafik- og færdselsrelaterede ulykker ved hjælp af førstehjælpens 4 hovedpunker og viser sikker adfærd i udførelsen af førstehjælp. Deltageren kan udføre nødflytning, hvor dette skønnes nødvendigt ud fra reglen liv frem for førlighed. Indhold Førstehjælpens 4 hovedpunkter Nødflytning 45 minutter Forslag til læreproces: Underviseroplæg om førstehjælpens hovedpunkter. Kursisterne skal se, høre og arbejde med eksempler på førstehjælpens hovedpunkter og deres anvendelse ved trafik- og færdselsrelaterede ulykker. Førstehjælperen kan være alene, men kan med fordel trænes med 2 hjælpere første gang. Forslag til metode: De 4 hovedpunkter tegnes på tavle/flip eller lignende. Vis et billede eller en illustration af en ulykke med en blød trafikant og et antal bilister der er kommet til skade. Kursisterne har hjælpemidler til rådighed i form af handlinger eller genstande der vedrører de forskellige hovedpunkter, de skal placere hvor de mener de hører hjemme. Eksempel på begreber: Nødflytning Skab sikkerhed/stands ulykken Alarmer/Tilkald hjælp Håndildslukker Svær tilskadekomst Skabelse af frie luftveje Psykisk førstehjælp 11 af 21\n12 Lav nogle stop-ups undervejs i øvelsen hvor der samles op. Der kan uddrages læringspunkter og suppleres med den passende og/eller nødvendige baggrundsviden i forhold til overlevelseskæden. Herefter følger underviseren op og skaber overblik over ulykkessituationen, skaden/skaderne og de tilskadekomne. Underviseren gennemgår ulykkesstedet og fortæller at der er forhold der gør at egen sikkerhed prioriteres højest, at der skabes overblik over skaderne og prioritering ved at anvende ABC-metoden. Sikring handler om at sikre sig selv, andre og den tilskadekomne. Der øves nødflytning (bemærk kvalitetsblad). Figurant spiller bevidstløs med vejrtrækning. Figuranten sminkes med symptomer på kredsløbssvigt. Vis symptomerne bleg, klam og svedende hud, hurtig og overfladisk vejrtrækning, angstpræget adfærd. Ideer til best practice (anbefalede procedurer): Underviserens egne refleksioner over velkomstens virkning og forløb. Fokusområder: Alle deltagere skal aktiveres og på banen i præsentationen herunder involvering af egne forudsætninger. Refleksion parvis hos deltagerne herunder inddragelse af kursisternes oplevelser med forhold ved trafik og færdselsrelaterede ulykker. Forslag til evaluering(du skal sikre): Der fokuseres på at deltagerne er aktive og reflekterer over motivationens virkning. Der reflekteres over de sikkerhedsmæssige aspekter i nødflytning. Korrekt arbejdsstilling og liv frem for førlighed 12 af 21\n13 Del 5 i uddannelsen Delkompetence: Deltageren kan standse blødninger og yde den relevante førstehjælp i situationen. Deltageren kan standse større blødninger ved anlæggelse af fast forbinding og følge denne op med en trykforbinding. Indhold Håndtering af blødninger Anlæggelse af forbindinger 30 minutter Forslag til læreproces: Underviseroplæg om blødninger. Det truer den livsvigtige ilttransport at der ved højhastighedsulykker kan være indre blødninger. Forslag til metode 1: Du har inden undervisningen i emnet forberedt en øvelse hvor en deltager er faldet på knallert, og har fået en kraftig blødning på armen. 2 deltagere er førstehjælpere som skal håndtere situationen. De skal standse af pulsåreblødningen ved at trykke en finger i såret, lægge personen ned mv. Under øvelsesrefleksionen/opsamlingen viser du den korrekte opfølgning på en stor blødning via anlæggelse af en fast forbinding og eventuelt en trykforbinding. Forslag til metode 2: Standsning af blødninger herunder anvendelse af forbindinger. I de efterfølgende cases og scenarietræning, øves anlæggelse af forbindinger og håndtering af blødninger. Ideer til best practice (anbefalede procedurer): Forslag til evaluering (du skal sikre): Deltageren lokaliser blødningen og sætter en finger eller hånd i såret og lægger den tilskadekomne ned. 13 af 21\n14 Del 6 i uddannelsen Delkompetence: Deltageren kan give psykisk førstehjælp, til en vågen tilskadekommen i forbindelse med færdselsrelaterede ulykker. Indhold Psykisk førstehjælp Undersøgelse for andre skader 20 minutter Forslag til læreproces: Giv et eksempel på psykisk førstehjælp hvor der vises: At der skabes ro, fremtrædes roligt og kompetent, optrædes bestemt over for de øvrige hjælpere, vises omsorg og sætter sig i den tilskadekomnes situation samt lyttes til den tilskadekomne og bruges den nødvendige tid til og nærvær i samtalen. Bruges tid på, sammen med den tilskadekomne, at kontrollere resten af kroppen for smerter og skader. Eventuelt for at kunne vurdere om der skal tilkaldes en ambulance. Ideer til best practice (anbefalede procedurer): Forslag til evaluering (du skal sikre): I de efterfølgende cases og scenarietræning involveres den psykiske førstehjælp, samt samtale med den tilskadekomne om skader. 14 af 21\n15 Del 7 i uddannelsen Delkompetence: Kursisten kan vurdere og afgøre om en voksen person er vågen eller bevidstløs samt handle derefter. Kursisten kan handle ud fra ABC-principperne ved en voksen bevidstløs person med eller uden normal vejrtrækning. Indhold Hjerte-Lunge-Redning 60 minutter Forslag til læreproces: Under denne proces kan man vælge at vise helheden først og derefter de enkelte elementer i processen, eller vælge at undervise ud fra delelementer for at slutte med helheden. Undervisningen tager udgangspunkt i symptomer og handlinger og ikke anatomi og fysiologi. Brug et scenarie som kursisten kender fra hverdagen, hvor førstehjælpens 4 hovedpunkter anvendes. 4 eller 3-trins metoden kan bruges til at vise færdigheden Hjerte-Lunge-Redning til en voksen bevidstløs person med eller uden normal vejrtrækning. Kursisterne skal øve i hold med genoplivningsdukker og andre undervisningsmaterialer til rådighed, f.eks. førstehjælps cd (interaktiv læring) eller situationsøvelser. 4 eller 3-trins metoden kan bruges til at vise Hjerte-Lunge-Redning uden normal vejrtrækning med brug af AED Ideer til best practice (anbefalede procedurer): Forslag til evaluering (du skal sikre): Kursisten vurderer om en personen er vågen eller ej. Kursisten handler efter den trinvise førstehjælp. 15 af 21\n16 Del 8 i uddannelsen Delkompetence: Kursisten anvender en AED/hjertestarter til bevidstløse personer uden vejrtrækning, og overholder de gældende sikkerhedsregler for brug af AED/hjertestarter, og kan overlevere hele hændelsesforløbet til ambulancepersonalet. Kursisten kan handle ud fra ABC-principperne ved en bevidstløs voksen person, når en AED/hjertestarter er til rådighed. Indhold Hjerte-lunge-redning med AED/hjertestarter 60 minutter Forslag til læreproces: Symptomer ved blodprop i hjertet herunder tidlig genkendelse. Du gennemgår sikkerhedsproceduren/forholdsregler der skal anvendes for sikker brug af AED/hjertestarter. Inddrag deltagerne i refleksionen så de oplever at punkterne er naturlige og blot kræver sund fornuft. Gennemgå sikkerhedsregler ved anvendelse af en AED/hjertestarter hvis: Tilskadekomne har meget tøj på Tilskadekomne har våd brystkasse Tilskadekomne ligger på vådt underlag eller i vådrumsomgivelser Tilskadekomne har meget behåret brystkasse Tilskadekomne har pacemaker og/eller smykker Der er ilt eller andet brandnærende som skal flyttes Førstehjælperen skal sikre at: Elektroderne er placeret korrekt og sidder helt fast Ingen må røre den tilskadekomne ved afgivelse af stød Kontrollere omgivelser inden stød, og sige højt der stødes når der trykker på knappen, eller hjertestarten angiver at afgive stød (fuldautomatiske) Oplysningerne videregives til ambulancepersonalet, herunder antal stød, og tiden for genoplivningen. Eleverne øver i proceduren, og øver små scenarier, hvor udfordringer med sikkerhedsproceduren indgår. Det er vigtigt, at du løbende samler op hvor alle får reflekteret over mulige forbedringer kan foretages i deres egen anvendelse af HLR/AED-proceduren. 16 af 21\n17 Der øves med, at en hjælper kommer med en AED. Der øves min. 2 minutter efter AED en/hjertestarteren har afgivet stød. Som beskrevet ovenfor øves på genoplivningsdukker og adviserende AED er/hjertestartere i hold Ideer til best practice (anbefalede procedurer): Følger procedure fra egen organisation for HLR procedure suppleret med en AED/hjertestarter. Forslag til evaluering (du skal sikre): Samme som ovenstående, dog når der tilkaldes hjælp fremskaffes en AED/hjertestarter, og kursisten følger instruktionen. 17 af 21\n18 Del 9 i uddannelsen Delkompetence: Kursisten handler forebyggende i sin trafikadfærd som knallertkører, og reflekterer over egen holdning til de typiske årsager til at personer bliver dræbt eller kvæstet i trafikken. Kursisten handler ud fra førstehjælpens 4 hovedpunkter og udfører sikker livreddende førstehjælp til tilskadekomne i forbindelse med trafik og færdselsrelaterede ulykker på vej og gade, med knallert. Kursisten kan give Hjerte-Lunge-Redning til en bevidstløs voksen person med og uden normal vejrtrækning samt kunne anvende en AED, hvor sådan forefindes. Og overholder de gældende sikkerhedsregler for brug af AED, og kan overlevere hele hændelsesforløbet til ambulancepersonalet. Kursisten kan anvende ABC metoden til personer ved moderat og svær tilskadekomst, herunder forebygger kredsløbssvigt og fører en beroligende samtale når situationen opstår. Indhold Praktiske øvelser 180 minutter Forslag til læreproces: Praktisk træning. Der trænes i scenarier hvor nødflytning også indgår. Der skal afvikles en række passende øvelser, hvor deltagerne afprøver det indlærte. Der skal være øvelser med almindelig førstehjælp hvor personen er vågen, og deltagere skal tale med og sikre korrekthjælp i samarbejde med den tilskadekomne person. Der skal endvidere også være situationer hvor deltagere får set den samlede trinvise førstehjælp anvendt. Holdet inddeles i grupper af 3-4 personer og anvender A, B og C metoden på forskellige scenarier. Underviseren monitorerer grupperne og organiserer øvelserne med instruktion til figurant, Scenariebeskrivelse til førstehjælperen samt løsning til hjælper. Hovedlæsioner A, B og C samt forebygger mod kredsløbssvigt og alarmer/tilkald hjælp, giv psykisk førstehjælp eller søg læge med en tilskadekomne. Brud på nakke rygsøjle eller bækken. 18 af 21\n19 A, B og C samt Holder den tilskadekomne i ro i findestillingen, forebygger kredsløbssvigt og alarmer, giv psykisk førstehjælp. Vise hvordan man nærmer sig og sikre en tilskadekommen i en bil, hvor der tages hensyn til nakke/rygskader (hånd på rude). Brud på arme og ben. A, B og C samt støtter arme og ben i findestilling. forebygger kredsløbssvigt og tilkalder hjælp, giv psykisk førstehjælp Ideer til best practice (anbefalede procedurer): Sørg for løbende at indlægge øvelser i undervisningen Forslag til evaluering (du skal sikre): Kursisten har overblik over hvordan der bedst muligt kan skabes sikkerhed for sig selv, tilskadekomne, tilskuere og andre i nærheden Deltagernes refleksioner over eget udbytte og opnået færdigheds- niveau. 19 af 21\n20 Del 10 i uddannelsen Delkompetence: Deltageren har modtaget et bevis for deltagelse, og kan reflektere over sin læring på denne uddannelse Indhold Afslutning Bevisudlevering Opfordring til at holde sin kompetence ved lige 15 minutter Forslag til læreproces: Deltageren skal være orienteret om den opnåede kompetence efter dette kursus. Gyldighed af kursusbeviset samt muligheden for vedligeholdelse af kompetencerne jf. Dansk Førstehjælpsråds anbefalinger. Deltageren kan eventuelt orienteres om andre kursusmuligheder jf. Dansk Førstehjælpsråds anbefalinger. Forslag til evaluering (du skal sikre): At alle kender reglerne for beviset og uddannelsens udløb. 20 af 21\n21 Materialeliste Genoplivningsdukker AED/Hjertestartertrænere Bil Knallert Forbindinger Førstehjælpsbøger Projektor og højttalere Færdselsrelaterede kursusbeviser Supplerende materiale: Mini-cykelhjelm kan købes hos Rådet for Sikker Trafik Æg Forskellige typer af stof Forskellige typer af fodtøj, f.eks. sandaler, støvler Refleksveste Lygte 21 af 21


Tryksår - Behandling af liggesår\nHer ses et tryksår, hvor en del af hoftebenet (os coxae) er synligt. Der er muligvis også begyndende osteomyelitis (knoglebetændelse)\nHvad er et tryksår?\nAndre behandlingsmuligheder for tryksår\nFor supplerende information henvises til artiklen: sårbehandling\nTryksår er det samme som liggesår og siddesår.\nTryksår (latin: decubitus) er områder med skadet hud og væv, der udvikles, når vedvarende tryk afskærer eller stopper blodomløbet i de sårbare dele af kroppen; især huden på ballerne, hofterne og hælene er udsatte for tryksår.\nUden tilstrækkeligt blodtilførsel dør det ramte væv.\nSelvom lammedede har en høj risiko for at udvikle tryksår, er alle mennesker – der er sengeliggende, siddende i kørestil eller ude af stand til selv at skifte stilling (position) – i farezonen.\nTryksår kan udvikles hurtigt, fremskride hastigt og er ofte svære at få til at hele – også fordi de tit rammer der hvor man ligger eller sidder når man hviler. De fleste eksperter er enige om, at disse såkaldte liggesår eller siddesår ikke burde forekomme.\nLiggesår er blandt andet et problem hos ældre, som ofte lever et stillesiddende/liggende liv, og derfor ofte ikke får skiftet position ofte nok. Det er særligt et problem, hvis ældre samtidig ikke bliver plejet nok, og derfor kan komme til at ligge stille for længe af gangen.\nTryksår opdeles i 4 stadier alt efter alvorligheden. Stadierne er følgende:\nTryksår i 1. stadie: Et tryksår starter med, at et område af huden bliver rødt og muligvis kløende eller smertefuldt. Området føles varmt og svampet eller hårdt, når man rører ved det. Hos mennesker af afrikansk afstamning og mennesker med mørkere hud, fremstår huden muligvis blå eller lilla eller ser flaget eller “aske-agtig” ud. Tryksår i 1. stadie er ovefladiske og forsvinder kort tid efter, at trykket er fjernet.\nTryksår i 2. stadie: I dette stadie er noget af huden allerede nedbrudt eller faldet af – enten det yderste hudlag (epidermis) eller dybere hudlag (dermis) eller begge. Tryksåret er nu et åbent sår, der ligner en blæne eller en hudafskrabning. Vævet omkring liggesåret kan misfarves i enten røde eller lilla nuancer.\nTryksår i 3. stadie: I et tryksår der nået til 3. stadie er skaderne nået ned til vævet under huden, hvor de skaber et dybt, krater-lignende sår.\nTryksår i 4. stadie: Dette er det mest alvorlige og komplicerede stadie. Et stort område af huden mistes. Dette sker sammen med skader på de underliggende muskler, knogler og endda støttende strukturer som sener og led.\nHvis du er kørestolsbruger, er du mest tilbøjelig til at udvikle tryksår på:\nHalebenet eller ballerne\nSkulderbladene eller rygsøjlen\nBagsiden af armene og benene (der hvor de hviler mod kørestolen)\nHvis du er sengeliggende, kan tryksår opstå i følgende områder:\nBagsiden eller siderne af hovedet\nUdkanten af ørerne\nSkuldrene eller skulderbladene\nHoftebenet, lænden eller halebenet\nBagsiden af knæene, hælene, anklerne eller tæerne\nKontakt straks lægen, hvis du opdager brud på huden eller åbne sår. Søg akut lægehjælp hvis der er tegn på infektion som f.eks. feber, afløbende væske fra såret, såret er ildelugtende, tiltagende varmefølelse i såret eller rødlighed på den omkringliggende hud.\nEr man pårørerende til en ældre er der en mulighed for at de ikke selv får opsøgt læge. Derfor er det som pårørerende godt at tage initiativ til et lægebesøg.\nDe fleste mennesker skifter stilling i deres stol under mødet, piller ved radioen, når de kører bil, eller vender sig flere gange i sengen, når de sover. Hver dag – uden at tænke over det – foretager vi os flere hundrede små, ubevidste ændringer i vores kropsholdning, hvorved vi undgår de problemer, som inaktivitet kan medføre.\nFor mennesker, der er immobile pga. lammelse, skader eller sygdom, er problemerne ved inaktivitet – inklusiv tryksår – en konstant trussel.\nHvis man er immobil, kan tryksår forårsages af:\nVedvarende tryk: Når huden og det underliggende væv fanges mellem knogler og en overflade som f.eks. en kørestol eller seng, begrænses blodtilstrømningen. Dette undertrykker tilførsel af ilt og næringsstoffer, hvorved uoprettelig skade og vævsdød kan forekomme. Dette har en tendens til at ske i områder, der ikke er beklædte med muskler og fedt, og i øvrigt ligger lige over en knogle som f.eks. rygsøjlen, halebenet, skulderbladene, hofterne, hælene og albuerne. Vedvarende tryk er en meget hyppig årsag til tryksår (deraf navnet).I nogle tilfælde kommer trykket, der afskærer blodomløbet fra et mere usandsynligt sted; sømmen fra et par bukser, krummer i sengen, folder i tøjet eller på lagnerne, en stol der er en smule skæv – selv sved, som kan opbløde huden, kan gøre den mere sårbar over for skader og dermed tryksår.\nFriktion: Friktion er det samme som gnidning – her typisk gentagende, ensartet gnidning. Hyppige skift af kroppens position er nøglen til at undgå tryksår. Friktionen der opstår, når man f.eks. vender sig fra side til side i en seng, kan dog gøre skade huden, hvorved den bliver mere sårbar overfor tryksår.\nOverrivning: Dette forekommer, når huden bevæger sig i én retning, og den underliggende knogle bevæger sig i en anden. Hvis man glider nedad i sengen eller i en stol, eller hvis man hæver hovedgærdet på en seng i en vinkel på mere end 30 grader, bliver overrivning en sandsynlig årsag til tryksår. Overriving opstår, fordi cellevæggene og de små blodkar udstrækkes i for høj grad. Tryksår på halebenet opstår ofte på denne måde, fordi huden her allerede er tynd og skrøbelig.\nBehandling af tryksår er udfordrende. Åbne sår heler langsomt, og fordi huden og andre vævstyper allerede er skadede eller ødelagte, bliver helingen aldrig perfekt.\nAt håndtere alle aspekterne af sårpleje i forbindelse med tryksår – inkl. de følelsesmæssige – kræver en multidisciplinær tilgang. Man vil almindeligvis få hjælp af sygeplejersker, ens læge eller behandler samt en fysioterapeut.\nHvis inkontinens er et problem, skal man muligvis tilses af en urolog eller en gastroenterologist. Hvis tryksåret kræver kirurgisk behandling, skal man sandsynligvis behandles af en neurokirurg, ortopædkirurg eller en plastikkirurg.\nSelvom det kan tage tid, vil de fleste tryksår i stadie 1 og 2 hele i løbet af nogle uger vha. konservative behandlingsmetoder. Tryksår i stadie 3 og 4 er mindre tilbøjelige til at hele af sig selv og kan derfor kræve operation.\nDet første skridt i behandlingen af et tryksår (uanset stadie) er at fjerne eller lette trykket, der forårsagede liggesåret. Man kan mindske trykket ved at:\nSkifte stilling ofte (ca. hvert 15 min. i kørestol og mindst hver 2. time i seng)\nBruge støttende overflader\nAndre behandlingsmuligheder for tryksår uden operation kan være:\nRenholdelse af såret\nFjernelse af beskadiget væv\nBandager og tekstiler der fremmer helingen\nLindring af muskelkramper\nSelv med den bedste sårpleje i de mest professionelle omgivelser, kan tryksår nå et punkt, hvor de kræver kirurgisk indgriben. Formålet med operation af tryksår er:\nAt forbedre hygiejnen og sårets fremståen\nUndgå eller behandle infektion\nMindske væsketabet fra tryksåret (tryksårene)\nHvilken type operation, der egner sig bedst i det enkelte tilfælde, afhænger af det tryksårets placering, og om der er arvæv til stede fra tidligere operationer. De fleste typer tryksår, der gennemgår operation, behandles dog ved, at man dækker såret med et stykke muskel, hud eller andet væv (flap reconstruction). Vævet til dækkelse af tryksåret hentes normalt fra patientens egen krop. Inden operationen fjernes alt beskadiget væv – dog meget mere omhyggeligt end ved konservativ behandling.\nForskere arbejder på at finde mere effektive behandlinger til tryksår. Der forskes bl.a. i hyperbar oxygen, elektroterapi og topisk (direkte påførelse) af menneskelige vækstfaktorer. Indtil nu er sidstnævnte den mest lovende behandlingsmulighed for tryksår, men der mangler fortsat undersøgelser, inden det kan anvendes i praksis.\nRelaterede artikler: operationssår, sårpleje\nEt tryksår kaldes også "liggesår" eller "siddesår" og rammer mennesker, der er sengeliggende, sidder i kørestol eller i det hele taget er ude af stand til selv at skifte stilling. Især lammede er derfor eksponerede for tryksår.\nTryksår skyldes vedvarende tryk på samme sted, hvilket afskærer blodomløbet. Hvis blodomløbet stoppes helt, dør det ramte væv. Det er især huden på hofter og balder, der rammes.\nLæs om symptomerne på tryksår samt hvordan de behandles.