Alarmsystem – Gør dit hjem eller kontor mere sikkert • Fri Plads på Internettet\nAlarmsystem – Gør dit hjem eller kontor mere sikkert\nUdgivet d. 18. april 2018 af Administrator\nDer sker desværre rigtig mange indbrud i Danmark på trods af at landet er forholdsvist sikkert. Det er en ubehagelig oplevelse, som ikke bare kan koste penge, men ligeledes skabe noget usikkerhed og utryghed. Derfor er der rigtig mange der vælger at få installeret et alarmsystem. For med et alarmsystem kan man skræmme indbrudstyven væk, og skulle han eller hun alligevel forsøge sig, er chancen større for at fange personen.\nDer er naturligvis en masse forskellige løsninger når det kommer til alarmsystemer – nogle mere avanceret end andre. Valget afhænger selvfølelig lidt af de penge man er villig til at bruge, men man bør samtidig også vurdere hvor stort ens behov er. Det siger sig selv, at jo mere avanceret løsningen er, desto bedre sikret vil man være.\nDe typiske alarmsystemer vil sætte alarmen i gang, når en eller flere personer er gået ind i bygningen og der ikke bliver indtastet en kode. Derfra vil en høj sirene gå i gang som har til formål at skræmme de ubudne gæster væk. Når en alarm går i gang, så vil der typisk også bliver sendt en besked til en alarmcentral, der kort efter vil besøge grunden hvor det mulige indbrud finder sted. Dette er indbrudstyven naturligvis klar over, og personen vil derfor have travlt med at komme afsted igen. Det betyder også, at hvis de skulle komme af sted med nogle ting, så vil det formentlig ikke være med så meget.\nRigtig mange indbrud sker gennem vinduet\nDet mest anvendte sted for indbrudstyve at bryde ind er vinduet. Det er der måske ikke så mange der tænker over, og derfor er der få som sikre den del af huset eller kontoret. Oftest er der tale om smadrede vinduer, og det er selvfølgelig svært at værne sig imod. Men man kan dog vælge at tilføje en smart funktion der opfanger, hvis vinduet er blevet smadret. Derudover bør man overveje at installere låse i vinduerne, og på den måde gøre det svære at bryde dem op. De fleste indbrudstyve vil formentlig gerne undgå at skulle smadre et vindue, da det laver en masse larm. Det kan selvfølelig vække naboernes opmærksom, hvilket hurtig kan betyde et opkald til politiet.\nHvad med videoovervågning?\nHvis man gerne vil sikre sig bedst muligt mod indbrudstyve, så er en tilføjelse af videoovervågning en god ide. Det sammenkoblet med et alarmsystem gør det upopulært sted for ubudne gæster. Det gør det ligeledes mere sandsynligt at identificere personerne, hvilket naturligvis er deres værste mareridt. Med en af de mere avancerede løsninger vil man kunne holde øje med sit hus, og hvis der er nogen der træder ind i huset, så vil man blive gjort opmærksom på det.\nFå installeret alarmsystem af en låsesmed\nHvis man bor eller har kontor i København og omegn, så kan man tage kontakt til KeyPartner. De installerer nemlig alarmsystemer og er certificeret hos Pension & Forsikring. De tilbyder en skræddersyet løsning som tager højde for alle de mulige svagheder. De giver en grundig vejledning i de forskellige funktioner, så man kan udnytte sit nye alarmsystem bedst muligt.\nDeres alarmsystemer har forskellige funktioner – typisk et betjeningspanel, indendørs sirener, bevægelsessensor og en alarmcentral. Dertil kan man få tilføjet nogle andre funktioner – heriblandt den førnævnte glasbrudsdetektor. De installerer selvfølgelig også videoovervågning, hvis det er det man ønsker.


Tømrer til Skovlund, JobTeam Esbjerg A/S | Ofir.dk\nTømrer til Skovlund\nJobTeam søger en erfaren tømrer for kunde i Skovlund. Jobbet er yderst fordelagtigt med gode løn- og arbejdsforhold - Du vil endda få egen firmabil stillet til rådighed. Jobbet er en "Try & Hire"-stilling - Et fast job i 4 måneder med et mål om fastansættelse efterfølgende.\nDu har minimum 6 års erfaring inden for faget\nDu er alsidig\nTimeløn: 170 - 180 (efter kvalifikation)\nArbejdstider: 7.00 - 16.00 (man-tors) og 7.00 - 12.30 (fre)\nAndre goder: Firmabil stilles til rådighed\nVi afholder løbende samtaler. Stillingen skal besættes hurtigst muligt så skynd dig med at få sendt din ansøgning og CV til rekrutteringskonsulent Dino Selimovic på dse@jobteam.dk


Privathospitalet Møn og Kirurgisk Center Møn - PDF\nDownload "Privathospitalet Møn og Kirurgisk Center Møn"\n1 Offentlig, flettet surveyrapport - udskrevet den Privathospitalet Møn og Kirurgisk Center Møn Standardsæt for Sygehuse Standardversion: 2 Standardudgave: 2 Gyldig fra: Gyldig til: Akkrediteringsstatus: Akkrediteret Begrundelse for akkrediteringsstatus: Alle indikatorer på trin 1 og 2 i de patientsikkerhedskritiske standarder er helt opfyldt, og alle øvrige indikatorer er helt opfyldt eller i betydelig grad opfyldt. Ekstern survey Surveyteamets sammenfattende konklusion efter ekstern survey: Surveyteamet observerede en institution, hvor den faglige kvalitet og dialogen med patienterne har stor bevågenhed. Institutionens opmærksomhedspunkter er relateret til den organisatoriske kvalitet og til synliggørelse af kvalitetsmål og dokumentation af monitorering. Akkrediteringsnævnets begrundelse Der er fundet mangler i et antal indikatorer, der er vurderet i nogen grad opfyldt eller ikke opfyldt. Omfanget af manglerne er sådan, at de i væsentlig grad påvirker institutionens evne til at sikre patientsikkerheden. Der er ligeledes fundet mangler i et antal patientsikkerhedskritiske indikatorer på trin 1 eller 2, der er vurderet i nogen grad opfyldt. Disse mangler udgør en væsentlig risiko for patientsikkerheden. I standard er samtlige relevante indikatorer vurderet ikke opfyldt. Disse mangler vurderes at være udtryk for en manglende evne til at sikre patientsikkerheden. Der tildeles derfor akkreditering pågår, indtil der kan ske en fornyet vurdering ved fokuseret resurvey inden for 3 måneder efter akkrediteringsnævnets afgørelse. Fokuseret resurvey Surveyteamets sammenfattende konklusion efter opfølgningssurvey: Privathospitalet Møn og Kirurgisk Center Møn har siden survey i januar 2014 gjort et betydeligt og grundigt arbejde med udvikling af kvalitetssystemet. Institutionen fremstår med fuld styr på kvaliteten, både hvad angår de organisatoriske, administrative forhold og hvad angår de patientrelaterede forhold. Der er fuld opfyldelse af alle indikatorer, bortset fra at der ikke tilbydes medarbejderudviklingssamtaler (MUS) regelmæssigt. Det er ikke betydende for patientforløbene eller patientsikkerheden.\n4 1.1.7 Inddragelse af borgerne i udvikling af kvaliteten af sygehusets ydelser (5/5) Kvalitetspolitik og -organisation (1/8) Kvalitetsovervågning (2/8) Ikke relevant Rapporterer ikke til RKKP. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk:\n6 1.2.6 Patientsikkerhed og risikostyring (4/8) Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 9 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Patientidentifikation (5/8) # Ikke relevant Aktiviteten forekommer ikke i institutionen. Ikke relevant Aktiviteten forekommer ikke i institutionen Omsorg for patienter, pårørende og personale efter en utilsigtet hændelse (6/8)\n7 Patientklager og patientskade-erstatningssager (7/8) Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Inddragelse af patienter og pårørendes oplevelser og erfaringer (8/8) I betydelig grad Dataindsamling er netop afsluttet, mangler analyse og vurdering. opfyldt Data fra to forskellige overvågningen er analyseret og anvendt til forbedringer Dokumentstyring (1/4)\n10 1.4.1 Ansættelse af personale (1/6) I betydelig grad 1 af 4 funktionsbeslrivelser er ikke fyldestgørende opdateret. opfyldt Sygehuset har i retningslinjen om ansættelse beskrevet proces for opfølgning på nyansættelser. Der har ikke været nyansættelser i perioden siden første survey, men der er nu fastsat mål. Sygehuset har i retningslinjen om ansættelse beskrevet proces for opfølgning på nyansættelser, som skal forbedre kvaliteten af ansættelser. Der har ikke været nyansættelser i perioden siden første survey Introduktion af nyt personale (2/6) Sygehuset har en retningslinje, der beskriver proces og ansvar for evaluering af nyansatte. Der er ikke i perioden sket nyansættelse af fast personale Sygehuset har beskrevet proces og ansvar for evaluering af nyansatte. Der er ikke i perioden sket nyansættelse af fast personale, men introduktion af sekretær ansat indenfor det seneste år er evalueret. Sygehuset har defineret målepunkter for kvalitet af introduktionen i form af et evalueringsskema. Pga. kun én nyansættelse har skemaet kun været brugt til én evaluering. Sygehuset har forbedret kvaliteten af introduktionen i form af et evalueringsskema, der omfatter målepunkter for kvalitet. Pga. kun én nyansættelser har skemaet kun været brugt til én evaluering, men forbedringen er fundet tilfredsstillende. Arbejdstilrettelæggelse (3/6)\n11 1.4.4 Arbejdstilrettelæggelse (3/6) Uddannelse og kompetenceudvikling (4/6) I betydelig grad Arbejdsgangen er svagt implementeret. opfyldt I betydelig grad opfyldt Sygehuset har ændret retningslinjen vedr. MUS således, at medarbejdere har "ret til når som helst at bede om gennemførelse af en MUS. Systematisk indkaldelse til MUS sker ikke, men initiering overlades generelt til medarbejdernes initiativ". Der er i perioden afholdt MUS-samtaler med seneste to ansatte og medarbejdertilfredshedssamtaler med to vikarer.mus-samtaler lbydes ikke l konsulentansat personale, herunder lægekonsulenter. Hospitalet har mål for kvaliteten af uddannelse og kompetenceudvikling relateret til hjertestop og brand undervisning Bemyndigelse af klinisk personale med forbeholdt sundhedsfaglig virksomhed (Læger, tandlæger, jordemødre og kiropraktorer) (5/6)\n12 1.4.6 Bemyndigelse af klinisk personale med forbeholdt sundhedsfaglig virksomhed (Læger, tandlæger, jordemødre og kiropraktorer) (5/6) Delegation af forbeholdt sundhedsfaglig virksomhed (6/6) Delegation forekommer ikke. Delegation forekommer ikke. Delegation forekommer ikke Hygiejnepolitik og organisation (1/5) Forebyggelse og overvågning af nosokomielle infektioner (2/5) Der er retningslinjer for håndtering af smitsomme sygdomme, screening for resistente bakterier (MRSA) og perioperativ infektionsprofylakse. De i standarden øvrige nævnte områder (blærkateter, CVK, og respiratorbehandling) er ikke relevante for institutionen. Der er konsistent beskrivelse af proceduren for håndtering af smitsomme sygdomme. Der foregår MRSA-screening og to personer beskriver konsistent proceduren herfor, samt konsekvenser af tilstedeværelse af risikofaktorer.\n13 1.5.3 Forebyggelse og overvågning af nosokomielle infektioner (2/5) Ikke relevant Der sker ikke anlæggelse og pleje af blærekateter. Ikke relevant Anlægger og plejer ikke cvk. Ikke relevant Har ikke respiratorpatienter. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 9 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant HAI-BA er ikke i drift. Indikator 10 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Procedurer og arbejdsgange ved genbehandling af medicinsk udstyr og tekstiler (3/5) Hånd- og uniformshygiejne (4/5)\n14 1.5.5 Hånd- og uniformshygiejne (4/5) Der er fastsat mål. Der er forelagt dokumentation for monitorering, og denne er analyseret og vurderet. Mål er analyseret og vurderet, og de ønskede mål er opfyldt Rengøring (5/5) Der er udarbejdet retningslinje. Retningslinjen følges. Der foretages visuel inspektion hver uge, og der er forelagt dokumentation herfor. Mål er analyseret og vurderet og de ønskede mål er opfyldt Beredskabsplan (1/2) Indgår ikke i den regionale beredskabsplan.\n15 1.6.1 Beredskabsplan (1/2) Indgår ikke i den regionale beredskabsplan. Indgår ikke i den regionale beredskabsplan. Indgår ikke i den regionale beredskabsplan. Indgår ikke i den regionale beredskabsplan. Indgår ikke i den regionale beredskabsplan. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indgår ikke i den regionale beredskabsplan. Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indgår ikke i den regionale beredskabsplan Interne beredskabshændelser (2/2) Der er gennemført beredskabsøvelse, og der er plan for fremadrettet at gøre det én gang om året. Ikke relevant Der har ikke været faktiske interne beredskabshændelser.\n16 1.6.3 Interne beredskabshændelser (2/2) Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant Der er ikke udarbejdet rapport, idet der ikke har været faktiske beredskabshændelser Anskaffelse og implementering af apparatur til klinisk brug (1/4) Håndtering af apparatur til klinisk brug (2/4) Ikke relevant Der forefindes ikke højrisikoapparatur Kontrol, vedligehold, reparation og udfasning af apparatur til klinisk brug (3/4)\n18 1.8.1 Sygehusets sikkerhed og tilgængelighed (1/5) Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 9 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant Der er ikke foretaget større om- eller nybygninger Bygninger og lokalers egnethed (2/5) Har ikke haft nybygninger, ombygninger eller foretaget væsentlige ændringer i lokaler til patientbehandling. Har ikke haft nybygninger, ombygninger eller foretaget væsentlige ændringer i lokaler til patientbehandling. Har ikke haft nybygninger, ombygninger eller foretaget væsentlige ændringer i lokaler til patientbehandling. Har ikke haft nybygninger, ombygninger eller foretaget væsentlige ændringer i lokaler til patientbehandling Håndtering af affald (3/5)\n19 1.8.3 Håndtering af affald (3/5) Tekniske forsyninger (4/5) Ikke relevant Der er igen blinde rørender. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Svigt af patientkritiske tekniske forsyninger, it-systemer og kommunikationssystemer (5/5)\n20 1.8.5 Svigt af patientkritiske tekniske forsyninger, it-systemer og kommunikationssystemer (5/5) Informeret samtykke (1/3) Ikke relevant Deltager ikke i forskningsprojekter. Ikke relevant Deltager ikke i forskningsprojekter. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Patientens og pårørendes inddragelse som partnere (2/3)\n21 2.1.2 Patientens og pårørendes inddragelse som partnere (2/3) I betydelig grad Hospitalet har mål, og der er iværksat en patienttilfredshedssundesøgelse. Vurderingen er opfyldt ikke gennemført. Sygehuset deltager først fra 2015 i LUP, men deltager i ekvis for speciallægepraksis, som af IKAS er vurderet at kunne sidestilles med LUP. Resultaterne herfra er udkommet ultimo maj, men ligger på niveau med gennemsnit for speciallægeklinikker. Sygehuset udsender et oplysningsskema til patienten forud for første fremmøde, som har forbedret dialog og inddragelse af patienten. Børn og unge inddrages i alderssvarende omfang Religiøs og kulturel støtte til patienter og pårørende (3/3) Ikke relevant Patienter tilbydes ikke kost Vigtige samtaler med patienten og pårørende (1/2) Ikke relevant Samtaler foregår i sagens natur i fortrolighed.\n22 2.2.1 Vigtige samtaler med patienten og pårørende (1/2) Ikke relevant Samtaler foregår i sagens natur i fortrolighed. Ikke relevant Samtaler foregår i sagens natur i fortrolighed. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant Samtaler foregår i sagens natur i fortrolighed Skriftlig information om behandlingsforløb og patientrettigheder (2/2) Sygehuset deltager først fra 2015 i LUP, men deltager i ekvis for speciallægepraksis, som af IKAS er vurderet at kunne sides lles med LUP.Resultaterne herfra er udkommet ul mo maj, men ligger på niveau med gennemsnit for speciallægeklinikker.desuden vurderes kvaliteten af skiftligt informationsmateriale ud fra patienters genhenvendelser med forespørgsler. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: På baggrund af observationer af hyppige genhenvendelser med spørgsmål er relevante dele af skriftligt informationsmateriale forbedret Sundhedsfaglig kontaktperson (1/1)\n23 2.3.2 Sundhedsfaglig kontaktperson (1/1) Ikke relevant Der foretages ikke overflytninger i institutionen Henvisninger (1/1) Sygehuset har beskrevet nødvendigt indhold af henvisninger og vurderer løbende kvaliteten ifm. modtagelse. I tilfælde af mangler kompenserer sygehuset herfor ifm. forundersøgelsen. Sygehuset kompenserer i tilfælde af mangler i indhold ved tilføjelse af det manglende ifm. forundersøgelse. Sygehuset har desuden forbedret kvaliteten ved udvikling af et oplysningsskema, som patienten medbringer ved første kontakt, og som indeholder supplerende oplysninger til henvisningen. Frihedsberøvelse og anden tvang i psykiatrien (1/5) Har ikke psykiatriske patienter.\n24 2.7.3 Frihedsberøvelse og anden tvang i psykiatrien (1/5) Har ikke psykiatriske patienter. Har ikke psykiatriske patienter. Har ikke psykiatriske patienter. Har ikke psykiatriske patienter Forebyggelse af selvmordsrisiko (2/5) Smertevurdering og -behandling (3/5)\n25 2.7.5 Smertevurdering og -behandling (3/5) Behandling af den enkelte akutte patient (4/5) Modtager ikke akutte patienter. Modtager ikke akutte patienter. Modtager ikke akutte patienter. Modtager ikke akutte patienter. Modtager ikke akutte patienter. Modtager ikke akutte patienter. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Modtager ikke akutte patienter. Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Modtager ikke akutte patienter. Indikator 9 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Modtager ikke akutte patienter Behandling af den elektivt henviste patient (5/5)\n26 2.7.7 Behandling af den elektivt henviste patient (5/5) Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 9 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 10 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 11 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Indikator 12 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Rekvisition af og prøvetagning til paraklinisk undersøgelse (1/3)\n27 2.8.2 Rekvisition af og prøvetagning til paraklinisk undersøgelse (1/3) Undersøgelser udført uden for diagnostisk afdeling (2/3) Undersøgelser foretages ikke uden for diagnostisk enhed. Undersøgelser foretages ikke uden for diagnostisk enhed. Undersøgelser foretages ikke uden for diagnostisk enhed. Undersøgelser foretages ikke uden for diagnostisk enhed. Undersøgelser foretages ikke uden for diagnostisk enhed. Undersøgelser foretages ikke uden for diagnostisk enhed Rettidig reaktion på prøvesvar og undersøgelsesresultater (3/3) #\n28 2.8.6 Rettidig reaktion på prøvesvar og undersøgelsesresultater (3/3) # Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Der er mål for kvaliteten. Hver prøve følges i et oversigtsark, som samles i en logbog, når alle prøvesvar er registreret, set dagligt og ekspederet af læge. Tidsmålsætning for ekspedition på 2 dage overholdes. Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Sygehuset overholder de opstillede kvalitetskrav for reaktion, tidsfrister og opfølgning på prøvesvar. Der har ikke forekommet UTH ifm. prøvesvar Lægemiddelordination (1/7) # Lægemiddeldispensering (2/7) # Ikke relevant Der udføres ikke vanskelige dosisberegninger.\n29 2.9.2 Lægemiddeldispensering (2/7) # Lægemiddeladministration (3/7) # Opbevaring af lægemidler (4/7) Ikke relevant Der opbevares ikke lægemidler medbragt af patienter eller patientadministrerede lægemidler. Ikke relevant Der opbevares ikke lægemidler medbragt af patienter eller patientadministrerede lægemidler. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk:\n30 2.9.6 Lægemidler til akutte situationer (5/7) Der er oprettet logbog, som er udfyldt fuldstændig regelmæssigt Medicingennemgang (6/7) Udfører kun konkrete enkeltstående indgreb. Udfører kun konkrete enkeltstående indgreb. Udfører kun konkrete enkeltstående indgreb. Udfører kun konkrete enkeltstående indgreb. Udfører kun konkrete enkeltstående indgreb Forsyning af lægemidler (7/7)\n31 2.9.8 Forsyning af lægemidler (7/7) Observation og opfølgning på kritiske observationsfund (1/2) # Der er udarbejdet retningslinje. Patienterne observeres i henhold til retningslinjen Sedation af patienter uden medvirken af anæstesiologisk personale (2/2) Der er foretaget kvalitetsovervågning og analyse og fundet grund til forbedring. Der er igangsat nyt tiltag. Disse er vurderet, og der er herefter iværksat nye tiltag.\n33 Sikker kirurgi (3/4) # Infusion med blodkomponenter (4/4) Infusion med blodkomponenter forekommer ikke. Infusion med blodkomponenter forekommer ikke. Infusion med blodkomponenter forekommer ikke. Infusion med blodkomponenter forekommer ikke. Infusion med blodkomponenter forekommer ikke. Infusion med blodkomponenter forekommer ikke. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Infusion med blodkomponenter forekommer ikke Adgang til ydelser på intensiv terapienhed (1/1)\n34 Adgang til ydelser på intensiv terapienhed (1/1) Ikke relevant Har ikke intensiv terapi. Ikke relevant Har ikke intensiv terapi. Ikke relevant Har ikke intensiv terapi. Ikke relevant Har ikke intensiv terapi. Ikke relevant Har ikke intensiv terapi. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant Har ikke intensiv terapi. Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant Har ikke intensiv terapi Hjertestopbehandling (1/1) # Ernæringsscreening, plan og opfølgning (1/1)\n35 Ernæringsscreening, plan og opfølgning (1/1) Ikke relevant Der er ikke tilstrækkelig data til kvalitetsudvikling. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant Der er ikke tilstrækkelig data til kvalitetsudvikling Rehabilitering (1/2) Ikke relevant Der er ikke tilstrækkelig data til kvalitetsudvikling. Ikke relevant Der er ikke tilstrækkelig data til kvalitetsudvikling Genoptræningsplaner (2/2)\n36 Genoptræningsplaner (2/2) Ikke relevant Der er ikke tilstrækkelig data til kvalitetsudvikling. Ikke relevant Der er ikke tilstrækkelig data til kvalitetsudvikling Forebyggelse og sundhedsfremme (1/1) Ikke relevant Der er ikke tilstrækkelig data til kvalitetsudvikling. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant Der er ikke tilstrækkelig data til kvalitetsudvikling Epikrise (1/3)\n38 Udskrivelsesplanlægning i samarbejde med patienten og videregivelse af information (3/3) For endagskirurgi, som sygehuset p.t. tilbyder, planlægges udskrivelsen, og patienten vejledes på samme tidspunkt om udskrivelse og fremmøde til behandling. Der suppleres med skriftlig patientinformation. Der er tiltag i gang for at tilbyde, at patienter indenfor første døgn kan kontakte opererende læge direkte med forespørgsler (kontaktkort) Patienttransport med sundhedsfaglig ledsager (1/1) Palliativ indsats til patienter med livstruende sygdom og omsorg for patientens pårørende (1/2) Behandler ikke patienter med behov for palliativ indsats. Behandler ikke patienter med behov for palliativ indsats.\n39 Palliativ indsats til patienter med livstruende sygdom og omsorg for patientens pårørende (1/2) Behandler ikke patienter med behov for palliativ indsats. Behandler ikke patienter med behov for palliativ indsats. Behandler ikke patienter med behov for palliativ indsats Værdig omgang med afdøde (2/2) Dødsfald erklæres ikke. Dødsfald erklæres ikke. Dødsfald erklæres ikke Udarbejdelse og anvendelse af retningslinjer vedrørende behandling af konkrete patientgrupper (1/3) Ikke relevant Rapporterer ikke til RKKP. Ikke relevant Rapporterer ikke til RKKP.\n40 Behandling på intensiv terapienhed Har ikke intensiv terapi. Har ikke intensiv terapi. Har ikke intensiv terapi. Har ikke intensiv terapi. Har ikke intensiv terapi. Har ikke intensiv terapi. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Har ikke intensiv terapi. Indikator 8 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Har ikke intensiv terapi. Indikator 9 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Har ikke intensiv terapi. Indikator 10 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Har ikke intensiv terapi. Indikator 11 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Har ikke intensiv terapi. Indikator 12 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Har ikke intensiv terapi Sygehusets tilrettelæggelse af konkrete patientforløb (3/3) Ikke relevant Ikke ansvarlig for kronikerforløb.\n41 Sygehusets tilrettelæggelse af konkrete patientforløb (3/3) Ikke relevant Ikke ansvarlig for kronikerforløb. Ikke relevant Indgår ikke i de nationale pakkeforløb. Indikator 7 Ikke relevant: Patientsikkerhedskritisk: Ikke relevant Indgår ikke i de nationale pakkeforløb.


Hvad blev der af mors bukser? - StyleDesignCreate\nHvad blev der af mors bukser?\n– Og fars skjorte? De blev forvandlet til min nye kjole!\nDenne kjole syede jeg nemlig efter min mor havde været forbi med en pose aflagt tøj hjemmefra. Når de rydder ud i skabene derhjemme, plejer hun tit at tage noget fra til mig. Sjældent fordi hun tror, jeg vil gå i det, men fordi hun kan spotte det gode stof og ved, at jeg sikkert kan bruge det til noget godt. Og det havde hun jo helt ret i :)\nKjolen er som sagt syet af min fars skjorte (det lyseblå med striberne) og min mors bukser (det mørkeblå). Til toppen har jeg taget udgangspunkt i et mønster fra bogen “Boundless style“, som jeg vist ikke tidligere har skrevet om her på bloggen (det bliver fluks skrevet på to-do listen). Desværre passer mønstrene i den bog mig generelt ikke særlig godt, så jeg måtte tilpasse en del undervejs.\nTil kjolen ville jeg gerne genbruge så mange detaljer fra skjorten som muligt. Kraven kunne desværre ikke genbruges som krave på kjolen, da den simpelthen blev for stor til mig. Til gengæld genbrugte jeg stolpelukningen foran, men satte dog mine egne knapper på. Stolpelukningen har ikke nogen funktion på kjolen og er udelukkende til pynt. Kjolen lukkes i stedet med en usynlig lynlås i ryggen.\nJeg har sat skjulte lommer i siden af kjolen. Her har jeg genbrugt noget orange og hvid stribet stof, som sad bag på kraven på skjorten. Jeg synes, det er en sjov detalje at genbruge, og så kan jeg godt lide, når kjoler har en anderledes, skjult detalje som denne.\nÆrmerne er små halve ærmer, da det lige var hvad der var tilbage af skjorteærmerne. Resten af ærmegabet (samt halsudskæringen) har jeg afsluttet med kantebånd på indersiden.\nJeg har rynket nederdelen og syet den fast til overdelen, men jeg overvejer at lave det om og lave skørtet med store læg i stedet. Rynke-effekten gør skørtet stort og giver volume, hvor jeg tror at læg ville få skørtet til at ligge mere ned og gøre det mindre visuelt.\nBilledet ovenfor er bagsiden af kjolen og i syningen i midten er den skjulte lynlås sat i. Det var et stort arbejde både at gøre lynlåsen så usynlig som muligt og samtidig sørge for at striberne sad lige over for hinanden, men det er heldigvis lykkedes rigtig godt her.\nEn af udfordringerne ved at sy af aflagt tøj er, at der ikke altid er stof nok. Det problem stødte jeg også på, da jeg syede denne kjole. Ved skørtet har jeg løst det ved at sy to stykker stof sammen. Når stofferne sys sammen, hvor det passer med mønsteret (i dette tilfælde striber), kan man næsten gøre det usynligt. På billedet ovenfor er min sammensyning lige under den midterste grå stribe.\nTags: Blå, Genbrug, Kjole, Make-over, Refashion, Syning, Tern, Tøj\nSommerkjole aka malkepigekjole


vil din forskudsregistrering nemlig automatisk tage udgangspunkt i den rentebyrde, som du havde for indkomståret PDF\nDownload "vil din forskudsregistrering nemlig automatisk tage udgangspunkt i den rentebyrde, som du havde for indkomståret 2008."\n1 REGISTRERET REVISIONSAKTIESELSKAB Kleinsvej Maribo Tlf Fax RevisorInformerer Kundemagasin fra din revisor Lave renter kan medføre uforudset restskat 4. kvartal 2010 Husk at holde øje med de samlede skatteindbetalinger for Det kan være, at du har betalt for lidt og til sidst sidder med en restskat. Især den lave rente kan have indflydelse på, om du står i den situation, men det samme gør sig gældende, hvis du har sat forskudsregistreringen af dit virksomhedsoverskud for lavt. Renteniveauet har i 2010 været historisk lavt. Derfor har det i løbet af året været muligt at optage favorable lån til en lav rente, eksempelvis ved køb af fast ejendom eller konvertering af gældende lån. Hvis du i forbindelse med en låneomlægning ikke har taget højde for den lavere rente på forskudsregistreringen, kan du risikere at skulle betale restskat, når året er omme. Hvis du ikke har henvendt dig til skattemyndighederne og ændret på dine forventede renteudgifter, vil din forskudsregistrering nemlig automatisk tage udgangspunkt i den rentebyrde, som du havde for indkomståret Hvis du med andre ord har lagt lån om til en mere gunstig rente, kan dette betyde, at du er forskudsregistreret med for høje renteudgifter i Da du kan trække renteudgifterne fra i skat, betyder det, at dit skattefradrag er sat for højt. Det medfører i sidste ende, at du skal betale restskat. Det samme gør sig gældende, hvis dit virksomhedsoverskud er for lavt forskudsregistreret. Dette vil også udløse en restskat. Er du i virksomhedsordningen, skal du ofte vente med at betale retsskat til den første dag i det nye år af hensyn til hævningerne. Det er derfor værd lige at tjekke forskudsregistreringen, hvis du ønsker at vide, om en restskat er på vej. Hvis du ønsker at indbetale denne restskat, inden SKAT tillægger renter for restskatten, skal dette ske senest inden udgangen af indkomståret Du kan derfor ikke foretage frivillig indbetaling af rest\n2 skat uden renteberegning efter udløbet af indkomståret Nye regler for beregning af renter på restskat Renteberegningen for restskat, der vedrører 2010, tæller fra og med den 1. januar Du har således ikke som tidligere mulighed for at foretage frivillig indbetaling op til kroner frem til den 1. juli uden at betale renter. Frivillig indbetaling af restskat efter 1. januar vil blive påført en dag til dag-rente. Den samlede betaling af restskat og renter bliver med andre ord dyrere for hver dag, der går. Indbetaling af restskat efter 1. juli 2011 bliver desuden pålagt et yderligere procenttillæg. Timepriser skal fremgå af fakturaen Den 1. juli trådte nye regler om fakturering i kraft. De nye regler forpligter dig som erhvervsdrivende til på fakturaen at oplyse timepris, timeforbrug og materialeforbrug til din kunde, når kunden er en forbruger, og du udsteder fakturaen for tjenesteydelser, som du har udført efter regning. Din kunde kan anmode dig om yderligere oplysninger, hvis det er relevant for at kontrollere regningens indhold. Kunden kan eksempelvis kræve yderligere oplysninger, hvis det samlede beløb for ydelsen er væsentligt ud over, hvad din kunde sædvanligvis kan forvente, at den pågældende ydelse koster. Kunden har også mulighed for at kræve yderligere oplysninger, hvis du har anvendt underleverandører i væsentligt omfang ved udførelsen af arbejdet. Hvis du har givet et fast tilbud, behøver du ikke at opgive timepris, timeforbrug og materialeforbrug. Lempeligere regler ved erhvervskunder Der er derimod ikke længere særlige krav om specifikation af faktura over for dine kunder, når de er erhvervsdrivende. En række tidligere gældende faktureringsbekendtgørelser er samtidig blevet ophævet. Det er dog en god idé for dig at fortsætte med en fornuftig specifikation af dine fakturaer også over for dine erhvervsdrivende kunder. 2\n3 Giv din privatformue et tjek Det er en god idé, at du får et samlet overblik over såvel dit firmas som sin egen private formue. Ikke alle har et klart overblik over, hvordan den økonomiske situation ser ud, når pensionsalderen nærmer sig. Du skal sikre dig, at du har tilstrækkelig opsparing til at finansiere dit ønskede privatforbrug. Samtidig skal du kortlægge værdien af dine pensionsdepoter og kontrollere, hvornår de rent faktisk står til udbetaling. For at vurdere, om du har nok til pensionsalderen, er der en række andre forhold, som du skal tage højde for: Hvor meget forventer du at have i værdi i din virksomhed, når skatten er betalt, for eksempel i form af en samlet salgssum, løbende udbytteindtægter eller hævning af overskud? Hvis du har friværdi i din bolig eller værdi af aktieinvesteringer, skal du overveje, om disse kan anvendes til sikring af forbrugsbehovet. Din revisor kan hjælpe dig med at skabe overblik over de forventede indtægter sat over for dine ønsker til privatforbrug, når du går på pension. Du kan dermed allerede nu planlægge eventuelle nødvendige tiltag. Tal altid med din revisor, inden du påbegynder udbetalingen af din pension. Vi skal betale dobbelt, skat Hvis du driver din virksomhed sammen med en medarbejdende ægtefælle, skal du være opmærksom, hvis du som ejer af virksomheden bliver multimediebeskattet. Den medarbejdende ægtefælle skal nemlig også betale multimedieskat for at anvende de samme medier og it-tjenester som dig, hvis du driver virksomheden fra hjemmet. Kort før sommerferien afgjorde Skatterådet, at en medarbejdende ægtefælle skal betale multimedieskat, hvis virksomheden drives fra hjemmet, og ejeren af virksomheden betaler multimedieskat for privat anvendelse af computer, internetopkobling, fastnettelefon og øvrige relaterede produkter. Dette er en skærpende beskatning af multimedier i forhold til almindelige lønmodtagere. Andre regler for lønmodtagere For lønmodtagere, som er gift, gælder, at kun den af ægtefællerne, der via sin arbejdsgiver har multimedier stillet til rådighed, skal betale multimedieskat. Den anden ægtefælle kan fuldt ud anvende it-udstyret uden selv at skulle betale multimedieskat. Hvis ægtefællerne har multimedier stillet til rådighed fra hver deres arbejdsgiver, skal begge ægtefæller dog betale multimedieskat. Skatterådets afgørelse betyder, at den samme sondring ikke gælder virksomhedsejere med medarbejdende ægtefæller. Her skal begge ægtefæller beskattes af kroner i multimedieskat. I forbindelse med finanslovsforhandlingerne har regeringen dog besluttet at lempe på denne dobbeltbeskatning. 3\n4 Loft over ratepen Ratepension for lønmodtagere Som lønmodtager skal du være opmærksom på, at du fra og med 2010 maksimalt kan indbetale kroner årligt til en ratepension. Reglen gælder også, hvis du er ansat i dit eget selskab. Loftet er reelt kroner, når indbetalingen sker via din arbejdsgiver, da pensionsselskabet ved arbejdsgiverordninger på forhånd trækker otte procent i arbejdsmarkedsbidrag, hvorved dit skattefradrag kommer ned på de kroner. Fradragsloftet på kroner gælder også, hvis du indbetaler til en såkaldt ophørende livrente, som i skattemæssig henseende er sidestillet med en ratepension. Fradragsloftet gælder for alle dine pensionsordninger samlet set - altså både privattegnede og arbejdsgiverordninger sammenlagt. Fradragsloftet gælder ikke ved indbetaling til en livsvarig livrente. En vigtig undtagelse til fradagsloftet er, hvis du før 22. april 2009 har foretaget en større indgangsindbetaling til en ratepension, hvor fradraget fordeles ligeligt over ti år. I disse situationer tillader reglerne, at du kan fortsætte med det årlige fradrag, indtil det er brugt, selvom det overstiger loftet på de kroner årligt. Du vil så i den periode ikke opnå yderligere fradrag ved eksempelvis indbetaling af pension via din arbejdsgiver eller dit selskab. Fradragsloftet på kroner gælder også for Eks. 1 I 2008 har du betalt to millioner kroner ind på en ratepension. Fradraget er fordelt over ti år med kroner årligt. Du vil kunne fortsætte med at fratrække kroner årligt indtil Du vil ikke få fradrag for yderligere indbetalinger i perioden frem til\n5 sion i 2010 aftaler om løbende indbetalinger, der er indgået før I disse situationer kan du vælge at stoppe indbetalingerne helt eller nedsætte dem, uden at det får skattemæssige eller afgiftsmæssige følger for dine tidligere fradrag. Eks. 2 procentsfradraget mulighed for at indbetale op til kroner eksklusive arbejdsmarkedsbidrag via din arbejdsgiver. Den særlige 30 procents-ordning gælder kun personligt drevne virksomheder. Den gælder altså ikke, hvis du driver din virksomhed i et A/S eller ApS. I 2007 har du aftalt med dit pensionsselskab at indbetale kroner på en ratepension hvert år i ti år. Du har dermed fuldt fradrag for kroner i årene I 2010 træder fradragsloftet i kraft, og du kan derfor kun fratrække kroner eksklusive arbejdsmarkedsbidraget. Du har herefter tre valgmuligheder: afgiftsmæssige konsekvenser kan trække det overskydende beløb ud af pensionsordningen, hvis det viser sig, at din indbetaling overstiger 30 procent af overskuddet. Alternativt kan du vælge at overføre den overskydende indbetaling til en livsvarig livrente. Du kan helt stoppe indbetalingerne, uden at det får konsekvenser for tidligere fradrag. Du kan nedsætte indbetalingen, så du holder dig under fradragsloftet. Du kan som en tredje mulighed fortsætte de løbende indbetalinger. I dette tilfælde får du ikke fradrag for de kroner årligt. Til gengæld skal du heller ikke betale skat af den del af indbetalingerne, du ikke har fået fradrag for. Når du rammer loftet Hvis du som lønmodtager i 2010 har indbetalt mere end loftet på kroner, får du ikke fradrag for den del, der overstiger kroner eksklusive arbejdsmarkedsbidrag. Du kan dog vælge at trække det overskydende beløb ud af ordningen igen. Eller du kan vælge at overføre beløbet til en livsvarig livrente, som ikke er begrænset af fradragsloftet. Særregel for selvstændigt erhvervsdrivende I 2010 til og med 2014 har du som selvstændigt erhvervsdrivende en ekstra mulighed for at tilsidesætte kroners-loftet ved at benytte dig af det særlige 30 procentsfradrag for selvstændige. Du kan som selvstændig uanset kroners-loftet indbetale op til 30 procent af din virksomheds overskud før renter med fuldt fradrag. Hvis du ved siden af din virksomhed også er ansat som lønmodtager, har du samtidig med 30 Indbetal pengene inden nytår Indbetalinger til pensionsordninger skal være foretaget inden udgangen af 2010, hvis du vil have fradrag i år. Hvis du som selvstændig ønsker at benytte 30 procents-ordningen maksimalt, kan det være svært at vurdere, hvor stort dit overskud før renter bliver, før året er gået, og din revisor har lavet dit regnskab. For at fjerne denne usikkerhed vedtog Folketinget sidste år at indføre muligheden for, at du uden skatte- og Eks. 3 Anders Absalonsen driver en personligt ejet bagerforretning. Overskuddet i bagerforretningen udgør i 2010 før renter to millioner kroner. Anders kan i 2010 indbetale 30 procent af to millioner kroner, hvilket svarer til kroner, på en ratepension med fuldt fradrag. I den anden ende af byen driver Børge sin bagerforretning Børges Bageri ApS. Denne bagerforretning har samme overskud før renter som Anders Absalonsen. Børge vil i 2010 via sit selskab kun kunne indskyde kroner på en ratepension, da virksomheder i selskabsform ikke kan benytte 30 procents-ordningen. 5\n6 Styrk kapitalen Mange selskaber har tabt penge de seneste år. De har ofte behov for en rekonstruktion, der styrker kapitalgrundlaget. Har du et behov for at styrke dit selskabs kapital, kan der være god grund til at finde en løsning inden den 31. december. Hvis dit selskabs regnskabsår følger kalenderåret, skal den nye kapitalstruktur være på plads inden udløbet af 2010 for at få effekt på regnskabet for indeværende år. før nytår Den nemmeste måde at styrke kapitalen på er ved at udvide anparts- eller aktiekapitalen. Men det er ofte lettere sagt end gjort. Hvis dit selskab ikke tjener penge, har du som ejer ofte ingen midler at skyde ind. En mulighed er at finde nye investorer, hvilket dog kan være svært i dårlige tider. Samtidig kan du risikere, at du mister kontrollen med selskabet. Hvis selskabet dog i årene forinden har givet overskud, har du måske nogle midler at tage af enten fra et eventuelt holdingselskab eller fra din private opsparing. Disse penge kan du indskyde som ny kapital. Hvis der ikke er kontanter, ligger der måske i stedet nogle aktiver, som du kan indskyde som såkaldt apportindskud i selskabet. Hvis dit selskab har gæld til kreditorer, kan det være relevant at overveje, om du kan konvertere denne gæld til egenkapital. Det sker ved, at kreditoren accepterer at omdanne sit tilgodehavende til indskudskapital. Når du styrker kapitalgrundlaget på denne måde, får selskabet bedre likviditet, når du ikke skal betale af på gælden og ikke skal betale renter. Det er en oplagt model at anvende, hvis du selv har lånt selskabet penge. Har du midler, som du gerne vil låne ud til selskabet, kan du indskyde dem som ansvarlig lånekapital. Når du gør det i stedet for blot at give selskabet et al- mindeligt lån, giver du andre kreditorer fortrinsret og stiller dem dermed bedre. Hvis selskabet ejer aktiver i form af driftsmidler, kan du måske sælge dem til et leasingselskab, som så kan lease dem tilbage til selskabet. Det gælder også, hvis dit selskab har en ejendom, som du kan sælge og derefter leje dig ind i. Denne sale and leaseback-metode giver dig umiddelbart en bedre likviditet og et mindre behov for at låne. Spørg din revisor, hvilke muligheder du har for at rekonstruere dit selskab, så du får styrket kapitalgrundlaget under hensyn til regnskabsreglerne, de juridiske regler og de skattemæssige konsekvenser. Hvis det styrkede kapitalgrundlag skal fremgå af årsregnskabet, skal du have det på plads inden regnskabsårets udløb. 6\n7 Nu er der penge at hente for mange af landets virksomheder. SKAT har for nylig meldt ud, at man får fuldt momsfradrag for udgifter til mad og drikke til forretningsforbindelser og ansatte, når serveringen sker i forbindelse med møder i virksomheden. Hvis du ikke tidligere har trukket momsen fra, kan du nu anmode SKAT om tilbagebetaling af moms helt tilbage til Hakkebøffen kan give en skilling på momskontoen EU-Domstolen fastslog i 2008, at virksomheder som udgangspunkt har momsfradrag for mad og drikke, når serveringen sker i virksomhedens egne lokaler. Det gælder måltider serveret til forretningsforbindelser, og det gælder mad til personalet. Det afgørende er, at der er tale om et møde, som er afholdt i virksomhedens egne lokaler. Dommen stod i kontrast til tidligere praksis. SKAT har nu endelig taget konsekvensen af EU-dommen og udsendt meddelelse om, at virksomhederne kan søge momspengene tilbage. Du har nu 100 procent momsfradrag for mad serveret i virksomhedens egne lokaler i modsætning til de tilfælde, hvor du har valgt at lægge mødet på en restaurant ude i byen. Her kan du kun fratrække 25 procent af momsen. Fradragsretten gælder både i de tilfælde, hvor du leverer mad fra virksomhedens egen kantine, og i situationer, hvor du køber maden ude i byen. Penge tilbage fra SKAT Hvis du efter hidtidig praksis ikke har trukket momsen fra ved bespisning af forretningsforbindelser og ansatte under møder i virksomheden, kan du nu ansøge SKAT om tilbagebetaling af momspengene. Du kan kræve moms tilbage fra og med 4. kvartal 1994, hvis du sender ansøgning til SKAT inden 1. januar Hvis du sender ansøgning til SKAT i tidsrummet fra 1. januar 2011 til 4. april 2011, vil dit krav være omfattet af en forældelsesfrist på ti år. Efter 4. april 2011 vil du kun kunne søge moms tilbage for de seneste tre år. Send ansøgning og dokumentation Du skal sende ansøgning om tilbagebetaling af moms til Skattecenter Struer, Fabriksvej 13, 7600 Struer. Ansøgningen skal indeholde oplysninger om din virksomheds navn, adresse og CVR-nummer samt en specificeret opgørelse af kravet på tilbagebetaling. Du skal kunne dokumentere opgørelsen af kravet ved at fremlægge relevant regnskabsmateriale og bilag. SKAT skal betale renter af dit krav i hele perioden fra det tidspunkt, hvor du har indbetalt momsen, til du får pengene tilbage fra SKAT. Det kan godt blive til mange penge, hvis kravet rækker nogle år tilbage. Hvis du har brug for hjælp til at udforme ansøgningen, opgøre kravet og samle dokumentation, kan du kontakte din revisor, så I sammen kan søge pengene tilbage. Eksempler på udgifter med momsfradrag: Møder med forretningsforbindelser Bestyrelsesmøder Interne møder i virksomheden med fagligt indhold, herunder også temadage Interne kursusaktiviteter. Eksempler på udgifter uden momsfradrag: Daglig bespisning af medarbejdere Gratis frugt, kaffe, te og andet, som står til rådighed for medarbejderne Sociale arrangementer (personalefester, julefrokost og lignende) Markering af medarbejderes fødselsdage, jubilæer og andet Generalforsamlinger. 7\n8 Vigtige datoer December 6: A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (store - november) 16: A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (små - november) 27: Moms (store) 30: A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (store - december). Anmodning om tilbagebetaling af for meget indbetalt skat. Tegning af pensionsordninger. Januar 17: A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (små), FerieKonto, Lønsumsafgift 20: B-skat + AM-bidrag selvstændige 25: Moms (store) 31: A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (store) Februar 7: ATP 10: Moms (mellem), A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (små) 21: B-skat + AM-bidrag selvstændige 25: Moms (store) 28: A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (store) Marts 1: Moms (små) 10: A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (små) 21: B-skat + AM-bidrag selvstændige, acontoselskabsskat 25: Moms (store) 31: A-skat + AM-bidrag lønmodtagere (store) Godt at vide Dagpenge 2010 Max. pr. dag: 752 kr. Sygedagpenge 2010 Max pr. uge: kr. Yderligere oplysninger: Diskontoen 15. januar ,75 pct. 28. august ,00 pct. 14. august ,10 pct. 8. juni ,20 pct. 11. maj ,40 pct. 3. april ,75 pct. 6. marts ,00 pct. 16. januar ,75 pct. 5. december ,50 pct. Yderligere oplysninger: Befordringsfradrag km km 1,90 kr. Over 100 km 0,95 kr. Kørselsgodtgørelse 2010 Egen bil eller motorcykel pr. km Indtil km Over km Egen cykel eller knallert pr. km 3,56 kr. 1,90 kr. 0,48 kr. Rejsegodtgørelse 2010 Logi efter regning eller pr. døgn 195 kr. Fortæring pr. døgn 455 kr. Tilsluttende døgn pr. time 18,96 kr. Fri morgenmad 68,25 kr. Fri frokost 136,50 kr. Fri middag 136,50 kr. 25 pct. godtgørelse 113,75 kr. Straksafskrivning 2010 Maksimumgrænse for straksafskrivning af småaktiver kroner Mindsterenten 1. januar juni pct. Yderligere oplysninger: Nettoprisindeks September ,3 August ,8 Juli ,5 Juni ,6 Maj ,7 April ,7 Marts ,6 Februar ,8 Januar ,3 December ,2 November ,7 Oktober ,7 Yderligere oplysninger: RevisorInformerer udgives af Foreningen Registrerede Revisorer FRR, Åmarksvej 1, 2650 Hvidovre. Tlf , fax , Redaktion: Henrik Brusgaard (redaktør), Peter Nielsen, Mads Grønnegaard, Kim Larsen, Henrik Carmel, Jan Brødsgaard og Jan Wie (redaktionssekretær). RevisorInformerer udkommer fem gange årligt i eksemplarer. Tryk: Rounborgs grafiske hus. ISSN X. Redaktionen er afsluttet den 25. oktober Eftertryk er ikke tilladt. Foreningen Registrerede Revisorer FRR.\nND Kjellerup T: 8640 9295 E: randers@nd-revision.dk. ND Jebjerg T: 9751 3900 E: skive@nd-revision.dk\nwww.nd-revision.dk ND REVISION registrerede revisorer FRR ND Randers T: 8640 9295 E: randers@nd-revision.dk ND Skive T: 9751 3900 E: skive@nd-revision.dk ND Kjellerup T: 8640 9295 E: randers@nd-revision.dk


Nu blomstrer jordbærrene, og det lover godt for høsten om en god måneds tid. Hvis du vil være sikker på at høste store, lækre bær, er det nu, du skal holde øje med, at planterne ikke tørrer ud. Især hvis jorden er sandet, er det nødvendigt at vande, for at bærrene kan udvikle sig godt. Til gengæld må du endelig ikke gøde jordbærplanterne, før høsten er i hus. Gødningen vil sætte gang i bladvæksten og det går ud over de smukke og smagfulde bærs udvikling.\nRig på rester - sådan bruger du gårsdagens madrester\nVores madrester fra i dag bliver til guld i morgen. "Rig på rester" er en kogebog, som er skrevet af Tina Sheftelowitz og giver idéer...\nDer er både underholdning og viden at hente, hvis man bruger en fridag i en af Danmarks spændende dyreparker eller zooer. Planlægger man...


Er du klar til at skrive under på hushandel? | ugeavisen.dk\nFørst og fremmest: Er det overhovedet en god idé at eje egen bolig? Med livet som boligejer følger også nye ansvarsområder. Måske er der en have, der skal passes. Og under alle omstændigheder står man som boligejer selv for alt den indvendige vedligehold af boligen, uanset om man bor i lejlighed, hus eller sommerhus. Til gengæld får man som boligejer også en masse fordele i forhold til at være boliglejer. Det gælder blandt andet: Man ejer alle dele af dit hjem, og man bestemmer selv, om man vil vælte en væg, male stuen rød eller beklæde gulvet med rosenblade. Man kan som regel forudsige sine udgifter, og for hver regning, man betaler, sparer man en lille smule mere op.\nSom boligejer betaler man måned efter måned af på gælden, så friværdien i ens bolig hele tiden øges. Men der skal penge til fra begyndelsen. Som boligejer skal der foruden de faste månedlige udgifter også lægges en udbetaling. Det vil sige, at man skal have en pæn portion penge på opsparingen eller kunne låne sig til denne, hvis man ønsker at købe fast bolig. Som boligejer skal man foruden den månedlige afbetaling på lån også betale ejendomsskatter og grundskyld, ligesom man som husejer også vil have faste månedlige udgifter til visse forsikringer.\nDa de færreste kan betale en bolig kontant, skal man kreditgodkendes, før man kan få et boliglån. Men det er ikke alle, der kan blive godkendt til et boliglån. Lovgivningen indeholder nemlig visse regler, som man skal leve op til, før man kan blive godkendt til et boligkøb. Udover at have sparet fem procent op til udbetalingen, skal man også have penge nok til at kunne betale for de udgifter, som der er forbundet med at købe ny bolig samt at flytte. Derudover bliver boligkøberen kreditgodkendt efter deres evne til at betale både renter og afdrag på et 30-årigt fastforrentet lån. På de forskellige bankers hjemmeside, kan man læse mere om de konkrete vilkår for at blive godkendt til lån.


TV on the Radio - TV on the Radio udfordrer rockens st�beformer - Politiken.dk\nAnnonce Musik 25. sep. 2008 KL. 10.20\nTV on the Radio udfordrer rockens st�beformer\nMed en svimlende blanding af stilarter er TV on the Radio stadig opfindsomme og nysgerrige på deres nye, iørefaldende album.\nN�r man l�gger �re til h�js�sonens str�m af selvsikre og formafs�gende rockudgivelser, er det sv�rt at forst�, det kun er f� �r siden, mange betragtede rockmusik som en dinosaur, der kun ventede p� de sidste detaljer i begravelsesritualet for definitivt at tr�de ind i fossilernes verden. N�r situationen nu er en anden, skyldes det ikke mindst nye bands som TV on the Radio fra New York. Som med held udfordrer og omformulerer rockens st�beformer kombineret med en voksende sans for at skabe basalt medrivende rytmik. Hvilket er mere sl�ende end nogensinde p� efterf�lgeren til ’Return to Cookie Mountain’. Svimlende blanding af stilarter\nMen selv om gruppen under ledelse af Tunde Adebimbe og David Sitek nu spiller stort og i�refaldende ud, fastholder de p� det tredje album ’Dear Science’ en svimlende blanding af stilarter og svipture til ydre og indre rum. P� ’Lover’s Day’ lyder det, som om et funky etiopisk hornorkester pludselig braser ind i et tattoo-optog, mens ’Red Dress’ syder, og ’Golden Age’ lyder, som om Prince er blevet smuglet ind ad fortidens bagd�r. Men helt afg�rende betyder det ikke, at TV on the Radio forfalder til kun at v�re opfindsomme og nysgerrige. Nedsmeltet bl�sersektion\nHer er kernekollisioner, der som i et stilarternes CERN skaber nye mulige m�nstre at f�lge i stoffet. ’Crying’ er et dugfrisk hit bygget p� en helt uforudsigelig kombination af gammeldags funkguitar, opl�ftende harmonier og en nedsmeltet bl�sersektion Der er kompleks soul og i mange af ordets betydninger sorte tonefald p� et album, der langsomt, men sikkert samler sine adspredte tr�de til et stramt, changerende lydbillede. Annoncer


Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) med PrisMatch\nHjem / Opvaskemaskine / Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål)\nVarenummer (SKU): 339164 Kategori: Opvaskemaskine\nHold dine tallerkener pletfrie med denne Asko opvaskemaskine DBI444IBS1. Den har en generøs kapacitet på 14 bordindstillinger, 7 programmer, Turbo Combi Drying og funktioner som Autoåbning og udsat start. … læs mere her\nAsko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) Varefakta\nNavn: Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål)\nLeder du som mange andre efter den billigste Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) så finder de fleste det bedste tilbud her: gå til shop\nVil du overraske familien med en ny opvaskemaskine, er maskinen du kigger på her: Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) et sikkert valg. Asko er et mærke, der laver solide maskiner, og du vil blive begejstret i lang tid. For at bevare din opvaskemaskine i god form, er det fornødent, undgå at der sidder madrester på tallerkner og bestik, før du fylder maskinen op. Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) skal også rengøres indvendigt, for at kunne vaske rent op. Det vigtigste er, at madrester er fjernet fra opvaskemaskinen. Sørg for at fjerne eventuelle madrester, når maskinen lige er blevet tømt, og det er ikke fordi, det skal være et bestemt tidspunkt – det er bare lettere, når der ikke er opvask i vejen.\nNår kalkes skal ud af opvaskemaskinen, er den bedste mulighed en afkalkningstablet, som er produceret til netop dette, og fjerner ophobet kalk.\nHårde hvidevarer findes i vores bolig. Hårde hvidevarer kender vi traditionelt som fx opvaskemaskiner, ovne, komfurer, kogeplader osv.. Du er kommet til det rigtige sted i jagten på en mangfoldighed af gode og solide hårde hvidevarer til dit bryggers, så slå til i dag, så kommer Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) direkte hjem til dig.\nAsko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) ligger på hylden i det store sortiment der er i den altid eftertragtede varekategori Opvaskemaskine. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) ved den velkendte shop Elgiganten, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder mange det de leder efter, deriblandt også dette produkt. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nAsko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål) kun kr. 7699.00\nNår du handler online, giver de dig lidt bedre rettigheder, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når du har handlet dine varer, en del shops efterhånden giver endnu mere og nogle giver endda et helt års returret. Husk også på, at du online har et kæmpe udvalg, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og du kan faktisk sammenligne priser når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\n19 reviews for Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål)\nVær den første til at anmelde “Asko opvaskemaskine DBI444IBS1 (stål)” Annuller svar


Sufentanil "Hameln" Hameln pharma plus GmbH injektionsvæske, opløsning 5 mikrogram/ml og 50 mikrogram/ml\nSe information om Sufentanil "Hameln" på min.medicin.dk.\nSe information til sundhedsfaglige om Sufentanil "Hameln" på pro.medicin.dk.\nSufentanil-hameln 5 mikrog/ml injektions-/infusionsvæske, opløsning\nSufentanil-hameln 50 mikrog/ml injektions-/infusionsvæske, opløsning\nAktivt indholdsstof: sufentanil\nKontakt lægen eller sundhedspersonalet, hvis en bivirkning bliver værre, eller du får bivirkninger, herunder bivirkninger, som ikke er nævnt her. Se afsnit 4.\nOversigt over indlægssedlen:\nDet skal du vide, før du begynder at bruge Sufentanil-hameln\nSådan skal du bruge Sufentanil-hameln\nSufentanil-hameln tilhører en gruppe lægemidler, der kaldes opioid-anæstetika, som lindrer eller forhindrer smerter under eller efter narkose. Sufentanil-hameln indgives intravenøst (direkte i en blodåre) under og efter større indgreb med brug af respirator.\nSufentanil-hameln indgivet intravenøst anvendes hos:\ntil at forhindre smerter under igangsætning og vedligeholdelse af narkose sammen med andre bedøvelsesmidler\nsom lægemiddel til igangsætning og vedligeholdelse af narkose under større indgreb\nIntravenøs sufentanil er indiceret som et anæstesimiddel til brug under fremkaldelse og/eller vedligeholdelse af balanceret fuld bedøvelse hos børn, der er over 1 måned gamle.\nSufentanil-hameln indgivet epiduralt (indsprøjtning ved rygmarven) anvendes hos:\ntil at forhindre smerter efter operation og ved kejsersnit\ntil at lindre smerter under veer og fødsel\nEpidural sufentanil er indiceret til børn på 1 år og derover til postoperativ behandling af smerte efter almen kirurgi, torakale eller ortopædiske indgreb.\n2. Det skal du vide, før du begynder at bruge SUFENTANIL-HAMELN\nBrug ikke få Sufentanil-hameln\nintravenøst hvis du:\ner allergisk over for Sufentanil, andre lægemidler der minder om morfin, eller over for de øvrige hjælpestoffer i Sufentanil-hameln 5 mikrogram eller 50 mikrogram/ml. injektions-/infusionsvæske, opløsning (angivet i afsnit 6).\nhar en sygdom, der giver åndedrætsbesvær, f.eks. astma eller kronisk bronkitis.\ntager en type antidepressiv medicin, der hedder monoaminoxidasehæmmere (MAO- hæmmere). Behandling med MAO-hæmmere skal stoppes 2 uger inden operationen.\nlider af en leverenzymatisk sygdom, der hedder akut leverporfyri.\ntager eller for nylig har taget andre stærke smertestillende midler som f.eks. nalbufin, buprenorfin, pentazocin.\ner i fødsel, eller inden afklemning af navlestrengen under et kejsersnit.\nepiduralt hvis du:\nlider af kraftig blødning eller shock\nhar en alvorlig infektion\nhar infektion på injektionsstedet\nhar ændringer i antallet af blodlegemer, eller du bliver behandlet med medicin, der hæmmer størkning af blodet (antikoagulerende lægemidler)\nKontakt lægen eller apotekspersonalet før du bruger Sufentanil-hameln.\nVær ekstra forsigtig med at bruge Sufentanil-hameln\nSufentanil-hameln må kun anvendes af uddannede anæstesilæger på hospitaler eller andre steder, der er indrettet til brug af respirator og overvågning efter operationen.\nSom med alle stærke smertestillende midler af denne type, kan åndedrættet blive svagere afhængigt af dosis. Dette kan vare ved under opvågning eller forekomme igen under opvågning. Derfor er det meget vigtigt at overvåge patienten nøje efter operationen.\nSufentanil-hameln skal bruges med ekstrem forsigtighed hos patienter med lunge-, lever-, nyre- eller skjoldbruskkirtelsygdomme samt hos alkoholiske patienter.\nFortsat medicinsk brug eller tidligere misbrug af denne type medicin kan nedsætte dens virkning, og dosis skal eventuelt øges.\nSufentanil-hameln skal anvendes med forsigtighed hos patienter med øget tryk i kraniet og hos patienter med hjerne- eller kranieskade.\nHos patienter med nedsat blodvolumen (hypotension) kan indgift af Sufentanil-hameln medføre lavt blodtryk og langsom puls.\nLangvarig administration af Sufentanil-hameln kan medføre afhængighed.\nUfrivillige muskeltrækninger kan forekomme\nNyfødte er følsomme for åndedrætsbesvær efter indgift af sufentanil, ligesom det er tilfældet med andre opioider. Der er begrænsede data om intravenøs administration af sufentanil hos nyfødte. Derfor vil lægen nøje opveje fordele og risici, inden Sufentanil- hameln gives til nyfødte og spædbørn.\nPå grund af risikoen for over- eller underdosering frarådes intravenøs brug af Sufentanil-hameln i den neonatale periode.\nEpidural brug af Sufantanil-hameln frarådes hos børn under 1 år.\nMisbrug i form af doping ved sport\nSufentanil kan afgive en positiv reaktion ved anti-doping test. Doping med sufentanil kan være sundhedsfarligt.\nBrug af anden medicin sammen med Sufentanil-hameln\nSamtidig brug af Sufentanil-hameln og sedativer, f.eks.benzodiazepiner, eller lignende lægemidler øger risikoen for døsighed, vejrtrækningsbesvær (respirationsdepression) og koma og kan være livstruende. Samtidig brug bør derfor kun overvejes, når der ikke er andre behandlingsmuligheder.\nHvis lægen alligevel ordinerer Sufentanil-hameln sammen med sedativer, bør lægen begrænse dosis og varigheden for den samtidige behandling.\nDu bedes informere lægen om alle lægemidler med sedativer, du anvender, og omhyggeligt følge lægens anbefalede dosis. Det kan være nyttigt at informere venner og/eller familie om, at de skal være opmærksom på de tegn og symptomer, der er angivet herover. Kontakt lægen, hvis du får et eller flere af de nævnte symptomer.\nFortæl altid lægen eller apotekspersonalet, hvis du bruger anden medicin eller har gjort det for nylig, f.ek.s medicin, som du kan købe uden recept.\nNavnlig må du ikke tage denne medicin, og du skal fortælle det til lægen eller sygeplejersken, hvis du har taget:\nMedicin for depression kaldet ‘monoaminoxidase-hæmmere’ (MAOI’er)’ i de seneste to uger.\nHvis dette gælder dig, bør du ikke få indgivet sufentanil.\nDet er især vigtigt at tale med din læge eller sygeplejerske, hvis du tager en af følgende:\n‘selektiv serotonin genoptagelseshæmmere’ (SSRI’er) eller ‘serotonin og noradrenalingenoptagelseshæmmere (SNRI’er)’\nSådan som sufentanil virker, kan sufentanils virkningstid og effekten af sufentanil og anden medicin blive øget, når de tages sammen.\nTal med lægen, hvis du tager et eller flere af følgende lægemidler:\nStærke smertestillende lægemidler såsom andre opioider\nBeroligende midler og medicin mod angst såsom barbiturater eller nervemedicin\nMuskelafslappende medicin (f.eks. vecuronium, suxamethonium)\nGenerelle narkotika (f.eks. thiopental, etomidat, dinitrogenoxid)\nNeuroleptika (antipsykotisk medicin)\nAntibiotika til behandling af bakteriel infektion (erytromycin)\nMedicin mod svampeinfektioner (f.eks. ketoconazol, itraconazol)\nMedicin mod virale infektioner (f.eks. ritonavir til behandling af HIV, AIDS)\nSufentanil-hameln må ikke gives intravenøst ved fødselsveer, da Sufentanil passerer placenta og kan påvirke respirationen hos den nyfødte.\nSufentanil udskilles i human mælk. Der skal derfor udvises forsigtighed når Sufentanil administreres til en kvinde, der ammer.\nSufentanil-hameln kan gives epiduralt under fødsel.\nHvis du har fået Sufentanil-hameln, må du ikke føre motorkøretøj eller betjene maskiner i de efterfølgende 24 timer.\nPakningen er forsynet med en rød advarselstrekant. Det betyder, at Sufentanil-hameln virker sløvende, og at det kan påvirke arbejdssikkerheden og evnen til at færdes sikkert i trafikken.\nSufentanil-hameln indeholder natrium\nDette lægemiddel indeholder 3,54 mg mg natrium (hoved komponent af madlavnings-/bordsalt) pr. milliliter opløsning. Dette svarer til 0,2% af den anbefalede maximale daglige indtagelse af natrium for en voksen.\n3. Sådan skal du bruge SUFENTANIL-HAMELN\nSufentanil-hameln vil blive indsprøjtet af en erfaren læge i en vene (intravenøst) eller ind i rummet omkring din rygrad (epiduralt), inden operationen begynder. Det vil hjælpe dig med at falde i søvn og forhindre dig i at føle smerter under og efter operationen. Under behandlingen med Sufentanil-hameln vil særligt uddannet lægefagligt personale overvåge dig nøje, og der vil være nødudstyr til rådighed.\nBug hos børn > 1 måned og teenagere\nSufentanil-hameln indsprøjtes langsomt i en åre af en anæstesilæge. Dosis afhænger af doseringen af samtidigt anvendte bedøvelsesmidler og af typen og varigheden af operationen og fastsættes af anæstesilægen.\nBrug hos børn > 1 år og teenagere\nSufentanil-hameln indsprøjtes langsomt i cavitas epiduralis (en del af rygraden) af en anæstesilæge med erfaring i bedøvelsesteknikker hos børn. Dosis afhænger af samtidig brug af lokale bedøvelsesmidler og af den nødvendige bedøvelsesvarighed.\nBørn vil blive overvåget for tegn på nedsat vejrtrækning i mindst 2 timer efter epidural indgivelse af Sufentanil-hameln.\nLægen vil fastsætte dosis, samt hvor længe du skal have Sufentanil-hameln.\nDosering afhænger af din alder, legemsvægt og fysiske tilstand, operationstype og niveau af bedøvelse.\nDen foreslåede dosis skal nøje justeres hos patienter med hypotyreoidisme (for lidt aktivitet i skjoldbruskkirtlen), nedsat lungefunktion, fedme og alkoholisme. Forlænget overvågning og kontrol af vitale tegn anbefales til disse patienter efter indgrebet.\nLægen vil nøje afgøre den egnede dosis til dit barn til igangsætning og vedligeholdelse af bedøvelse.\nPatienter med nedsat lever- eller nyrefunktion skal have lavere doser.\nÆldre og invaliderede patienter skal have lavere doser.\nHvis du har fået for meget Sufentanil-hameln, eller en dosis er blevet glemt\nEftersom Sufentanil-hameln normalt gives af en læge under grundigt kontrollerede forhold, er det ikke sandsynligt, at du får for meget, eller at en dosis vil blive glemt.\nI meget sjældne tilfælde kan der gives for meget Sufentanil-hameln, og dette kan medføre åndedrætsbesvær. Hvis dette sker, skal du straks fortælle det til lægen eller sygeplejersken, så de hurtigt kan træffe de rette foranstaltninger.\nDe mest almindelige bivirkninger sløvhed, kløe, kvalme og opkastning. Hvis du får åndedrætsbesvær, skal du straks fortælle det til lægen, eller søge læge.\nMeget almindelig (påvirker flere end 1 ud af 10)\nAlmindelig (Påvirker 1 til 10 ud af 100)\nBlåfarvning af den nyfødtes hud på grund af lavt iltniveau i blodet\nProblemer med at holde på vandet eller vandladningsbesvær\nUfrivillige muskeltrækninger hos den nyfødte\nIkke almindelig (Påvirker 1 til 10 ud af 1000)\nNedsat muskelspænding hos den nyfødte\nManglende kontrol over muskelbevægelser\nLangvarige muskelsammentrækninger forårsager vridninger og gentagne bevægelser\nUnormalt øget muskelspænding\nFærre frivillige bevægelser hos det nyfødte barn\nMuskelsammentrækninger (muskelbevægelser under operationen)\nBronkospasme (krampe i bronkiernes muskulatur)\nBlåfarvning af huden på grund af lavt iltniveau i blodet\nMuskelstivhed inklusive stivhed i brystkassen, hvilket kan medføre åndenød\nReaktion eller smerte på injektionsstedet\nUdslæt hos det nyfødte barn\nSammentrækning af pupiller\nAlvorlig allergisk reaktion med udslæt, åndedrætsbesvær og shock\nOvervældende følelse af velbehag (eufori)\nStoppet hjerteslag (lægen har medicin, der kan modvirke dette)\nKramper i halsmusklerne\nVanskelighed ved at stå opret (svimmelhed)\nHyppigheden, typen og sværhedsgraden af bivirkninger hos børn forventes at være de samme som hos voksne.\nBrug ikke Sufentanil-hameln efter den udløbsdato, der står på pakningen efter Exp.\nProduktet skal anvendes straks efter første åbning. Holdbarheden af den fortyndede opløsning er anført nedenfor i afsnittet "Følgende oplysninger er tiltænkt læger og sundhedspersonale".\nBrug ikke Sufentanil-hameln, hvis opløsningen ikke er klar og fri for partikler, eller hvis ampullen er beskadiget.\nLægen eller apoteket er ansvarlig for korrekt opbevaring, brug og bortskaffelse af Sufentanil- hameln.\nAktivt stof: sufentanil\nSufentanil-hameln 5 mikrog/ml:\n1 ml opløsning indeholder 5 mikrog sufentanil (svarende til 7.5 mikrog sufentanilcitrat).\nHver ampul med 2 ml opløsning indeholder 10 mikrog sufentanil (svarende til 15 mikrog sufentanilcitrat).\nHver ampul med 10 ml opløsning indeholder 50 mikrog sufentanil (svarende til 75 mikrog sufentanilcitrat).\nSufentanil-hameln 50 mikrog/ml:\n1 ml opløsning indeholder 50 mikrog sufentanil (svarende til 75 mikrog sufentanilcitrat).\nHver ampul med 1 ml opløsning indeholder 50 mikrog sufentanil (svarende til 75 mikrog sufentanilcitrat)\nHver ampul med 5 ml opløsning indeholder 250 mikrog sufentanil (svarende til 375 mikrog sufentanilcitrat)\nHver ampul med 20 ml opløsning indeholder 1000 mikrog sufentanil (svarende til 1500 mikrog sufentanilcitrat)\nØvrige indholdsstoffer: vand til injektionsvæsker, natriumchlorid, citronsyremonohydrat\nSufentanil-hameln er en klar, farveløs opløsning.\nSufentanil-hameln 5 mikrogr/ml leveres i ampuller af farveløst glas.\nDen originale pakning indeholder 5 ampuller med 2 eller 10 ml opløsning.\nDen originale pakning indeholder 10 ampuller med 2 eller 10 ml opløsning.\nSufentanil-hameln 50 mikrogr/ml leveres i ampuller af farveløst glas.\nDen originale pakning indeholder 5 ampuller med 1, 5 eller 20 ml opløsning.\nDen originale pakning indeholder 10 ampuller med 1, 5 eller 20 ml opløsning.\nSufentanil-hameln 5 mikrogr/ml:\nSufentanil-hameln 50 mikrogr/ml:\nSufentanil-hameln 50 Mikrogramm /ml Injektions-/Infusionslösung\nSufentanil-hameln 5 Mikrogramm /ml Injektions-/Infusionslösung\nSufentanil-hameln 50 Mikrogramm/ml Injektions-/Infusionslösung\nSufentanil-hameln 5 Mikrogramm/ml Injektions-/Infusionslösung\nSufentanil-hameln 50 mikrog/ml injektio-/infuusioneste, liuos\nSufentanil-hameln 5 mikrog/ml injektio-/infuusioneste, liuos\nSufentanil hameln 50 microgrammi/ml, soluzione iniettabile o per infusione\nSufentanil-hameln 50 microgram/ml, oplossing voor injectie / infusie\nSufentanil-hameln 5 microgram/ml, oplossing voor injectie / infusie\nSufentanil-hameln 0,05 mg/ml solucão injectável ou para perfusão\nSufentanil-hameln 0,005 mg/ml solucão injectável ou para perfusão\nAnvisninger vedrørende brug, håndtering og bortskaffelse\nSufentanil må kun gives af anæstesiologer eller læger, der er fortrolige med dets brug og virkninger eller under disses opsyn. En epidural indgivelse skal foretages af en læge, som har tilstrækkelig erfaring med den epidurale indgivelsesteknik. Nålens eller kateterets korrekte position skal kontrolleres inden indgivelsen.\nSufentanilcitrat er fysisk uforligeligt med diazepam, lorazepam, phenobarbitalnatrium, phenytoinnatrium og thiopentalnatrium.\nSufentanil-hameln kan blandes med Ringer-lactat opløsninger, 0,9% NaCl- eller 5% Glukose infusionsvæske. Til epidural indgivelse kan produktet blandes med 0,9% NaCl og/eller med bupivacain opløsninger.\nDet fortyndede produkt (er anført under pkt. 6.6) er i fysisk og kemisk henseende under brugen stabilt i 72 timer ved 20 - 25°C. Produktet bør dog, ud fra et mikrobiologisk synspunkt, anvendes straks efter fortyndingen. Hvis dette ikke sker, bærer benytteren ansvaret for, opbevaringstiderne og forholdene før brug og dette bør normalt ikke overstige 24 timer ved 2 - 8°C, med mindre fortyndingen skete under kontrollerede og validerede aseptiske betingelser.\nProduktet skal forud for indgivelse inspiceres visuelt for partikler, beskadigelse af beholderen eller andre visuelle tegn på skade. Opløsningen skal kasseres hvis nogle af ovenstående fejl observeres.


Ørredsalat - Forret Forretter\nØrredsalat er lækkert, sundt og billigt at lave\nØrredsalat er en forret med utallige forret. Først og fremmest er den suverænt velsmagende og smuk at se på. Dernæst er ørredsalat også utrolig nem og hurtig at lave. Ørredsalat er også fantastisk billig, blandt andet fordi man bare bruger røget ørred, som billigt kan købes i de fleste danske supermarkeder. Sidst men ikke mindst er ørredsalat en kalorielet og sund forret at servere. Den kan sagtens indgå som led i en slankekur, men smager godt og lækkert uanset hvilket formål, den er tilberedt til. Ørredsalat er med andre ord lækkert, sundt, billigt og let at lave. Se her, hvordan du tilbereder vores lækre ørredsalat.\nØrredsalat til 4 personer:\n300 g varmrøgede ørredfileter (de vakuumpakkede fra supermarkedet går fint an)\n16 sherry tomater\nSådan tilbereder du ørredsalat\nSalatbladene skylles forsigtigt og tørrer på et rent visketykke.\nSalatbladene fordeles på tallerknerne. Ørredfileterne ”plukkes” i mindre stykker, og fordeles ovenpå.\nSherrytomaterne halveres og lægges på. Alt dette kan gøres et par timer før gæsterne kommer, – læg film over hver tallerken og sæt dem i køleskabet.\nVed anretningen fordeles et par teskefulde pesto over. Pinjekerner drysses ud over. Der kan pyntes med nogle basilikumblade. Sæt en skål pesto på bordet, så kan gæsterne selv tage mere. Nu er din ørredsalat faktisk færdig.\nDa denne ret er så nem, skulle du måske overveje at bage flutes selv? Det er også ret nemt, og billigt! Og så smager det rigtig godt til ørredsalat, at der er friskbagte flutes til. Hvis du følger denne opskrift på 3 gode flutes til din ørredsalat, er der også til fryseren:\nGæren opløses i den lunkne vand, der tilsættes salt og olie, og dernæst røres og æltes melet i. Tag lidt ad gangen, du skal måske ikke bruge det hele. Når dejen bliver tung, hældes den ud på et meldrysset bord, og du ælter videre. Brug mel indtil dejen slipper bordet og fingrene. Dejen lægges tilbage i skålen, som dækkes med et rent viskestykke og stilles lunt til hævning i ca. 1 time.\nDejen hældes nu ud på bordet og æltes igennem. Deles i 3 lige store dele, som hver trilles til en pølse, der skal have den samme længde som bagepladens længste led. Sno pølserne et par gange og læg dem på bagepladen, der er beklædt med bagepapir. Efterhæver nu lunt ca. ½ time under et viskestykke.\nHver flutes ridses på tværs med en skarp kniv og pensles med vand. (For at få dem ekstra sprøde kan du midtvejs i bagningen pensle endnu engang med vand).\nBager midt i ovnen ved 220 g over/under varme ca. 20 min., men hold øje! Brødene er bagt, når de er lysebrune under bunden og lyder hult, når du banker på dem.\nHvis du synes det er besværligt at bage samme dag, du skal have gæster, kan du bage dem på et tidligere tidspunkt og lægge dem i fryseren. Så er du virkelig på forkant! Brødene skal da blot lunes i ovnen, til de er dejligt sprøde! Nu er de klar til supplere din ørredsalat. Server ørredsalat og flutes med smør til et glas koldt hvidvin. Mums!\nHvad synes du om vores opskrift på ørredsalat? Vi tænker selv, at vores ørredsalat har så mange fordele, at den må og skal blive en stor succes. Derfor er vi også meget spændte på, hvordan vores brugerflade modtager vores nye opskrift på ørredsalat. Skriv gerne i kommentarfeltet, hvis du har spørgsmål eller kommentarer til vores opskrift på ørredsalat.\nbillig forret, forret med fisk, kalorielet forret, let forret, nem forret, Ørred, Ørredsalat, smuk forret, sund forret


Omkostningskompensation | Dansk Bilbrancheråd\nOmkostningskompensation - helt kort\nOrdningen gælder på tværs af brancher. Betingelser for at kunne søge er, at det forventede fald i omsætningen overstiger mindst 30 % - dog 35 % ved tvangslukning - og de faste omkostninger skal være på mindst 4.000 kr. pr. måned.\nDu kan få kompensation for en andel af dine faste udgifter, herunder fx husleje, renteudgifter og kontraktbundne udgifter (fx leasing) samt afskrivninger. Afdrag på lån er ikke en omfattet post.\nFor hvilken periode kan der ansøges og hvilket omsætningstab kræves?\nAlle virksomheder kan foreløbigt søge i perioden 9. december 2020 til restriktionerne ophører - foreløbigt 7. februar 2021. Omsætningen skal være faldet mindst 30 % i perioden.\nVirksomheder, der er ramt af restriktioner i perioden fra den 1. november 2020 til den 28. februar 2021 kan søge kompensation - her skal omsætningen være faldet med mindst 35 %.\nAnsøgningen er åben for perioden frem til 17. januar 2021, og der kan ansøges via dette link på virk.dk\nUnder "det praktiske" kan du finde vejledning til ansøgningsprocessen.\nDer bliver ikke tale om en "først til mølle" ansøgningsproces, så alle virksomheder der opfylder kriterierne skal nok få lejlighed til at søge om refusion efter denne hjælpepakke.\nDu kan få kompensation for en andel af dine faste udgifter, herunder fx husleje, renteudgifter og kontraktbundne udgifter (fx leasing). Andelen af faste udgifter afhænger af din forventede nedgang i omsætningen - der er indført en omfattende trappemodel for kompensationen:\nNedgang 30 %: Kompensation 40 %\nNedgang 35-75 %: Kompensation 45- 85 %\nNedgang 80-100%: Kompensation 90 %\nEr omsætningsnedgangen 100 % pga. lukning, ydes 100 % kompensation.\nDesuden kan du få støtte til 80 % af dine udgifter til revisorpåtegning, hvis din ansøgning imødekommes (med maksimum).\nSkal jeg betale skat af kompensationen?\nJa, kompensationen er skattepligtig og vil indgå i virksomhedens indkomst.\nJeg har søgt før - skal revisor udarbejde en ny erklæring?\nNej, det behøver han ikke - har omkostningerne ikke ændret sig, kan du genbruge erklæringen.\nKan jeg søge i flere forskellige ordninger samtidigt?\nHvad hvis min nedgang i omsætningen senere viser sig at være under 30% (35%) ?\nSå vil du skulle betale kompensationsbeløbet tilbage. Hvis virksomheden bevidst undlader relevante oplysninger, eksempelvis ordrer, kan det føre til fuldstændigt bortfald af kompensationen.\nHvad hvis min nedgang i omsætningen senere viser sig at være mere end 30 % (35%) ?\nDu kan ske efterregulering af kompensationen, så den svarer til det faktiske omsætningstab når det er endelig klarlagt.\nAnsøgningsfristen er 15. april 2021 for perioden frem til 17. januar 2021.\nHvordan foregår kontrollen efterfølgende?\nSenest den 31. oktober 2021 skal du indsende en opgørelse over den faktiske omsætning samt virksomhedens faktiske faste omkostninger i kompensationsperioden.\nHvis det herved viser sig, at der ikke har været grundlag for den faktiske udbetalte refusion - enten i op- eller nedadgående retning - så vil der ske en regulering.\nMå jeg udbetale udbytte, mens jeg modtager refusion?\nJa, hvis du ikke modtager kompensation for mere end 60 mio. kr. Skal du have mere end 60 mio. kr. må du ikke betale udbytte i hverken 2020 eller 2021.\nHvad skal jeg forberede til ansøgningen (revisorerklæring)?\nDin virksomhedens ansøgning om kompensation skal ledsages af en erklæring fra en uafhængig godkendt revisor. I den forbindelse skal du også oplyse navn, e-mail og CVR-nr. på din uafhængige godkendt revisor.\nFor at din virksomhed kan få kompensation skal din ansøgning indeholde følgende informationer om din virksomhed\nEn aftale med den godkendte revisor, der har påtegnet dine oplysninger – dog hvis du tidligere har fået udbetalt kompensation for perioden med startdato den 9. juli, skal revisor som udgangspunkt alene opdatere erklæringen om den realiserede omsætning i ny referenceperiode\nDokumentation for, at du er omfattet af restriktioner\nForventet omsætning i den periode, du søger kompensation for\nTidligere omsætning for den referenceperiode, som virksomhedens omsætning sammenlignes med\nEn beregning af de forventede faste omkostninger i kompensationsperioden\nNavn, e-mail og CVR-nummer på din uafhængige godkendte revisor.Hvad er en "godkendt revisor"?\nBetegnelsen “godkendt revisor” dækker over statsautoriserede revisorer og registrerede revisorer. Revisor skal være uafhængig af virksomheden og ikke må ikke være involveret i beslutningstagningen.\nSkabelon til revisorerklæring\nHvis du har modtaget kompensation til dækning af dine faste omkostninger, kan der være flere årsager til, at du skal tilbagebetale den kompensation, som du har fået udbetalt:\nHvis det viser sig, at nedgangen i din omsætning blev mindre end forventet, og/eller at dine omkostninger blev mindre end forventet, skal du betale hele eller dele af kompensationen tilbage.\nDu skal senest 31. oktober 2021 sende en opgørelse over din faktiske omsætning og dine faktiske omkostninger til Erhvervsstyrelsen. Herefter beregner Erhvervsstyrelsen, om du har fået for lidt eller for meget i kompensation, hvorefter kompensationen kan blive efterreguleret.\nHvis du frivilligt vælger at tilbagebetale kompensationsbeløbet, skal du selv fastlægge det beløb, som du tilbagebetaler. Hvis du frivilligt vælger at tilbagebetale dele af kompensationsbeløbet, vil sagsbehandlingen af din kompensation først endeligt blive afsluttet, når der er foretaget en efterregulering baseret på din virksomheds resultat.\nHvis du frivilligt vælger at tilbagebetale hele kompensationsbeløbet, vil Erhvervsstyrelsen ved modtagelsen af kompensationsbeløbet anse sagen for afsluttet. Der vil ikke blive foretaget yderligere sagsbehandling. Såfremt der fremkommer informationer, som ansporer til yderligere kontrol, kan sagen genåbnes og pålægges revision. Det vil for kompensationsordningen for faste omkostninger være muligt at foretage frivillig tilbagebetaling.\nDen pålagte udgift til revisorerklæring på op til 16.000 kroner eksklusive moms, skal ikke tilbagebetales, selvom virksomheden ønsker at tilbagebetale hele eller dele af den modtagne kompensation.\nBlanket til fuld tilbagebetaling:\nBlanket til delvis tilbagebetaling:\nVejledning om frivillig tilbagebetalig:


Kvalitetsindikatorer for skoleundervisningen\nHovedformålet med denne rapport er at nå til enighed om en række indikatorer for skoleundervisningens kvalitet, som kan lette evalueringen af uddannelsessystemerne på nationalt plan på skoleområdet. Indikatorerne kan anvendes til at identificere de spørgsmål, der bør uddybes nærmere, og kan således give landene i EU mulighed for at lære af hinanden ved at sammenligne de resultater, de hver især har opnået.\nEuropæisk rapport af maj 2000 om skoleundervisningens kvalitet: seksten kvalitetsindikatorer. Rapport baseret på arbejdet i arbejdsgruppen om kvalitetsindikatorer. [Ikke offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende].\nSagkyndige fra undervisningsministerierne i de 26 lande, der har deltaget i arbejdet i arbejdsgruppen om kvalitetsindikatorer, har udarbejdet denne rapport om skoleundervisningens kvalitet.\nUdfordringer for undervisningskvaliteten i Europa\nMed de indikatorer og benchmarks, der præsenteres i rapporten, kan der identificeres følgende fem udfordringer:\nData og sammenlignelighed\nPå EU-plan er den væsentligste udfordring at give alle europæere en skoleundervisning på højt niveau.\nDe fire evaluerede områder\nArbejdsgruppen foreslår seksten indikatorer, som dækker følgende fire områder:\nFærdigheder: på områderne matematik, læsning, naturfag, informations- og kommunikationsteknologi (IKT), fremmedsprog, evnen til at "lære at lære" samt samfundslære\nSucces og overgang: denne indikator viser elevernes evne til at fuldføre deres studier ved at indikere frafald fra skolen, fuldførelse af gymnasieuddannelse og deltagelse i videregående uddannelse\nTilsyn med skoleundervisning: denne indikator gør det muligt at kontrollere interessegruppernes deltagelse i skolesystemet gennem evaluering og styring af skoleundervisning og evaluering af forældrenes deltagelse\nRessourcer og strukturer: denne indikator er især rettet mod undervisningsudgiften pr. elev, uddannelsen af lærere, deltagelsen i førskoleundervisning, men også mod antallet af elever pr. computer.\nI denne rapport analyseres data for hver indikator (vist i grafiske fremstillinger og tabeller), og det afdækkes, hvilke elementer der er fælles for de forskellige deltagende lande. Ved hjælp af centrale politiske spørgsmål og eksempler på god praksis sættes en debat i gang.\nDetaljeret beskrivelse af de seksten indikatorer\nEt solidt grundlag i matematik, som opøver evnen til at ræsonnere matematisk og tænke analytisk og logisk, indgår som et af de basale elementer i enhver undervisningsplan. Ifølge de tilgængelige data er der dog væsentlige forskelle alt efter, hvorvidt der i læseplanen landene imellem f.eks. lægges mere vægt på geometri end aritmetik.\nDe væsentligste udfordringer på det matematiske område er at udvikle metoder, der sikrer en positiv holdning til matematik, opmuntre eleverne til at udvikle og fastholde deres færdigheder på området og om muligt definere, hvilke fælles færdigheder og kompetencer i matematik europæiske borgere bør have.\nSom eksempler på god praksis kan nævnes Cypern, hvor der afholdes matematikkonkurrencer for elever i alle aldre, Frankrig, som har udviklet et nationalt observationsorgan for matematikundervisning, og Tyskland, hvor der er udviklet materiale til matematiklærere.\nEvnen til at læse og forstå en tekst er en grundlæggende betingelse for at kunne udvikle færdigheder og for den enkeltes personlige udvikling og sociale integration. Rapporten viser, at hjemmet og elevers individuelle egenskaber, herunder også deres køn, spiller en vigtig rolle.\nDet er et åbent spørgsmål, hvordan man kan fremme unges adgang til bøger i skoler på sekundærtrinnet, på biblioteker og i boghandler, hvordan forældrene kan bringes til at deltage i deres børns indlæring, og hvordan de unge kan motiveres til at læse (f.eks. annoncer, fjernsyn og cd-rom).\nSom eksempler på nationale initiativer kan nævnes det tyske forsøg med at give eleverne gratis tyske aviser, som derefter blev brugt systematisk af lærerne. Ligeledes interessant er det svenske forsøg, hvor forældre til børn mellem 10 og 12 år blev opfordret til at bruge en halv time om dagen på at læse en god bog sammen med deres barn.\nNaturfag udvikler elevernes evner til at analysere, undersøge og eksperimentere, hvilket er uundværligt for det teknologiske fremskridt. Rapporten fremhæver de betydelige forskelle, der er landene imellem inden for naturvidenskabelig viden, og den betydning, man kan tillægge faktorer som motivation, køn, metodisk praksis, status for naturvidenskabelige studier og job osv.\nRapporten lægger op til en debat om, hvordan man opmuntrer alle elever til at udvikle tilstrækkelig interesse for naturfag og fremmer indlæring med brug af de mest effektive metoder og praktiske forsøg.\nBlandt eksemplerne på god praksis fremhæver rapporten det slovakiske initiativ "Schola Ludus", som skal fremme undervisning i naturfag gennem interaktive udstillinger, der kommer rundt i landet, og det europæiske initiativ med titlen "Kvinder og videnskab", der illustrerer den naturvidenskabelige historie gennem kvinders bedrifter.\nIKT spiller en stadig større rolle i hverdagen og gør det muligt at udvikle nye tilgange til, hvordan vi lærer, lever, arbejder, forbruger, udtrykker os og bliver underholdt.\nPå trods af de eksisterende forskelle med hensyn til den rolle, IKT spiller i undervisningsplanerne (i nogle lande betragtes IKT som værktøjer og i andre som selvstændige fag), har de fleste af landene til hensigt at styrke brugen af IKT.\nDet er et åbent spørgsmål, hvordan man kan opmuntre alle til at anvende IKT, selv de dårligst stillede og mest sårbare grupper i befolkningen, og hvordan man kan give lærere inden for alle fagområder undervisning, der giver dem de krævede færdigheder.\nIsland, hvor alle de ældste elever får deres egen bærbare computer, er et eksempel på den målsætning, som alle de europæiske lande bør nå. På europæisk plan støtter initiativerne eEurope og eLearning brugen af IKT.\nFærdighed i flere EU-sprog er blevet en forudsætning for borgere i EU, som ønsker at udnytte de erhvervsmæssige og personlige muligheder, de har i det indre marked.\nUd fra de tilgængelige data synes der at være en sammenhæng mellem et lands officielle sprog og unges evne til at tale et andet sprog: i de lande, hvis sprog er relativt lidt udbredt (såsom Danmark og Sverige), er man mere motiveret for at lære et fremmedsprog end i lande, hvis sprog er meget udbredte (som for eksempel Frankrig, Spanien eller andre.). Sociale og kulturelle faktorer spiller også en vigtig rolle.Betydelige udfordringer forbliver at udvikle de unges interesse for at lære, udvikle undervisningsmetoder, der øger elevernes selvtillid ved samtale på et andet sprog end modersmålet. I Belgien tilbyder undervisningsministeriet kurser i 18 sprog, både europæiske og ikke-europæiske. På EU-plan skal Label (det europæiske mærke) stimulere interessen for tilegnelse af fremmedsprog ved at fokusere på nyskabende sprogindlæringsprojekter.\nEvnen til at "lære at lære"\nDeltageren i livslang uddannelse sikrer sig succes i arbejdslivet og samfundet. Effektive "elever" ved, hvordan de skal lære og har en hel række værktøjer og strategier til det formål.\nDer findes endnu ikke data på europæisk plan, selv om visse lande allerede har udviklet metoder med det formål at forstå succes og fiasko i skolen. Udfordringen er at sikre, at "lære at lære"-færdigheder bliver politisk prioriteret, således at læseplanerne kan udvikles og lærerne få den nødvendige efteruddannelse.\nAt lære de unge at blive medborgere indbefatter at give dem en samfundsbevidsthed på grundlag af principperne om demokrati, lighed og frihed såvel som rettigheder og pligter. Rapporten fremhæver bl.a. vanskelighederne ved at fremme social og kulturel mangfoldighed og nødvendigheden af at gøre lærerne mere bevidste om deres rolle for elevernes udvikling til samfundsborgere.\nI Grækenland mødes valgte gymnasieelever hvert år i Parlamentet og drøfter aktuelle spørgsmål. I alle italienske skoler er der indført en statut for elevers rettigheder og forpligtelser.\nDe, der falder fra skoleundervisningen, mangler ofte både grundlæggende færdigheder og erhvervsuddannelse og vil sandsynligvis få svært ved at finde et job. En betydelig modvilje mod at anlægge en livslang uddannelsesstrategi udsætter denne samfundsgruppe for truslen om langtidsarbejdsløshed.\nRapporten understreger, at de store forskelle mellem landene ikke kun hænger sammen med forskelle mellem uddannelsessystemerne, men også med socioøkonomiske uligheder. I Tyskland findes der for eksempel et såkaldt "tostrenget system", hvor eleverne gennemgår praktik i en virksomhed sideløbende med uddannelse på deltid på skole, hvilket bidrager til at give eleverne mulighed for at få erhvervskvalifikationer. På den anden side kan frafaldsprocenterne også hænge sammen med økonomiske faktorer, såsom høje arbejdsløshedstal eller skævheder mellem by- og landøkonomier, osv.\nDet Europæiske Råd fastsatte i Lissabon i marts 2000 det mål frem til 2010 at halvere antallet af 18-24årige, der kun har en grundskoleuddannelse. I Nederlandene begrænses antallet af børn, der forlader skolen for tidligt, gennem samarbejde mellem skoler på regionalt plan, og i Tyskland tilbyder virksomheder praktikophold.\nFuldførelse af gymnasial uddannelse\nTal for gennemførelse af undervisning på gymnasialt niveau er et vigtigt tegn på vellykkede uddannelsessystemer. I rapporten fremhæves det, at en elevs succes ikke kan ses isoleret fra resten af den pågældendes skoleforløb og fra landets økonomiske situation.\nDe vigtigste udfordringer ligger i at øge unge menneskers motivation, give dem en bedre forståelse for forbindelsen mellem teoretisk indlæring og praktisk arbejde og fremme deres interesse for livslang uddannelse.\nDeltagelse i videregående uddannelse\nDe videregående uddannelser giver stadig større muligheder. Det er imidlertid afgørende at forudse efterspørgselstendenserne på baggrund af udviklingen i fremtidige, nye teknologier, beskæftigelsestendenser, osv.\nDet fremgår af rapporten, at der er forskelle mellem skolesystemerne, især hvad angår læseplanerne (nogle fag indgår som en del af en ungdomsuddannelse i nogle lande, mens de i andre lande er en videregående uddannelse), og mulighederne for erhvervsuddannelse (i mangel af erhvervsuddannelse vælger de unge at læse videre). Et mættet arbejdsmarked får ofte dem, der har svært ved at finde arbejde, til at gå ind på en videregående uddannelse. En høj deltagelse i videregående uddannelser resulterer i en højt kvalificeret arbejdskraft, hvilket gør det endnu vanskeligere for dem, der ikke har fuldført en videregående uddannelse, at finde arbejde i bestemte sektorer.\nEn høj deltagelse i videregående uddannelser fordelt over en bred aldersvifte vil også have en betydelig indvirkning på, hvor mange der i en given befolkning ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet på et givet tidspunkt. Det bemærkes i øvrigt, at kvinders deltagelsesprocent generelt er højere end mænds.\nFølgende emner kunne ifølge rapporten udforskes: balancen mellem mænd og kvinder for visse fagområder, valget af videregående uddannelse eller arbejdsmarkedet, forholdet mellem ældre aldersgruppers uddannelse og arbejdsmarkedets produktivitet, osv.\nEvaluering og styring af skoleundervisning\nEvaluering og styring giver skolerne mulighed for at måle sig selv i forhold til andre sammenlignelige institutioner. Alle landene søger bedre metoder til at måle skolernes resultater ved hjælp af intern eller ekstern evaluering eller en kombination af de to.\nI Østrig er der oprettet et netsted for skoler, der kan få adgang til informationer, ideer og forslag til procedurer til uddannelsesudvikling. Denne rapport er et vigtigt bidrag på europæisk plan til at forbedre evalueringssystemerne i Europa.\nForældrenes deltagelse i deres børns uddannelse spiller en rolle i bestræbelserne på at gøre skolen bedre og højne kvaliteten af børnenes uddannelse. I rapporten vises det, hvordan forældredeltagelsen kan foregå på frivillig basis gennem direkte deltagelse i aktiviteter i klasseværelset eller gennem rådgivende organer, frivillige foreninger eller fritidsklubber.\nDenne indikator rejser vigtige grundlæggende spørgsmål vedrørende forældrenes rolle og indflydelse, for så vidt angår den værditilvækst, forældrene kan bidrage med, og de områder, hvor forældrenes bidrag er mest relevante og nyttige.\nBlandt de mange eksempler på god praksis kan nævnes de tyske seminarer for forældre, som har til formål at informere dem om nye udviklinger inden for læring og undervisning.\nLærere oplever en ændring af deres rolle og status uden fortilfælde, og det er nødvendigt at efteruddanne sig for at kunne bruge nye værktøjer (IKT) og reagere på konstant skiftende behov og forventninger. I de europæiske lande er der et presserende behov for en grunduddannelse af høj kvalitet støttet af en god oplæring og løbende, faglig udvikling.\nI rapporten understreges det, at selv om man har data om lærernes grunduddannelse (se EURYDICE), hvorimod det er sværere at sætte tal på efteruddannelse. Denne indikator skelner mellem på den ene side almen eller specialiseret uddannelse, hvis mål er at uddanne til fagundervisning, og på den anden side pædagogisk og praktisk uddannelse vedrørende selve lærergerningen.\nSelv om der er store forskelle landene imellem, indleder rapporten en debat om, hvilke skridt der skal tages for at sikre, at lærerne ajourfører deres viden, og hvad der kan gøres for at belønne og fastholde særlig effektive lærere.\nDeltagelse i førskoleundervisning\nFørskoleundervisningen yder et vigtigt bidrag til børns følelsesmæssige og kognitive udvikling, sikrer en vellykket overgang fra leg og læring til mere formel indlæring og bidrager til vellykket skoleforløb.Førskoleundervisningen henvender sig til børn på mindst tre år og bør varetages af medarbejdere med en relevant uddannelse.\nAntal elever pr. computer\nAlle skal være i stand til at lære at bruge computere effektivt, så skolerne skal råde over et tilstrækkeligt antal computere. På den anden side kan det, eftersom teknologien ændrer sig hurtigt, være at foretrække at udstyre skolerne med mindre antal computere og til gengæld løbende udskifte forældede modeller. Da det er nødvendigt at anskaffe dyrt udstyr til mange skoler, indgår nogle uddannelsessystemer i et partnerskab med erhvervslivet. Den centrale udfordring ligger fortsat i at gøre skolernes og partnernes investeringer i skolecomputere økonomisk tiltrækkende.\nUndervisningsudgift pr. elev\nDet er en vigtig beslutning for de nationale regeringer at fastsætte, hvor stor en del af de samlede økonomiske ressourcer der skal afsættes til uddannelse. Det er en langsigtet investering, som har indvirkning på centrale områder såsom social samhørighed, international konkurrenceevne og bæredygtig udvikling.\nDet fremhæves i rapporten, hvordan økonomisk velstand spiller ind. I Skotland giver nye partnerskabsaftaler mellem offentlige institutioner og private virksomheder de lokale myndigheder mulighed for at finansiere skolerenoveringsprogrammer. Nogle af fremtidens udfordringer for Europas skolesystemer ligger i at fordele udgifterne effektivt på lokalt og regionalt plan og fremme det private erhvervslivs deltagelse i uddannelsessektoren, uden at dette truer skolesystemets integritet.\nPå konferencen i Prag i juni 1998 foreslog undervisningsministrene i EU og kandidatlandene at nedsætte en arbejdsgruppe bestående af nationale eksperter, som skulle identificere en række indikatorer og benchmarks, som kunne lette evalueringen af uddannelsessystemerne på det nationale plan.\nEksperterne forelagde deres rapport på det møde, undervisningsministrene i EU og kandidatlandene afholdt i Bukarest i juni 2000. På grundlag af et forslag fra Kommissionen og bidrag fra medlemsstaterne vedtog Rådet den 12. februar 2001 rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål. Der var tale om det første dokument, i hvilket der skitseredes samlede og sammenhængende uddannelsespolitikker centreret omkring følgende tre mål:\nforbedre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes kvalitet og effektivitet i EU\ngive alle adgang til livslang uddannelse og erhvervsuddannelse\nåbne uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne ud mod verden.\nEfter godkendelsen af rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål udarbejdede Kommissionen et arbejdsprogram, der omfatter 29 indikatorer for uddannelse og erhvervsuddannelse i almindelighed.\nDetaljeret arbejdsprogram for opfølgning af uddannelsessystemernes mål i Europa [De Europæiske Fællesskabers Tidende C 142 af 14.6.2002].\nRådets konklusioner af 14. februar 2002 om opfølgning af rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål med henblik på forberedelse af en fælles rapport fra Rådet og Kommissionen til forelæggelse på Det Europæiske Råds forårsmøde i 2002 [De Europæiske Fællesskabers Tidende C 58 af 5.3.2002].\nEuropa-Parlamentets og Rådets henstilling af 12. februar 2001 om europæisk samarbejde om evaluering af kvaliteten af skoleundervisningen [De Europæiske Fællesskabers Tidende L 60 af 1.3.2001].\nRådets henstilling98/561/EF af 24. september 1998 om det europæiske samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser [De Europæiske Fællesskabers Tidende L 270 af 7.10.1998].