Pedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid fra Xpedo med Prisgaranti\nHjem / Platformspedaler til BMX og downhill / Pedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid\nVarenummer (SKU): 883511002080 Kategori: Platformspedaler til BMX og downhill\nPedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nPedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid Produktfakta\nVarenavn: Pedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid\nVare ID: 883511002080\nPedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid fra Xpedo\nPedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid er blandt de eftertragtede cykeldele. Platformspedaler til BMX og downhill er den gode katagori der indeholder rigtig mange varer. Cykelpartner tilbyder bl.a. fri fragt hvis du køber for mere end kr. 299. Vare du kigger på har automatisk op til 365 dages returret såfremt du måtte fortryde dit køb. Er du løbet sur i jagten på godt cykeludstyr, kan du gøre som andre før dig og købe varen her, og så behøver du ikke lede længere. Det er bestemt også værd at tage med, at der er prisgaranti på Pedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid fra det anerkendte mærke Xpedo, som er kendt i cykelverdenen. Når kilometerne rask væk forsvinder under hjulene, skal du huske at have noget vand med. Drikkedunken på din cykel kan bare være fyldt med ganske almindeligt vand fra hanen.\nPedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i vores varekategori Platformspedaler til BMX og downhill. Det er ren luksus at få hele 365 dages returret med din pakke når du køber din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Pedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid hos den populære shop Cykelpartner, der altid har et stort udvalg af populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også det produkt på denne side. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Pedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid allerede i dag til kun kr. 549.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nPedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid er populær for cyklister\nDu skal have i tankerne, når du handler online, er der bedre fordele, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, der er endda shops, der vælger at give mere det er slet ikke ualmindeligt, at få 30, 60 eller 90 dages returret i dag. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i den store skov af webshops, der er derude. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. En anden ting du også slipper for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan vælge det, det er lettes for dig. I onlineshoppen er der ingen kø det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\nVær den første til at anmelde “Pedaler Xpedo Detox XMX 23MC Hvid” Annuller svar


Camino 2018, Leon til Santiago – Vandreture.dk\n2018: Leon til Santiago de Compostela\nEn helt anderledes tur end de foregående, nu var vi en gruppe på 4 personer – modne mænd kan man nok sige 🙂\nGennem årene har flere spurgt mig om de kunne komme med, det blev så nu – en gruppestørrelse på 4 er ganske udmærket, ikke flere.\nFra Billund over Bruxelles til Madrid, derefter bus til Leon hvor vi kom om aftenen – den 29 september, havde booket et Hostel og efter lidt bøvl fandt vi det da også og vi kom ind 🙂\nDer var byfest i Leon, sikke et leben …\nByfest i Leon\nFørste overnatning på Alberge i Villar Mazariff - her overnattede jeg også i 2014, dejlig gensyn.\nI starten af turen gik vi meget sammen, alle har naturligvis forskellige trav så senere på turen spredtes vi, men overnattede altid samme sted naturligvis, spiste middag sammen osv.\nDet gør ikke spor at det er den samme tur jeg var på – det er en helt anden oplevelse at være en gruppe som kender hinanden.\nMange hyggelige steder undervejs hvor man kan få lidt koldt at drikke\nDet klassiske billede ved jernkorset hvor man smider en sten man har haft med hjemmefra\nEfter en lang dag er det dejligt at få afkølet fødderne\nPost teens ........\nDer kæmpes med at få lagen på\nEfter en lang varm dag\nEn typisk sovesal\nGenerelt have stort set kun haft sol, men typisk er det at når man kommer ind i Galicien så er der meget mere regn, det kan vi godt bekræfte. Det startede allerede før Santiago de Compostela og det fortsatte til vi rejste hjem (stort set) – nå men det afskrækker jo ikke vandringsmænd, det er kun et spørgsmål om påklædning\nHelt fremme ved katedralen i Santiago\nEn dejlig tur på en halv million skridt og 350 Km på 12 vandredage.\nDet var en lidt hård tur for alle, og ikke alle tænkte: De skal jeg da igen, men vi får at se om ikke der er mere Camino i os alle fire når det gælder.\nKom hjem en søndag aften og tilbage på arbejde mandag morgen, så er man ligesom igang igen ………


502/2008 Spørgsmål om ansvar i forbindelse med manglende salg af Roskilde Bank aktier i pensionsdepot. - Afgørelse - Det finansielle ankenævn\nSpørgsmål om ansvar i forbindelse med manglende salg af Roskilde Bank aktier i pensionsdepot.\nLedetekst: Spørgsmål om ansvar i forbindelse med manglende salg af Roskilde Bank aktier i pensionsdepot.\nDenne klage vedrører klagerens erstatningskrav som følge af, at Roskilde Bank i forbindelse med klagerens salgsordre ikke solgte alle hans Roskilde Bank aktier, herunder aktier henliggende i et pensionsdepot.\nVed tre fondsnotaer af 14. juli 2008 solgte Roskilde Bank klagerens og dennes ægtefælles i alt 350 Roskilde Bank aktier til kurs 65.\nKlageren har anført, at baggrunden for salget af aktierne var, at han og ægtefællen samme dag ved personlig henvendelse i bankens Greve afdeling havde anmodet medarbejderen A om at sælge alle deres Roskilde Bank aktier. Roskilde Bank har anført, at salgsinstruksen alene angik parrets aktier i frie depoter, men ikke 500 aktier i klagerens to kapitalpensionsdepoter.\nDen 27. august 2008 kontaktede klageren telefonisk A med forespørgsel om, hvorfor der fortsat beroede 500 Roskilde Bank aktier i hans kapitalpensionsdepoter.\nVed brev af 2. oktober 2008 rettede klageren henvendelse til banken med krav om, at banken overtog de 500 aktier til kurs 65. Ved brev af 3. november 2008 afviste banken kravet.\nKlageren har den 28. november 2008 indbragt sagen for Ankenævnet med påstand om, at Roskilde Bank tilpligtes at overtage hans 500 aktier i banken til kurs 65.\nRoskilde Bank har nedlagt påstand om principalt afvisning, subsidiært frifindelse.\nKlageren har anført, at han og ægtefællen ved henvendelsen den 14. juli 2008 anmodede A om at sælge alt, hvad de havde af Roskilde Bank aktier. De specificerede på intet tidspunkt, hvilke aktier det drejede sig om, men udtalte, at de ikke ville eje en eneste aktie i Roskilde Bank.\nDet var herefter A’s opgave at efterkomme deres ønske og finde ud af, hvilke Roskilde Bank aktier de havde og herefter sælge dem.\nVed afgivelsen af salgsordren måtte de indse, at de havde tabt mange penge, men dispositionen var et forsøg på dog at redde lidt.\nDen 27. august 2008 var han inde på sin netbank for at udskrive papirer for sine konti, da han havde besluttet sig for at skifte til et andet pengeinstitut. Han konstaterede da til sin overraskelse, at der fortsat var 500 Roskilde Bank aktier i kapitalpensionsdepoterne.\nHan kontaktede omgående A herom. A gav udtryk for, at hun var ked af det, men at hun ikke kunne forstå, at han ikke selv havde opdaget det tidligere.\nBaggrunden for, at han ikke tidligere havde opdaget, at aktierne fortsat lå i depotet, er, at hans kapitalpensionskonti ikke er konti, som han tjekker jævnligt.\nRoskilde Bank har til støtte for afvisningspåstanden anført, at klagen bør afvises efter Ankenævnets vedtægters § 7, stk. 1, da en afgørelse kræver bevisførelse, som ikke kan finde sted for Ankenævnet.\nTil støtte for frifindelsespåstanden har banken anført, at banken handlede korrekt, idet A har oplyst, at salgsinstruksen alene angik aktier, der lå i klagerens og dennes ægtefælles frie depoter, men ikke aktier i kapitalpensionsdepoterne.\nKlageren har haft mulighed for at reagere tidligere, idet klageren på grundlag af de sendte fondsnotaer samt oplysningerne tilgængelig i netbanken kunne konstatere, hvilke aktier der var blevet solgt, og hvilke der ikke var solgt.\nKlageren har anført, at han og ægtefællen den 14. juli 2008 anmodede Roskilde Bank om at sælge alle hans og ægtefællens Roskilde Bank aktier, mens Roskilde Bank har anført, at salgsanmodningen alene vedrørte parrets Roskilde aktier beroende i frie depoter. En stillingtagen til dette tvistepunkt ville forudsætte en bevisførelse i form af parts- og vidneforklaringer, som ikke kan ske for Ankenævnet, men i givet fald må finde sted for domstolene. Ankenævnet afviser derfor sagen i medfør af Ankenævnets vedtægters § 7, stk. 1.


I den tyske besættelses første måneder i 1940 førte den danske regering en afventende politik over for Tyskland. Efter regeringsomdannelsen 8. juli 1940 fulgte den imidlertid en ny politik, som senere er blevet kaldt den aktivistiske samarbejdspolitik. Kursskiftet var dikteret af den nye udenrigsminister og senere statsminister, Erik Scavenius, der også blev den aktivistiske samarbejdspolitiks chefarkitekt.\nBaggrunden for den aktivistiske samarbejdspolitik\nI historieforskningen har man de seneste omkring 40 år brugt betegnelsen ”aktivistisk samarbejdspolitik” eller ”aktivistisk udenrigspolitik” om den politik over for Tyskland, som det besatte Danmark slog ind på ved regeringsomdannelsen 8. juli 1940. Det politiske kursskifte skal ses på baggrund af Tysklands markante sejre i forsommeren 1940, hvor Holland, Belgien og Frankrig var blevet besat af Tyskland med et tre ugers lynfelttog. Mange forventede herefter, at de britiske øer stod for tur. Tyskland havde åbenlyst overtaget i Europa, og krigen og besættelsen af Danmark formodedes nu enten at vare i mange år, eller at føre til en tysk sejr og et mere permanent tysk herredømme over Europa.\nSkiftet til den aktivistiske udenrigspolitik var dikteret af den nytiltrådte udenrigsminister Erik Scavenius, som fandt forgængeren P. Munchs linje for afventende og passiv. Frem for – som Munch var tilbøjelig til – at afvente tyske anmodninger og krav, og først da tage stilling til disse, ønskede Scavenius aktivt at gå Tyskland i møde med forslag om samarbejde på konkrete områder som f.eks. økonomi, handel, infrastruktur, kultur og vidensudveksling.\nPolitikkens logik og udvikling\nDen overordnede målsætning med den aktivistiske samarbejdspolitik var at sikre Danmarks fortsatte beståen som en selvstændig stat, med de eksisterende samfundsinstitutioner som parlamentarisme, monarki og eget retsvæsen intakte. Hertil kom ønsket om at give Danmark en fordelagtig plads i økonomisk henseende i det nye Europa under Tysklands førerskab, som tegnede sig i perioden. Politikken var klart opportunistisk i den forstand, at den tog den politiske og økonomiske tilpasning til Tyskland med i købet som en acceptabel omkostning for de fordele, Danmark kunne opnå af materiel og politisk art.\nI Scavenius’ analyse gav den aktivistiske samarbejdspolitik især fire konkrete fordele for Danmark: 1) Den skabte goodwill hos de tyske beslutningstagere og forsikrede Berlin om, at den danske regering var til at stole på og loyalt ville samarbejde under ”Tysklands førerskab”, som det hed i Scavenius’ berømte tiltrædelseserklæring.\n2) Den gav den danske regering og centraladministration mulighed for at præge retningen på og indholdet af samarbejdet med Tyskland.\n3) Det skabte en kontinuerlig forhandlingskontakt med tyske embedsmænd og politikere, hvorved man fik vigtige informationer om Hitlers og den tyske regerings hensigter.\n4) I et langsigtet strategisk sigte gav det Danmark bedre økonomiske og politiske muligheder i forhold til andre europæiske lande efter en eventuel tysk sejr.\nOmvendt så Scavenius fire ulemper ved forgængeren Peter Munchs afventende politik:\n1) Tyskland kom til at opfatte Danmark som modvillig.\n2) Danmark var mere sårbar overfor de tyske interessers vilkårlighed.\n3) På grund af en sporadisk og overfladisk kontakt med tyske politikere og embedsmænd var man dårligt informeret om, hvilken retning den tyske politik havde.\n4) Danmark fik ikke mulighed for at få tilgodeset sine økonomiske interesser i et fremtidigt tysk domineret Europa.\nUdenrigsminister Erik Scavenius i samtale med Hitler i forbindelse med Danmarks indtrædelse i Antikominternpagten, 25. november 1941. Fra: Frihedsmuseets fotoarkiv\nUdvikling og kritik\nI udgangspunktet i 1940 byggede Scavenius’ aktivistiske samarbejdspolitik på en formodning om en tysk sejr. Men selvom det i takt med krigens udvikling blev mere og mere usandsynligt, ændrede Scavenius ikke fundamentalt på den aktivistiske samarbejdspolitik i tiden frem til regeringens tilbagetræden, den 29. august 1943. Årsagen var, at en række af de fordele, politikken gav, stadig var væsentlige trods krigens udvikling. Efter 1941 stoppede man dog med fra dansk side at foreslå nye fremadrettede samarbejder på det økonomiske område.\nScavenius’ aktivistiske politik mødte ofte hård kritik hos hans regeringskolleger. Kritikken var hyppigt foranlediget af moralsk modvilje mod et for vidtgående samarbejde, samt bekymringer for Danmarks anseelse blandt de allierede. Men først og fremmest var det en mere principiel bekymring for, om politikken ville undergrave Danmarks neutralitet, om det, man fra dansk side forsøgte at bevare – en neutral stilling i krigen - ville skade Danmarks omdømme i udlandet og undergrave den vidtstrakte politiske uafhængighed (suverænitet), man endnu havde.\nDe mest kendte udslag af den aktivistiske samarbejdspolitik var mønt- og toldunionsforhandlingerne i 1940 og det såkaldte Østrumudvalg fra 1941, der havde til hensigt at give dansk erhvervsliv en rolle i koloniseringen af Sovjetunionen, hvis vestlige del Tyskland holdt besat fra 1941 til 1944.\nBundgård Christensen, Claus; Lund, Joachim; Olesen, Niels Wium og Sørensen, Jakob: Danmark besat. Krig og hverdag 1940-45 (2020).\nKirchhoff, Hans: Samarbejde og modstand. En politisk historie (2001). Andersen, Steen: Danmark i det tyske storrum (2003).\nWium Olesen, Niels: Modstand, Aarhus Universitetsforlag (2020).\n2. verdenskrig 29. august 1943 besættelsen 9. april besættelsestiden forhandlings- og samarbejdspolitikken Kernestof ideologiernes kamp Niels Wium Olesen


Søstrene Thornam og deres tilknytning til Hanstedgaard – Hansted-Egebjerg.dk\nEmmy Thornam var født i Horsens 1852 og søsteren, Ludovica i 1853. De var døtre af overlærer Ludvig Thornam ( 1819 – 79) og hans hustru Anine Norup (1824 – 95). Moderen var ud af en officersfamilie, idet hun var datter af Ritmester Andreas Carl Wilhelm Norup, der i årene 1824 – 64 var forstander på Hansted Hospital. I 1834 ses det i folketællingen, at hans far, der boede på gården, var premierløjtnant og krigsråd, og flere af ritmesterens sønner deltog som officerer i krigen 1864.\nForstanderembedet indebar bopæl på Hanstedgård foruden de gode indtægter fra gårdens drift. Ægteparret Norup var derfor velstående mennesker og kunne tillade sig en levestandard og selskabelighed, som det sømmede sig for deres stand.\nHanstedgaard var ikke en af de rigtig store herregårde, men var alligevel en stor arbejdsplads med mange tjenestefolk. I huset var der stuepige, barnepige, kokkepige, bryggerpige foruden en lærerinde eller lærer. Til den daglige drift af landbruget var der ladefoged, gartner, kusk og staldkarl, mejerske, mejerikarl og -pige, malkepiger, røgtere, tærskere foruden de helt unge arbejdsdrenge og tjenestepiger. Så gården var et sted, der summede af liv.\nDet udaterede billede viser verandaen foran havestuen. Omkring år 1900 var der vest for stuehuset både en smuk blomsterhave med et smukt herskabeligt anlæg, en frugthave med ca. 100 frugttræer og en køkkenhave. Så der var arbejde nok til en gartner.\nDeres eneste datter Anine var som omtalt blevet gift med overlærer Ludvig Thornam, der var ansat på Horsens Latinskole, den senere Horsens Statsskole. Anine Norup var en meget dygtig klaverspiller og havde i sin ungdom fået undervisning hos de bedste lærere i København. I begyndelsen af sit ægteskab havde hun medvirket ved koncerter i Horsens, når en eller anden musiker kom til byen og manglede en til at akkompagnere sig.\nI overlærer Thornams slægt var der også personer, der havde musiske evner, således både hans onkel, kunstneren J.C. Thornam, der havde arbejdet bl.a. som tegner og kobberstikker for “Flora Danica”, og en søster, der ligeledes var kobberstikker, men som døde ung.\nEmmy Thornam fik i 1932, altså som 8oårig, udgivet sin lille velskrevne bog med titlen “Min søster og Jeg”. Den indeholder bl.a. beskrivelser fra søstrenes barndom og ungdomstid, og jeg har valgt at bringe et afsnit fra bogen (med anvendelse af nyere retskrivning), hvor hun fortæller erindringer fra Hanstedgård.\n“Man spurgte mig engang, om jeg ikke kunne fortælle noget fra min barndomstid i Horsens. Dengang syntes det mig så umuligt, thi mit liv var gået ganske stille og tilbagetrukkent hen.\nFader var overlærer ved latinskolen, og moder en datter af ritmester Norup på Hanstedgård. Der havde de altid haft lærere og lærerinder til deres børn, og de havde aldrig kendt til børnesygdomme. Derfor syntes Fader og Moder også, at det var bedst, at jeg og min søster Ludovica fik privat undervisning i hjemmet. Og jeg må sige, at vi heller aldrig fik nogen børnesygdom og kunne glæde os ved et udmærket helbred.\nFrøken Ressel, senere fru Hübe, blev vor lærerinde, og med den grundige undervisning, hun gav os i sprog, klarede vi os godt, da vi senere kom til at rejse i andre lande.\nIndkørslen fra landevejen var grusbelagt og sprøjtehuset lå til venstre, inden man kom ned til porten.\nGensyn med Hanstedgård\nI fjor efterår kom jeg imidlertid til Horsens og gik en eftermiddag ud for at se Hanstedgaard, det sted, hvor jeg havde tilbragt mine allerlykkeligste barndomsdage. Og da jeg så alle de gamle, kendte omgivelser, kom minderne rullende frem for mig. Jeg gik gennem alleen op til gården. Sprøjtehuset lå der endnu, og på den anden side af vejen dammen med de mange siv og den grønne andemad. Akkurat som i gamle dage. Hovedbygningen står udvendig uforandret med det latinske motto: “Virtus in actionæ consistit” (Dyden består i handlingen) i forgyldte bogstaver over indgangsdøren. Ude i haven står endnu den gamle bøgehæk, og en allé skiller de to haver fra hinanden. Her var det en af vore største glæder om efteråret, når vejen var\ndækket af gule blade, at se køerne blive drevne fra markerne gennem alleen op til gården.\nTæt uden for Hanstedgaard ligger en lille lund, kaldet Gerstorffs lund, opkaldt efter en gammel major Gerstorff, som i sin tid havde boet på Hanstedgård. I lunden stod en\ngammel mosbegroet sten til minde om ham. Under lunden, som ligger op ad en skrænt, løber endnu en markvej, og træerne hælder som dengang ud over vejen. Solen var ved at gå ned, en varmedis lå over markerne, og hele naturen åndede fred og ro. En følelse af uendelig vemod greb mig ved tanken om, at nu var alle de døde, som jeg havde elsket af hele mit hjerte, og jeg gik her som den eneste overlevende, den sidste på skansen.\nEt idyllisk billede fra Hanstedgård 1888. På det tidspunkt var det familien Harries, der ejede gården, og det er dem, der er fotograferet ved dammen. Den imponerende indkørselsport blev bygget i 1868, og bygningen rummede herskabsvognport og boliger til polske arbejdere.\nMen tilbage til min barndomstid. Hver lørdag, når Fader kom fra skole, holdt vognen for døren for at køre os ud til Hanstedgård. Ofte var familiens gamle ven, adjunkt Bruun, med. – Bedstemoder og Bedstefader stod på trappen for at modtage os, og alle gårdens hunde dansede en hylende polka omkring os; den gang kendte man ikke til tango.\nOm aftenen spillede herrerne kort, og vi skulle altid have Bedstefaders gevinst. Og da vi hver søndag morgen fik en lille pengegave, havde vi naturligvis den forestilling, at Bedstefader var den bedste spiller. Om søndagen gik vi spadseretur med Bruun ud over mark og eng for at plukke blomster. Han var en dygtig botaniker, sagde os navnene på alle blomsterne og hjalp os med at lave et herbarium.\nGårdsplads og bygninger ca. 1905. Billedet er fra la Cours værk om danske gårde. Stuehuset er formentlig opført i 1789 af bygmester Anders Kruuse fra Horsens. Det rummede en herskabelig lejlighed på 13 værelser og blev restaureret i 1875, hvor der ved samme lejlighed blev tilføjet et par sidefløje. Bygningerne blev tidligere vedligeholdt af Hospitalet.\nOgså adjunkt Mikkel Rønsted Schmidt (fader til tegneren Alfred Schmidt) kom ofte ud til Hanstedgård. Jeg mindes ham bedst i jagtens tid, når han strunk og stadselig kom ind i gården med bøssen over skulderen og en hare eller to i hånden. Han elskede fuglene ligesom bedstemoder. Der blev altid kastet korn ud i gården til dem, og jeg har intet sted siden set en sådan forsamling af forskellige slags fugle, som der, guldspurve, bogfinker, stillidser og havesangere osv. Adjunkt Schmidt kendte fuglenes sang, og det morede os meget, når han, hver gang en fugl fløjtede, kunne sige os, hvad det var for en.Om vinteren blev vi i snevejr hentet i slæde, en morsom gammel slæde, som bedstefader engang havde købt på auktion efter den russiske prins og prinsesse, som var i fangenskab i Horsens. Den var i form som en drage og havde et stort forgyldt dragehoved foran.Når vi var hjemme, morede vi os meget med at sidde og tegne og kolorere. Og intet gik vi af vejen for – store St. Hans blus glødede mod en begsort himmel, små nisser dansede rundt på de hvide kanter af Berlingske Tidende. Feer, hekse og prinsesser med lange slæb tog mere plads op. Men kvindeskikkelserne behagede os mest; vist fordi benene ikke voldte så mange vanskeligheder, fordi de var indhyllede i de lange kjoler. Også Bedstefader forsøgte jeg at portrættere, han lå på sofaen med en lang pibe i munden, det lykkedes til min egen store tilfredshed. Men nu kom knudepunktet. Jeg vidste, at Bedstefader havde dog to sider, og hos mig havde han kun én. Men efter en lille betænkning vendte jeg resolut papiret og tegnede den anden side på vrangen, og nu vidste jeg da, at Bedstefader havde fået alt, hvad der kunne tilkomme ham.\nJulen var dog den allerbedste tid. Længe forud sad min søster og jeg gemt bag Moders største nodebøger, sat på højkant imellem os på bordet, og arbejdede på vore små\njulegaver. Af jetons lavede vi små æsker, som vi skar vindrueblade og klaser ud i, virkelig helt pæne; af alabast skar vi runde perler, tegnede, klippede ud og klistrede sammen. I julen kom mine tre onkler, som alle var unge officerer, hjem. De forkælede os, legede med os og fortalte os historier; og vi var henrykte.\nUndertiden kom også Bedstemoders gamle broder, digteren Frederik Sneedorff Birch (god ven af Steen Steensen Blicher). Han var en meget smuk mand med et stort hvidt\nskæg og hår og ville have været en udmærket karakteristisk model for en maler. Han var meget aparte og distræt, hvorfor mine onkler spillede ham mangt et puds, men han tog det altid meget godmodigt.\nDen med så megen længsel imødesete juleaften oprandt da endelig langt om længe. I den mørke havestue sad vi fulde af forventning om, at det lykkelige øjeblik måtte\noprinde, da døren ind til salen ville gå op, og vi måtte få juletræet at se i sin pragt med de utallige lys og julestjernen i toppen.\nVi blev ikke skuffede; hvert år sagde vi til hinanden, at i år var det da større og skønnere end nogensinde før. Alle gårdens piger var inde at se det og fik deres gaver – de havde været der i mange år og hørte til vore bedste venner.\nSå kom krigen i 1864 og med den megen alvor. Bedstefader tog sin afsked som hospitalsforstander over Hansted gods og flyttede fra Hanstedgård. Så nu har jeg\nkun minderne tilbage om alle de glade barndomsdage derude.”\nPå bal i Palæet\nIngen af søstrene blev gift, og det kan måske skyldes, at deres fader ikke havde det så godt med, at unge herrer kom for tæt på hans døtre. Emmy Thornam fortæller i sin bog om, hvordan der på palæet i Horsens var indrettet en stor sal, hvor der hver vinter afholdtes flere baller. Palæet var den bygning på Torvet, hvor først de to russiske fyrstebørn og senere Christian den Ottendes første hustru, Charlotte\nFrederikke, boede under deres forvisning henholdsvis fra Rusland og København.\nEmmy Thornam fortæller herom:\n“I den ene ende af salen var orkesteret, i den anden en række forhøjninger; på disse anbragte de unge pigers mødre sig for at nyde skuespillet. Fædrene derimod morede\nsig ind imellem med et slag kort nedenunder.\nSå omhyggelig en fader var min over for sine uskyldige små lam, at han, når han kom op og så, at en herre vedholdende inklinerede for en af hans døtre, satte han sig ved\nsiden af hende for at afskrække kavaleren; og syntes han ikke, det hjalp, sagde han: “Skal vi så gå ind og drikke kaffe!” –\nDet lod en kaffesøster som jeg sig ikke sige to gange. Så gik vi alle fire ind i det tilstødende kabinet, hvor et langt bord var dækket med kaffekopper og brød. Det kunne så hænde, at de omtalte kavalerer også syntes, at de trængte til en forfriskning og anbragte sig ved bordet over for os. Så steg Faders uro og bekymring for os til det højeste, og så sagde han: “Nu synes jeg, I har moret jer længe nok, så det er bedst, at vi tager hjem!”\nDet syntes vi også. Vi tog så hjem, uden at det et øjeblik faldt os ind at blive ked af det eller gnave derover. Vi var så unge dengang, og når vi ikke selv kunne forhindre\nHerrerne i at danse med os, så var det jo godt, at Fader kunne det. – – –\nJa, det var lykkelige barndoms- og ungdomsår, vi tilbragte i Horsens. Når jeg tænker tilbage på den tid, kan jeg slet ikke forstå, at så mange år er henrullede siden, da alt\nstår så klart for min bevidsthed. men på én ting ser jeg, hvor mange år, der er gået; thi, hvor har ikke forholdene forandret sig. Der var ikke al den uro og ståhej som nu til\ndags, og de unge piger havde ikke så megen frihed som nu. Jeg ville se Faders ansigt, hvis vi var kommet og havde fortalt ham, at nu havde vi været på cykeltur med én herre den ene dag og med en anden herre den næste dag. Det skulle der snart være blevet sat en stopper for!”\nBegge søstre havde fra deres tidligste år elsket at tegne og male, og de havde i omegnen af Horsens fundet så mange motiver i naturen. De fik både før og efter deres\nskolegang i Horsens undervisning i tegning og maling, og senere drog de begge til København, hvor de blandt andet med økonomisk støtte fra forældrene fik undervisning hos den berømte Vilhelm Kyhn, der havde en tegneskole for kvinder; det var endnu ikke muligt for kvinder at komme på kunstakademiet, og den realistiske Vilhelm Kyhn frarådede endda sine elever at forsøge at skabe en karriere som kunstnere. Han vidste, hvor svært det var.\nLudovica synes at have haft det største talent. Hun debuterede ligesom sin søster i 1878 på Charlottenborg, men med et portræt, og hun udstillede i de kommende år\nadskillige portrætter og vandt anerkendelse for “evne i retning af karakteropfattelse og for veludviklet formsans”. Hun fik derimod ikke succes med sine genremalerier. Hun søgte og fik et legat, så hun i 1887 sammen med moderen og søsteren kunne rejse til Paris og Rom og studerede her tre år. Mellem hendes senere arbejder regnes selvportrættet fra 1890 for det vigtigste. Hun døde i København 1896.\nEmmy gennemgik også en lang kunstnerisk uddannelse hos bl.a. Vilhelm Kyhn. Hun debuterede på Charlottenborg 1878, studerede ihærdigt hos flere af tidens kendte malere og fik også legater til at rejse til udlandet i 1887, hvor hun bl.a. tog undervisning i Paris hos blomstermaleren P. Bourgogne. I 1901 tog hun sammen med sin husbestyrerinde til Korsika, Italien og Algier.\nEmmy og Ludovica Thornam var blandt de få af tidens kvinder, der kunne leve af deres talent som kunstnere. Borgerskabets kvinder skulle jo dengang hellige sig tilværelsen som mødre og som dem, der sørgede for, at husførelsen fungerede til husherrens tilfredshed. Emmy fortæller et sted, at hun besøgte en af sine onkler og glædestrålende fortalte ham, at hun havde fået sit første billede antaget til\nCharlottenborg udstillingen. Dertil havde onklen svaret: “Ikke andet! jeg troede, at du i det mindste var blevet forlovet!”. Hertil havde Emmy svaret, at forlovet, det kunne\nenhver blive, men ikke enhver kunne få et billede antaget til Danmark mest berømte udstilling. Om vi kan opfatte søstrene Thornam som eksponenter for et spirende kvindeoprør, er det dog nok for lidt at bygge en sådan antagelse på.\nUdateret maleri af Emmy Thornam fra Horsens Museums samlinger. I forgrunden ses en rosenbusk og en gammel træbro over vandløbet.\nMaleri af Emmy Thornam 1900-1909. Billedet viser blomstrende æblegrene, der hænger ud over et hegn.\nFra 1882 og til sin død udstillede Emmy hvert år på Charlottenborgs forårsudstilling og udviklede sig hele tiden som maler. Hun var nødt til som ugift at male billeder, der kunne sælges, så det blev blomsterbilleder frem for landskabs- og genrebilleder, som hun ellers også havde talent for, men som hun havde vanskeligere ved at sælge.\nHun fortæller levende fra den første udlandsrejse, hvordan hun og søsteren i Rom oplevede den store by, hvor så mange skandinaviske kunstnere her havde fået inspirationer for livet. Der var siden guldalderen en hel nordisk koloni af skiftende unge kunstnere, som søstrene blev en del af. Især Ludovica tiltrak sig opmærksomhed fra de romerske mænd, sådan som smukke, skandinaviske piger stadig gør det.\nEmmy fortæller med tydelig stolthed om søsterens succes ved en reception hos direktøren for det franske akademi i Rom: “Flere herrer kom hen og rakte hende deres kort til introduktion. Hun var nu også et menneske, man ikke så let kunne overse, høj, slank og meget smuk, et intelligent ansigt med store kønne øjne, lidt lyseblå i det hvide og med et ualmindeligt stort, brunt hår. – Når vi gik på gaderne i de\nitalienske byer, var der hvert øjeblik, en forbipasserende sagde til hende en passant: “Bella signora!”. Dertil kom, at hun var livlig og morsom, men altid behersket.”\nSelvportræt af Ludovica Thornam stående med palet og pensel. Malet i 1889. Horsens Museum.\nEn af Ludovicas tilbedere, en hertug endda, havde skaffet søstrene tilladelser til at male i flere smukke villahaver. Man fornemmer en næsten Rørbyesk glæde ved sydens folkeliv og farver, når Emmy fortæller om sine og Ludovicas (i familien altid kaldet Vica) arbejde:\n“Vica malede et billede her i Rom til forårsudstillingen på Charlottenborg. Det forestillede en appelsinsælger, som sidder på gaden omgivet af sine kurve, fyldte med de gyldne frugter. Jeg malede et billede – også til udstillingen – hvor man ser appelsiner på grene, med deres grønne, læderagtige blade, stå i en med strå omspunden vinflaske. Tillige malede jeg et større billede: lilla og hvide syrener og gule slyngroser i en kobberconcha med det romerske våben – ulven, som ammer Romulus og Remus. Det blev året efter udstillet på Verdensudstillingen i Paris.”\nDer var livet igennem et meget nært og fortroligt forhold mellem de to søstre og mellem søstrene og deres mor. Det var derfor et smertefuldt tab, da først moderen døde i 1895, og et endnu større, da Ludovica døde året efter. På den sidste\nside i sine erindringer skriver Emmy blandt andet: “I juni vendte vi hjem. Dette blev min sidste udenlandsrejse i mange år. Thi året efter vor hjemkomst døde mor, og\nelleve måneder efter min søster. Det var en sorg så stor, at den i mange år derefter tog modet og lysten fra mig.”\nMen Emmy levede i mange år derefter og opdagede i sine senere år, at hun kunne skrive. 1922 fik hun som 60 årig udgivet “Den gamle klokker og andre fortællinger” og\n“Erindringer fra Syden” i 1927. Og endelig i 1932 udkom den føromtalte “Min søster og jeg”, der kan lånes på Horsens Bibliotek. Hun døde 1935 i København.\nDer er desværre ikke mange oplysninger om dette billede, der forestiller Emmy Thornam og hendes mor. Det er formentlig et maleri af Ludovica fra o. 1890.\nSelv om søstrene Thornam ikke hører til de største og kendteste af vore malere, er deres livshistorie (foruden den lokalhistoriske forbindelse til Hanstedgård) interessant\nderved, at de vedholdende og ærgerrigt forsøgte at gøre sig gældende i en verden, der på den tid var så mandsdomineret.\nUdateret maleri af Emmy Thornam af blomstrende primulaer. Horsens Museum.\nEmmy Thornam: Min søster og Jeg. Schønberg 1932.\nFolketællingslister for Hansted sogn.\nOtto Norns beskrivelse af Hanstedgård.\nLa Cour: Danske gårde. 1. saml. bd. 1. 1906.\nEigil Holm: Hansted Kloster. Jubilæumsskrift 2005. Eigil Holms forlag.\nBroen 19. årgang – nr. 2 Lokalhistorie herregårdsliv kunst billedkunst maler


Active Living handler om, at man skal bevæge sig fysisk i hverdagen. Skal Active Living på dagsordnen i Nyt SUND. Hvordan skal Active Living integreres i hverdagen på Nyt SUND? Er det en del af den måde, som SUND tænker sundhed på i arbejdssituationen?\n#1 Jørgen Jakob Friis skrev: 08-05-2012 16:17:32\nJeg mener der bør tænkes både udendørs og indendørs 'stier' som opfordrer til gående møder frem for klassiske møder hvor man sidder ned.\nMed en farvekode lagt ned i jorden/gulvet kan man så vælge en runde der svarer til et 10 / 20 eller 30 minutters møde.\nStierne skal selvfølgelig anlægges så man ikke forstyrrer arbejde folk alt for meget, og der bør være nogle 'stationer' undervejs, hvor det er oplagt at man mødes.\n#2 Jørgen Jakob Friis skrev: 08-05-2012 16:23:41\nEn idé kunne være at skabe et 'torv' hvor man indbyder til fællesskab, men uden den klassiske sofa opbygning. I stedet kunne man lave et rundt lokale med nogle fleksible 'byggekloder' som kan benyttes til at lave nye struktuer med. Nogle kan stables og andre lægges ovenpå så man har et bord, og andre kan igen anvendes som målstolper til et improviseret boldspil.\nNogle kan måske også sættes op som adskillelse hvis man ønsker at være lidt afskærmet fra de øvrige.\nInspiration kan hentes i Hiromichi Hara's legeplads moduler. Underlaget kan med fordel være dækket af faldunderlag i stil med det man kan få fra Insemo. Tilsvarende skal delene der kan stables / bygges med være diskrete men smidige og gerne lavet i et lækkert materiale.\nDermed kan man skabe et rum som indbyder til aktivitet og omskabelse, og som kan have mange funktioner båder som mødelokale, agora, afstressnings rum og laboratorie/træningsrum når der er behov for det.\nEt projekt med at indrette et sådan rum kunne med fordel inddrage studerende fra Idræt og Biomekaniks projekter inden for active living og teknologi, leg og bevægelse.\n#3 Henning Eichberg skrev: 10-05-2012 13:44:20\nTil udformningen af udendørsarealerne sender jeg en idéskitse. (Billederne røg ud her.)\nDa man i begyndelsen af 1800-tallet byggede gymnastikpladser i Tyskland og Rusland, omfattede de ikke kun de i dag kendte øvelsessteder til træning og konkurrence. De omfattede også labyrinter.\nI sit udgangspunkt er labyrinten en cirkulationsform. Den danner et sneglehus- eller spirallignende mønster, som består i en enkelt slynget vej, der fører fra en indgang til et centrum. Éngangslabyrintens indviklede form kan variere på forskellige måder, men består oftest af syv eller elleve omgange, der er nyrefor¬met anlagt.\nSom bygning er omgangslabyrinten normalt markeret på jorden. Den har i reglen form af en stensætning. Der er ingen vægge – labyrinten er en koreografi på gulvet.\nMen i vores dagligsprog mener vi med ”labyrint” normalt noget andet, nemlig irgangslabyrinten. Irgangslabyrinten er en søgeform – på engelsk maze, på tysk Irrgarten. Irgangslabyrinten forvirrer ved at opstille valgsituatio¬ner. Man farer vildt og prøver at finde den rette vej fra krydsningspunkt til krydsningspunkt. Den oprindelige labyrint rummer derimod ingen alternativer hverken til højre eller til venstre i gangene, man kan ikke fare vild, og der er kun én vej at gå.\nLabyrinten har sine rødder i den folkelige bevægelseskultur. I hundredvis af disse sten-labyrinter lå eller ligger endnu den dag i dag i de nordiske lande – især ved kysterne – hvor de er kendt under navnene Trøjborg, Trælleborg, Vølundshus, Dansesten eller Jomfrudans. De dateres delvis tilbage til den tidlige jernalder eller endog til bronzealderen, mens man i Middelhavsområdet finder labyrinter på antikke kretiske mønter og som helleristninger helt fra stenalderen.\nLabyrintens historie er fuld af bevægelseslege – labyrinten er ligefrem en bevægelsesform. I labyrintens slyngede vej kunne man ride, spille bold, løbe om kap eller hinke, bryde eller dyrke anden form af tvekamp, og især har man danset, både enkeltvist og i kæder. Det vidner historiske beretninger og myter om, helt fra den antikke myte i Kreta til den moderne etnologi, fra hopi-indianerne til Indien. Når unge mennesker brugte labyrinten til flirt- eller gantelege, var der et erotisk element med i spillet – at løbe, at fange og at flirte. For børnenes ved-kommende var labyrinten muligvis udgangs¬punktet for visse hinkelege som "Hinkesnegle" og "Himmel og helvede".\n#4 Uffe Vind skrev: 11-05-2012 09:48:26\nLidt i forlængelse af gå stierne og de aktivie møder, kunne det være interessant at lave områder med udendørsfitness redskaber. evt. redskaber fra firmaet Norwell. Disse kunne stå både i det fri samlet, så det gav mulighed for at man kunne snakke sammen i mindre grupper. Det kunne også være relevant med et større område med diversen forhindringer, som kunne bruges til evt. parcour, men også bare til alternative siddepladser, noget lignende Gerlev legepark. Her kunne en del af det være overdækket, da dette ville give mulighed for både at være arbejde og "lege" udendørs i f.eks. rengvejr.\n#5 Ditte Jørgensen skrev: 31-05-2012 10:31:39\nTrappeopgangene skal være attraktive, så man vælger trappen i stedet for elevatoren. Trinene kan være i farver, væggene med anderledes galleri, gelænderet kan være lavet på en speciel og lækker måde der ligger godt i hånden når man går op og ned og et godt lys.\nMuligheden for at kunne holde stående møder.\nHæve/sænke borde med tidsindstilling der sørger for at folk kommer op og stå og arbejde i en given periode, så man ikke sidder ned en hel arbejdsdag (ved ikke om de findes)\nFitness faciliteter ude/inde\nPrinter-/kopirum bliver placeret på en måde, så man kommer op og går lidt


Et spil 21\nDen højeste hånd i blackjack består af to kort, dels et es og dels et hvilket som helst andet kort med en værdi på 10 – dvs. enten en tier eller et billedkort i form af en knægt, dame eller en konge. En sådan hånd kaldes en "Blackjack" eller en "Natural". Får man blackjack og vinder, får man sin indsats x 2,5 i gevinst – hvorimod man normalt kun får odds 1-2 hvis man vinder med en hånd der ikke er en blackjack.\nHvis både spiller og dealer har blackjack, går spillet lige op (push), og spilleren kan beholde sin indsats. Bortset fra blackjack, giver en vindende hånd en gevinst svarende til indsatsen. Spilleren vinder, hvis hans hånd har en højere score end dealerens, uden at den er over 21. Derfor kaldes spillet også 21. Hvis spilleren eller dealeren går over 21 kaldes det at gå "bust", og det medfører automatisk, at man har tabt. Hvis både spiller og dealer går bust vinder dealeren, og det er her casinoet har sin fordel og dermed overskud ved at udbyde spillet. Har spiller og dealer lige meget siger man, at det er en "push", og spilleren får sin indsats tilbage. Bemærk dog at dealers blackjack slår en spillers hånd på 21 – som ikke er en blackjack hvis spilleren har fået 21 på 3 eller flere kort. Spillet af blackjack dateres til midten af det 18. århundrede. Ligesom mange andre gambling tidsfordriv (poker for en), stammer den fra Frankrig, selv om amerikanerne gav spillet sin nuværende form.\n1 Blackjack spillets begyndelse\n2 Spillerens valgmuligheder under blackjack spillet\n3 At tælle kort på nettet\nBlackjack spillets begyndelseRediger\nEt spil blackjack begynder med, at hver spiller placerer sin indsats i feltet foran sig. Derefter giver dealeren hver spiller 2 kort og sig selv 2 kort, hvor af kun det ene vender med billedsiden opad. Hvis dealeren har 10 eller es, er det en mulighed, at han får blackjack, og alle spillerne vil tabe deres indsatser, med mindre de selv har blackjack. I U.S.A. vil dealeren derfor tjekke for blackjack med det samme, og samle alle indsatserne ind hvis han har blackjack. Hvis dealeren har et es, vil han tillade spillerne at forsikre sig imod blackjack ("Insurance"). Hvis man tager imod tilbuddet, betaler man yderligere et beløb svarende til den oprindelige indsats. Får dealeren blackjack, får man beløbet tilbage i forholdet 2:1. Efter at alle spillere har accepteret eller afvist tilbuddet om insurance, tjekker dealeren sit andet kort, for at se om han har blackjack.\nSpillerens valgmuligheder under blackjack spilletRediger\n"Stand": Er spilleren tilfreds med sin hånd, som den er, vælger han at stå, og afviser dermed at få yderligere kort.\n"Hit": Hvis spilleren vil have yderligere kort, vælger han at hitte, indtil han er tilfreds og står, eller han er gået bust og har tabt.\n"Double": Hvis spilleren mener, at han kan nøjes med et, og kun et kort, for at vinde spillet, kan han doble sin indsats. Tilbuddet er kun til rådighed, når man har fået de to første kort. På nogle casinoer kan man kun doble, hvis summen af ens 2 første kort er 9, 10 eller 11.\n"Split": Hvis spillerens to første kort er lige store, kan han splitte dem til to separate hænder ved at fordoble indsatsen og dermed forhåbentligt også gevinsten. Man kan som regel gensplitte to til tre gange i træk, hvis muligheden opstår. Det er ikke altid tilladt at doble, efter man har splittet. Nogle steder får man kun ét kort, hvis man splitter to esser.\nEfter at spillerne har spillet deres hænder fra venstre mod højre, vil dealeren spille sin hånd. Dealeren har ingen fri vilje, men må spille efter casinoets på forhånd fastlagte regler. Sædvanligvis skal dealeren hitte indtil summen af hans kort er 17 eller derover. Nogle casinoer har endda den regel, at dealeren skal hitte på en blød 17 ("soft 17"), hvilket vil sige et es og et hvilket som helst antal kort, der har summen 6.\nAt tælle kort på nettetRediger\nNormalt er det ikke muligt at tælle kort når man spiller blackjack på nettet. Det skyldes den simple grund, at kortene blandes efter hver hånd. Flere online casinoer har nu lanceret en turneringsversion, hvor man spiller mod andre spillere i stedet for dealeren. I disse turneringer er det nu muligt at tælle kort.\nPå et online kasino vil du oftest finde en mulighed for at deltage i live blackjack. Live casino bliver streamet fra studioer, som er blevet sat op, sådan at de til forveksling ligner et landbaseret casino. Det betyder, at du vil se et blackblackbord samt en eller to dealere (afhænger af hvilken slags live blackjack, som der spilles). Du kan endda chatte med live dealeren imens, at der trækkes kort. Der kan for det meste vælges imellem flere forskellige blackjackvarianter såsom Blackjack Party og VIP-Blackjack. Derudover, er det oftest også muligt at satse på forskellige bets såsom bet behind og perfect pairs. Live blackjack (og live casino generelt) bliver altid leveret af softwareleverandører til online kasionerne. I Danmark er en af de mest brugte live blackjack leverandører Evolution Gaming\n^ "Blackjack's Rise And Fall Shows What Drives Customers Away". Forbes. 16. juli 2018.\n^ "Evolution Gaming Live Blackjack". Evolution Gaming. Hentet 13. april 2018.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Blackjack&oldid=10527228"\nSidst redigeret den 24. november 2020, klokken 03:44\nDenne side blev senest ændret den 24. november 2020 kl. 03:44.


Oprette og dele en ressourcepulje i Project desktop - Project\nOprette og dele en ressourcepulje i Project desktop\nHvis du tildeler de samme personer til flere projekter eller bruger delte ressourcer i projektet, hjælper det at kombinere alle ressourceoplysningerne til en enkelt central fil kaldet et ressourcepulje. Ressourcepuljen er også nyttig til at identificere opgave konflikter og få vist tidsfordeling for hvert projekt.\nÅbn Project, klik på tomt projekt > ressource .\nBemærk!: Hvis du bruger Project Professional med Project Server, har du adgang til virksomhedsressourcerne. Hvis du vil have mere at vide om projektversioner, skal du se sammenligning af projektversioner. Virksomhedens ressourceliste administreres normalt af en administrator, og hver projektleder kan tilføje fra disse ressourcer til deres projekter.\nÅbn det projekt, der deler ressourcer fra puljen, og klik på ressource > ressourcepulje > dele ressourcer.\nKlik på delings funktionen har fortrinsret, hvis du vil have oplysninger i dit projekt til at tilsidesætte eventuelle modstridende oplysninger fra ressourcepuljen.\nHvis du vil se listen over delte ressourcer, skal du klikke på opgave> Gantt-diagram > Ressourceark.\nÅbn projekt delefil.\nHvis du vil se tildelinger på tværs af projekter, der deler ressourcepuljen, skal du klikke på opgave > Gantt-diagram > ressourceforbrug.\nNår du har foretaget nogen opdateringer, skal du klikke på ressource > ressourcepulje > Opdater ressourcepulje.\nVælg ressource > ressourcepulje > dele ressourcer.\nHvert projekt, der bruger ressourcer fra ressourcepuljen, kaldes et delefil.\nfør en ressourcepulje oprettes, indeholder hvert projekt sine egne ressourceoplysninger. Nogle af disse oplysninger kan overlappe eller endog være i konflikt med oplysninger om de samme ressourcer, der bruges i andre projekter.\nnår der er oprettet en delt ressourcepulje, kommer ressourceoplysningerne i hvert projekt fra den enkelte ressourcepulje. Tildelingsoplysninger samt omkostningssatser og tilgængelighed for alle ressourcer er placeret ét centralt sted.\ndet er også nemmere at se ressourceoverallokeringer, der er forårsaget af modstridende tildelinger på tværs af mere end ét projekt.\nHvis du har undret dig om effekten af ressourceallokering til dit projekt, kan du se nærmere på afsnittet om, hvordan ressourcetildelingeropfører sig i planen.


Vejledning til køb, leje og leasing af kopimaskiner og printere - PDF\nDownload "Vejledning til køb, leje og leasing af kopimaskiner og printere"\n1 Vejledning til køb, leje og leasing af kopimaskiner og printere Undervisningsministeriet\n2 Publikationen er udarbejdet af Institutionsstyrelsen i samarbejde med styregruppe og arbejdsgruppe for det institutionsvendte effektiviseringsprojekt: Styregruppe: Direktør Peter Enevold, Tietgenskolen Direktør Peter Amstrup, EUC Vest Rektor Birthe Friis, Jysk Center for Videregående Uddannelse Rektor Thøger Johnsen, Frederiksberg Seminarium Direktør Jan Halle, Handelshøjskolen i Århus Kontorchef Henrik Køber, Undervisningsministeriet Arbejdsgruppe: Regnskabschef Torben Jensen, Aarhus Universitet Afdelingsleder Lars Høeg, Syddansk Universitet Sekretariatsmedarbejder Merete M. Thorsen, Den Sociale Højskole i København Ressourcechef Karl Leer, Århus Købmandsskole Administrationschef Hans Erik Pedersen, CVU-Vest Indkøbschef Lars Fisker, Vitus Bering Danmark Afdelingschef Kim Hassel-Pflugh, Odense Tekniske Skole Jens Hedegaard Madsen, Undervisningsministeriet Knud C. Jensen, Undervisningsministeriet 1. udgave, 1. oplag, december 2005, 3000 stk. ISBN ISBN (WWW) Udgivet af Undervisningsministeriet, Institutionsstyrelsen Bestilles (UVM 4-044) hos Undervisningsministeriets Forlag Strandgade 100D 1401 København K Fax Tlf eller hos boghandlere Publikationen kan hentes på Undervisningsministeriets web-server: 2\n3 Indhold 1. Introduktion til vejledningen side 4 2. Overvejelser ved anskaffelse af ny kopimaskine eller printer side Kontant køb side Eksternt finansieret køb side Hvad er leasing? side Operationel leasing side Finansiel leasing side Leasingaftalen og dens parter side Lejekontrakter side All-in kontrakter side Serviceaftalen side Identificering af kopi- og printbehov side Farve kontra sort/hvid side Print side Volumen og konfiguration side Hastighed side Dokumentfremfører side Papirkapacitet side Efterbehandling side På netværket side Betalingssystem m.v. side Levering, installation og uddannelse side Serviceaftale side Afslutning på behovsanalyse side Afslutning side 18 Appendiks Checkliste side 19 3\n4 1. Introduktion til vejledningen Denne vejledning indeholder en række praktiske og konkrete råd og vink om effektive indkøb på kopiog printområdet. Vejledningens formål er at bidrage til at ruste institutionernes indkøbsansvarlige på kopi- og printområdet til fremadrettet at effektivisere indkøb på dette område yderligere end det allerede er sket på mange institutioner. Undervisningsministeriet er løbende gennem de seneste 2-3 år af en række institutioner blevet underrettet om, at indkøb af kopi- og printløsninger fortsat volder mange institutioner store problemer dels på grund af et uigennemskueligt marked og dels på grund af, at der desværre stadig er eksempler på institutioner, der får tilbudt nogle dyre og ufordelagtige kontrakter, som det kan være vanskeligt for institutionerne at gennemskue. Undervisningsministeriet har derfor i et tæt samarbejde med repræsentanter fra institutionssiden og med bistand fra Indkøbsringen, der er et konsulentfirma, som yder uvildig rådgivning vedrørende kopi og print, udarbejdet denne vejledning, der bl.a. indeholder en gennemgang af området vedrørende køb og leje/leasing af kopi og print og giver nogle generelle råd omkring anskaffelse og finansiering af disse maskiner. Derudover giver vejledningen et indblik i de forskellige typer af kontrakter og forpligtelser, der ofte er forbundet med sådanne anskaffelser, og den berører de faldgruber, der typisk er forbundet med de forskellige kontrakter. I gennemgangen af de kontraktmæssige problemstillinger lægges der størst vægt på finansieringskontrakterne, da det typisk er dem, der volder institutionerne de største problemer. Endelig indeholder vejledningen en oversigt over, hvilke overvejelser institutionerne bør gøre sig inden anskaffelsen af kopimaskiner og/eller printere, bl.a. vedrørende farve kontra sort/hvid og multifunktionsmaskiner kontra printere. Som et appendiks til vejledningen er udarbejdet en checkliste til brug for institutionerne i forbindelse med fremtidige anskaffelser af kopi- og print-løsninger. Det skal understreges, at checklisten ikke kan stå alene og ej heller i sig selv udgør et fuldstændigt grundlag i forbindelse med anskaffelser på kopi- og printområdet. Checklisten har alene til formål at give institutionerne et overblik over de centrale faser og elementer, som man bør være opmærksom på i forbindelse med anskaffelser af kopi- og printløsninger. Ministeriet anbefaler derfor, at institutionerne ikke anvender checklisten i forbindelse med konkrete anskaffelser på området uden først at have læst vejledningen grundigt igennem. Er der spørgsmål til indholdet i vejledningen eller ønskes yderligere informationer, kan der rettes henvendelse til Indkøbsringen, Stenhusvej 7, 4300 Holbæk, tlf (www.ikr.dk) eller Knud C. Jensen, Controllerkontoret, Undervisningsministeriet, Frederiksholms Kanal 25D, 1220 København K, tlf God læselyst. 4\n5 2. Overvejelser ved anskaffelse af ny kopimaskine eller printer. I afsnit 3 på side er anført hvilke tekniske overvejelser institutionen bør gøre sig inden anskaffelse. Det drejer sig bl.a. om kapacitet, faciliteter m.m. Når disse tekniske overvejelser er tilendebragt skal institutionen herefter tage stilling til finansieringen af anskaffelsen. I den forbindelse er det vigtigt at kende institutionens udgangspunkt. Hvilke kontrakter er institutionen forpligtet på og i hvor lang tid, og hvor stor er restforpligtelsen på en eventuelt allerede eksisterende finansieringskontrakt. I forbindelse med investering i nyt kopi- og printudstyr kan dette enten betales kontant eller finansieres eksternt. Hvilket alternativ, der er bedst, afhænger af den enkelte institutions situation Kontant køb Vælger institutionen at betale kontant anbefales det som udgangspunkt at benytte Statens og Kommunerne Indkøbs Service A/S (SKI) s rammekontrakt Kopimaskiner, hvor der træder en ny aftale i kraft pr. 1. januar UVM vil på institutionernes vegne indgå koordineringskøbsaftaler med flere af leverandørerne på aftalen, således at institutionerne opnår den højest mulige ekstrarabat på kontant køb. Koordineringsrabat og leverandører vil blive oplyst efter indgåelse Eksternt finansieret køb Anskaffelse af kopi- og printudstyr kan finansieres ved traditionel bankfinansiering, men den mest udbredte finansieringsform er leasing, hvorfor der efterfølgende vil blive fokuseret på de forskellige varianter af leasing Hvad er leasing? Leasing er grundlæggende en aftale hvor leasingtager (institutionen) forpligter sig til at betale en række ydelser til leasinggiver (leasingselskabet). Til gengæld opnår leasingtager brugsretten over det leasede aktiv i den aftalte finansieringsperiode. Der findes to typer af leasing: operationel leasing og finansiel leasing Operationel leasing Centre og institutioner for erhvervsrettet uddannelse, centre og institutioner for videregående uddannelse og universiteterne er underlagt bestemmelserne i Finansministeriets Budgetvejledning, hvor det anføres, at det alene er tilladt at indgå aftaler om operationel leasing. Operationel leasing er kortvarige lejemål, hvor leasingtager typisk har mulighed for at opsige leasingaftalen i aftaleperioden. Et kortvarigt lejemål er et lejemål, hvis løbetid ikke strækker sig over hele aktivets forventede levetid, og hvor værdien af de samlede leasingydelser ikke dækker aktivets anskaffelsesværdi. 5\n6 At værdien af de samlede leasingydelser ikke dækker aktivets anskaffelsesværdi, samt retten til opsigelse betyder, at det er leasinggiver, der bærer risikoen for aktivets værdi. Som aflønning for at bære denne risiko vil leasinggiver kræve en præmie af leasingtager. På grund af denne risiko er det heller ikke alle aktiver, der egner sig for operationel leasing. Det vil normalt være aktiver, hvor den værdimæssige risiko er relativ lav som f.eks. biler, der har et stort og relativt gennemsigtigt sekundært marked. Aktiver der ikke egner sig specielt godt til operationel leasing, er aktiver, der hurtigt taber værdi, og som har sekundære markeder, der er ineffektive og uigennemskuelige. Undervisningsministeriet har i samarbejde med Nordania Leasing udarbejdet et leasingkoncept, der opfylder kravene til operationel leasing i henhold til Budgetvejledningen. Det er ikke muligt, at aftaler under dette koncept kan indeholde restgæld fra gamle aftaler. Institutionen har ved aftalens udløb mulighed for at byde på udstyret i aftalen, men institutionen kan ikke være sikker på at overtage ejendomsretten, da den tilfalder højestbydende. Leasingaftaler under dette koncept kan opsiges efter 24 måneder. I den forbindelse forpligter institutionen sig til at betale Nordania Leasing en kompensation svarende til nutidsværdien af de samlede uforfaldende ydelser i den resterende del af leasingperioden med et tillæg af en eventuel indregnet restværdi. Efterfølgende vil et eventuelt salgsprovenu på udstyret, dog højest svarende til ovenfor nævnte kompensationsbeløb, godtgøres institutionen. Yderligere oplysninger om leasingkonceptet kan findes på Undervisningsministeriets hjemmeside Finansiel leasing En meget stor del af de aftaler, der allerede er indgået, er finansielle leasingaftaler. På Undervisningsministeriets institutionsområde er det reelt kun institutionerne på de frie skoleområder, der må indgå aftaler om finansiel leasing. Finansiel leasing er typisk langfristede lejemål, der strækker sig over hele aktivets forventede levetid. Værdien af de samlede leasingydelser dækker, udover aktivets anskaffelsesværdi, også fortjenesten til finansieringsselskabet i form af renteindtægter. Finansielle leasingkontrakter er i princippet uopsigelige i kontraktperioden. Ønsker leasingtager at opsige sin leasingkontrakt før udløb, skal der betales en kompensation til leasinggiver, der som hovedregel svarer til værdien af samtlige resterende ydelser i kontrakten. Leasingtager betaler således hele kontraktens værdi, uanset om man vælger at trække sig ud af aftalen eller ej. Den eneste, men ikke helt uvæsentlige forskel er, at maskinerne skal leveres retur til leasinggiver, idet aftalen ophører. Der kan dog være undtagelser; hvis leasingkontrakten indeholder en anvisningsret eller en anvisningspligt og dermed en mulighed for leasingtager til at overtage ejendomsretten. Det kan som udgangspunkt ikke betale sig at opsige aftalen, inden kontraktperiodens udløb. Såfremt institutionen ønsker nyt udstyr ind under en eksisterende kontrakt, skal alle resterende ydelser på den gamle kontrakt refinansieres i den nye leasingkontrakt, og institutionen kommer således til at betale renters rente. Renterne skal dog normalt ikke indfries, hvis den nye aftale finansieres hos den samme leasinggiver. Institutionerne skal ligeledes være opmærksomme på, at selv om gammelt udstyr tages retur, sker der ingen nedskrivning af gæld på kontrakten for dette udstyr, således at institutionen betaler for både nyt udstyr og gammelt tilbageleveret udstyr. 6\n7 Der er ingen nemme måder at komme ud af en dårlig leasingaftale. Den nemmeste og billigste måde at slippe ud af en dårlig aftale på er at lade den løbe ud. Undgå at få den refinansieret og derved forlænget i en ny aftale. Har man som institution brug for nye maskiner, og ønsker man at lease disse maskiner, er det langt den bedste løsning at etablere en ny leasingaftale og lade den gamle leasingaftale løbe parallelt ved siden af. Vær dog opmærksom på, at maskinerne på den gamle aftale ikke må tages retur af leverandøren. Det gælder uanset om man ønsker at gøre brug af de gamle maskiner eller ej maskinerne skal opbevares på institutionens adresse, indtil aftalen udløber. Leasingselskabet har ejendomsretten over de leasede maskiner og skal derfor have maskinerne retur ved aftalens udløb. Institutionen har derfor et problem, hvis maskinerne under kontraktforløbet er afhentet af en leverandør i forbindelse med anskaffelse af nyt udstyr. Står institutionen og har behov for udskiftning eller fornyelse af maskinparken, men af budgetmæssige årsager ikke har råderum til at etablere en ny leasingaftale parallelt med den eksisterende kontrakt, må det tilrådes at institutionen søger professionel og uvildig rådgivning, så kontraktændringen sker så hensigtsmæssigt som muligt. Ved udløbet af kontraktperioden er der to muligheder; enten udløber leasingkontrakten af sig selv, eller også fortsætter leasingkontrakten automatisk over i en sekundær kontraktperiode, hvis ikke leasingtager skriftligt opsiger leasingkontrakten med virkning fra udgangen den primære kontraktperiode. Hvis aftalen fortsætter over i en sekundær periode, vil det typisk være for 3, 6 eller 12 måneder ad gangen, og i den tid er aftalen typisk være uopsigelig efter samme princip som ovenfor nævnte. Som tidligere nævnt kan en leasingaftale indeholde en mulighed for, at leasingtager kan overtage ejendomsretten over de leasede aktiver, når aftalen udløber. En sådan mulighed vil ofte være i form af en anvisningspligt, der i princippet betyder, at leasingtager på anfordring fra leasinggiver skal anvise de leasede aktiver til tredjemand til en i leasingaftalen angivet restværdi/scrapværdi. I praksis er leasingtager ved aftalens udløb forpligtet til at betale restværdien og i den forbindelse overtage ejendomsretten over aktiverne. Det er derfor vigtigt, at institutionen i forbindelse med indgåelsen af aftalen er opmærksom på, om der står anført en restværdi i aftalen, eftersom den i praksis er at betragte som en leasingydelse, såvel som alle de øvrige ydelser i aftalen. Dette gælder naturligvis også selvom aftalen ikke for lov til at løbe aftaleperioden ud, f.eks. på grund af en kontraktændring. I den forbindelse skal restværdien indfries på linie med de øvrige leasingydelser. I teorien skal restværdien afspejle markedsværdien af de leasede aktiver, når leasingaftalen udløber, og som udgangspunkt bør den ikke udgøre mere end 5% af anskaffelsesværdien. Leasingydelsen beregnes normalt som en annuitet, nøjagtigt som et typisk banklån eller realkreditlån og den kan baseres enten med fast eller variabel rente. Nedenfor i tabel 1 og 2 ses to eksempler på leasingforløb, hvor anskaffelsesprisen på kopimaskinerne er kr., den årlige faste rente er 5,1% og leasingperioden 5 år. Aftalerne starter i begge eksempler op den 1. januar 2006 og er med kvartalsvis afregning. Tabel 1 angiver et forløb, hvor der ikke er indregnet en restværdi på det leasede aktiv. 7\n8 Tabel 1 Restforpligtelse Ydelse Afdrag Renter Total Første kolonne angiver terminsdatoen, den anden kolonne angiver den til enhver tid gældende restforpligtelse. I tredje kolonne vises den kvartårlige ydelse, der på grund af annuitetsberegningen og den faste rente er konstant. I de to sidste kolonner er afdrag og renter angivet. Tabel 2 angiver et forløb, hvor der er indregnet en restværdi på det leasede aktiv på kr ,00. Tabel 2 Restforpligtelse Ydelse Afdrag Renter Total\n9 Effekten af en indlagt restværdi på 5% af anskaffelsesprisen, som forfalder til betaling ved udløb af aftalen, er en lidt lavere leasingydelse, mens de samlede renteomkostninger er ca. 5% højere. I en forhandlingssituation i forbindelse med indgåelsen af en leasingaftale, skal institutionen være opmærksom på, at hvis det oprindelige aftaleudkast har været uden restværdi, og der efterfølgende tilføjes en restværdi i aftalen, så skal ydelsen falde Leasingaftalen og dens parter I kopi- og printbranchen er der tradition for, at der bliver indgået leasingaftaler direkte med leverandøren, og der bliver som udgangspunkt ikke berørt andre alternativer, såsom at købe kontant eller selv at skaffe finansiering. Det kan være hensigtsmæssigt ikke at indgå leasingaftalen med leverandøren, da han i virkeligheden blot formidler finansieringen for et bagvedliggende finansieringsselskab, og at det er finansieringsselskabet institutionen juridisk set har en aftale med. Problemet for institutionen er, at finansieringsselskabet som ofte kun oplyser restgælden til leverandøren, hvorfor institutionen er afhængig af leverandørens oplysninger. Leverandøren kan således følge med i, hvornår der er afdraget så meget på gælden, at der er plads inden for det oprindelige bevilgede maksimum på leasingaftalen, til at der kan finansieres nyt udstyr uden, at ydelsen stiger løbetiden vil til gengæld blive tilsvarende forlænget. Dette kaldes Top up eller at vende aftalen. Institutionen bør altid få oplyst kontantprisen på udstyret og samtidig indhente tilbud på lignende udstyr fra en anden leverandør. Samtidig bør institutionen selv tage kontakt til finansieringsselskab/leasingselskab og indhente tilbud på finansieringen. Det burde give mulighed for at opnå bedre priser og en større gennemskuelighed, for hvad der betales for henholdsvis udstyr og finansiering. I forbindelse med indhentning af tilbud er det vigtigt at sikre sig sammenlignelige oplysninger, så den efterfølgende evalueringsproces bliver så effektiv som mulig. Ved indhentning af leasingtilbud oplyses typisk en leasingsats. Satsen angiver terminsydelsen i procent af anskaffelsessummen. Leasingsatsen kan godt anvendes til sammenligning af finansieringstilbud, hvis der bliver sammenlignet over ens løbetid og restværdi. Alternativt kan institutionen kræve at få oplyst basisrenten, som er et langt bedre sammenligningsgrundlag, og er at sammenligne med renten på et almindeligt banklån. Den årlige omkostning i procent vil naturligvis være et endnu bedre grundlag, men den slags oplysninger er der ikke tradition for i leasingbranchen Lejekontakter En lejeaftale er en finansiel leasingaftale, hvor lejeaftaler ofte indeholder en aftale om service. Der er normalt i serviceaftaler en klausul om en løbende indeksering af den betalte serviceydelse. Den ydelse institutionen betaler på en lejeaftale dækker således både finansieringsdelen og servicedelen, og det kan have følgende uheldige konsekvenser: At finansieringsydelsen på linie med serviceydelsen kan indeksreguleres. At institutionen kan forpligte sig på serviceydelsen i hele lejeaftalens løbetid på linie med finansieringsydelsen, nøjagtigt som i en finansiel leasingaftale. 9\n10 Tabel 3 Finansierings ydelse Finansierings Restforpligtelse Service ydelse Service restforpligtelse Samlede restforpligtelse Total I ovenstående tabel 3 vises et forløb på den tidligere viste kontrakt med tilføjelse af en serviceaftale. Ønsker institutionen efter 2 år (1/1-2008) nye maskiner og er nødt til/ønsker at ændre deres gældende aftale, er der reelt to indfrielsespriser, alt efter om der handles med den eksisterende leverandør eller en ny leverandør. Hos den nuværende leverandør skal indfris kr , mens et ønske om at skifte leverandør vil medføre en indfrielsespris på kr , da den nuværende leverandør har kontraktsmæssigt krav på at få betalt restforpligtelsen på servicedelen på kr For at undgå denne problematik skal institutionen sikre sig, at man ikke uhensigtsmæssigt binder sig på servicedelen i lejeaftalen, f.eks. ved at sikre sig at underskydende forbrug krediteres. Grundlæggende må det tilrådes at holde finansieringsaftaler og serviceaftaler adskilt, men skal der tegnes en lejeaftale inkl. service, så husk især på de to ovenstående punkter All-in kontrakter All-in kontrakter er leasingkontrakter, der er defineret ved, at der betales en pris pr. kopi/print der dækker både finansiering og service. Der vil typisk i kontrakten være angivet en pris pr. kopi samt en minimumsvolumen, der angiver det antal tryk institutionen har forpligtet sig til at betale for i hver afregningsperiode, uanset om de bliver brugt eller ej. Den pris, der betales pr. kopi kaldes klik-prisen, og den fremkommer ved, den årlige leasingydelse divideres med det årlige minimumsvolumen, hvortil der lægges serviceprisen pr. tryk. All-in konceptet kan indeholde følgende uheldige konsekvenser: 10\n11 Fuld kopipris på overskydende tryk, dvs. både finansiering og service. I en all-in aftale er udstyrets pris fuldt dækket, når minimumsvolumen er betalt, men ofte betales også finansiering på de tryk, der bliver forbrugt udover minimumsvolumen. Det betyder reelt, at der betales ekstra for maskinen, og er forbruget det dobbelte af minimumsvolumen, betales det dobbelte for maskinen. Efterhånden er der all-in-lignende aftaler, der indeholder teknologisikring. Selve teknologisikringen sælges som en forsikring, der garanterer, at kunden hele tiden har den nyeste teknologi til trods for, at aftalen måske løber over 6 7 år. Dette betyder ikke, at institutionerne via teknologisikringen f.eks. en gang hver 2. eller 3. år kan få udskiftet maskinerne i aftalen uden ekstrabetaling. Den såkaldte teknologisikring fungerer på nøjagtig samme måde som ved ændringer i en finansiel leasingkontrakt på grund af nyanskaffelser. Typisk skal der i forbindelse med teknologisikringen skrives under på en ny aftale, der erstatter den oprindelige, og hele restgælden fra den oprindelige aftale refinansieres i den nye. På den nye aftale vil løbetiden normalt være forlænget i forhold til restløbetiden på den oprindelige aftale, da det ellers ikke ville være muligt at opretholde en periodevis uændret omkostning. Finansielle leasingaftaler bør maksimalt løbe over 5 år, således at der er sammenhæng mellem maskinernes levetid og aftalens løbetid. Derudover anbefales, at der indlægges en restværdi i aftalen på maksimalt 5 % af udstyrets værdi, så der er mulighed for at overtage ejendomsretten ved aftalens udløb. Operationelle leasingaftaler under nævnte koncept anbefales af Undervisningsministeriet og Nordania Leasing til ikke at blive tegnet med løbetider udover 3 år Serviceaftalen Uanset om der er tale om en separat serviceaftale eller en serviceaftale, der er inkluderet i en leje- eller all-in aftale, er der bl.a. følgende vigtige punkter at være opmærksomme på: Den faktiske årlige volumen. Diverse gebyrer såsom fakturagebyrer eller miljøgebyrer. At underskydende tryk krediteres til en i aftalen angivet pris. Hvad aftalen dækker, såsom toner og hæfteklammer etc. At der er faste rammer for indeksreguleringen, f.eks. én gang årligt i henhold til Danmarks Statistiks nettoprisindeks. At serviceaftalens løbetid svarer til finansieringsaftalens løbetid. Er der store sæsonmæssige udsving i sit kopi- og printforbrug, er det vigtigt at have helårlig afregning. Dette gælder naturligvis primært, hvis der ikke krediteres for underskydende forbrug. 11\n12 3. Identificering af kopi- og printbehov Leverandørerne på markedet tilbyder bl.a. at hjælpe med at afdække institutionens behov. Leverandøren har naturligvis en interesse i at skabe et behov, hvilket i nogle tilfælde kan betyde, at institutionen ender med en løsning, som er lidt større og har lidt flere faciliteter, end der måske reelt er brug for. Det bør derfor være den enkelte institution, der finder frem til det reelle behov - enten ved selv at foretage en behovsvurdering eller ved at indhente rådgivning ved et uvildigt rådgivningsfirma. Kopi- og printmarkedet er også præget af stor teknisk udvikling. En kopimaskine kan i dag udstyres, så den også fungerer som printer/scanner/fax. Disse løsninger bliver som regel benævnt multifunktionsmaskiner eller digitale kopimaskiner. Løsningerne kan leveres som både sort/hvid og farvemaskiner, og med et stort udvalg af ekstra tilbehør. Institutionerne bør derfor overveje følgende: Hvor mange maskiner er der i dag? Der laves en liste over institutionens nuværende antal printere og kopimaskiner med angivelse af disses funktioner og volumen Er der noget af det eksisterende udstyr, der ikke behøver at blive udskiftet, men som sagtens kan holde minimum 1 år mere? Er der maskiner, der kan nedlægges og ikke behøver at blive erstattet? Ved køb af nye multifunktionsmaskiner er der måske nogle maskiner, der helt kan nedlægges og ikke behøver at blive erstattet. Er der maskiner som på grund af den teknologiske udvikling bør erstattes? Er der nogle funktioner som den nuværende maskinpark ikke kan, og som savnes i dagligdagen? Hvor stor er institutionens årlige kopi- og printvolumen i henholdsvis sort/hvid og farve? Når ovennævnte spørgsmål er besvaret, kan institutionen herefter koncentrere sig om konfigurering af de ønskede maskiner Farve kontra sort/hvid Markedet har udviklet sig således, at prisen for en sort/hvid multifunktionsmaskine og en farve multifunktionsmaskine er næsten identiske. Institutionen skal derfor rette fokus på maskinens driftsomkostninger, da et farvetryk er væsentligt dyrere (serviceaftalemæssigt) end et sort/hvid tryk. Erfaringer viser, at der ofte sker en mærkbar stigning af den enkelte institutions forbrug af farvetryk, så snart denne mulighed er til stede. Den enkelte institution bør derfor nøje overveje, om de har behov for en farvemaskine eller ej. Følgende spørgsmål er dermed relevante: Bliver der produceret farvetryk på institutionen i dag? På hvilket udstyr produceres disse farvetryk? (kopimaskine, blæk eller laserprinter) Hvor mange farvesider produceres der årligt på institutionen? Får institutionen lavet farvetryk på eksternt trykkeri? Hvis ja, hvor mange farvetryk laves der årligt på eksternt trykkeri og til hvilken økonomi? Såfremt institutionen investerede i en farvemaskine, hvor mange af disse eksterne tryk ville institutionen så fremstille selv? 12\n13 Hvor stor en dækflade er der på det farvemateriale, der enten bliver lavet på institutionen eller på eksternt trykkeri? Med dækflade menes eksempelvis, om der er mange billeder, grafer, diagrammer og lignende i farver pr. side, eller om det eksempelvis kun er en adresse eller et logo, der er med farver. Er der behov for at kunne lave farvetryk i A3 størrelse? Som udgangspunkt er det en god tommelfingerregel, at en farvemaskine kan være økonomisk interessant, såfremt man har en rimelig høj dækflade på sine farvetryk, samt at institutionen har en årlig produktion af farvetryk på ca tryk eller over. Institutionen bør derfor sikre sig, at den maskine der investeres i eventuelt kan håndtere farvestyring, så alle medarbejdere ikke har ubegrænset adgang til forbrug af farvetryk, såfremt dette ønskes. Endvidere bør forbruget af farvetryk kontra forbruget af sort/hvid tryk løbende kontrolleres. Dermed sikres, at forbruget ikke løber løbsk, samt at maskinen ikke begynder at registre sort/hvid tryk som farve. Institutionen bør jævnligt lave en tællerkontrol, udskrive et sort/hvid dokument, og tjekke at dette dokument er blevet registreret som sort/hvid og ikke som farve. Husk at det altid er institutionen, der bærer bevisbyrden Print Institutionerne har i dag generelt mange printere og bør derfor undersøge om, der reelt er brug for den printer eller for yderligere printere. Løsningen kunne måske være, at print fremover sker via en multifunktionsmaskine. Hovedargumenterne for anskaffelse af personlige printere er som oftest følgende: Printeren er uundværlig, da den bl.a. bruges til fortroligt print. Multifunktionsmaskinen står for langt væk. Printeren er meget billig, og volumen er ikke særlig stor. Multifunktionsmaskinerne kan sagtens håndtere fortroligt print, og mange er med elektroniske mailbokse, så print kan opsamles og udskrives samlet. En blæk- eller laserprinter er meget billig at anskaffe sig, men er til gengæld ofte dyr i forbrugsstoffer. Inden en institution anskaffer sig en printer, bør følgende forhold derfor overvejes: Hvor stor en årlig volumen forventer institutionen, at printeren kommer til at producere? Forventer institutionen en printproduktion, som kan ske i både farver og sort/hvid? Hvor stor en dækflade forventer institutionen, at der gennemsnitligt vil være på de producerede dokumenter? Skal printeren fungere som netværksprinter, eller er der tale om en personlig printer? Skal printeren kunne køre dupleks? (tryk på begge sider i en arbejdsgang) Hvor mange papirindgange (skuffer) skal der som minimum være på printeren? Den årlige volumen vil selvfølge være meget afgørende for det valg, institutionen skal træffe. Er der tale om en forholdsvis stor volumen (mere end s/h tryk og mere end farvetryk) bør det overvejes, om ikke denne produktion kan ligge på en eksisterende multifunktionsmaskine, eller om der er andre printere der kan nedtages, så det kan skabe volumen til en ny multifunktionsmaskine. 13\n14 Er der produktion i både s/h og farver, er det også afgørende, hvor stor produktionen er. Det er dyrt at lave farvetryk, og tendensen er, at der vil med stor sandsynlighed ske en stigning i en eventuel farvevolumen over tid. Dækfladen er ligeledes meget afgørende, da printproducenter tjener deres penge på salg af forbrugsstoffer. I en almindelig printer skal der udskiftes maintenance kits, fuser, imagetrans, toner m.v. Institutionens pris for et print er derfor primært styret af disse forbrugsstoffer. Der er selvsagt stor forskel på om institutionen har en dækflade på 5 eller 40%. Prisen for en side på en almindelig s/h eller farveprinter er derfor meget styret af dækfladen på det enkelte dokument. Et s/h print på en laserprinter har en sidepris, der svinger fra ca. 8 øre ved lav dækflade til ca. 50 øre ved høj dækflade. Et farvedokument printet på en laserprinter har en sidepris, der svinger fra ca. 50 øre ved lav dækflade til ca. 3,50 kr. ved høj dækflade. Sideprisen pr. print er afhængig af indkøbspriserne på forbrugsstofferne. Produktionsprisen på en typisk blækprinter vil være endnu større, og da investeringsprisen på en laserprinter har været markant faldende, kan det ikke anbefales, at en institution investerer i en blækprinter. Volumen på en blækprinter skal være meget lille, før det kan betale sig. Printeren bør kunne undværes. På en multifunktionsmaskine kendes reparationsomkostninger, da hver enkelt side har en fast pris, som dækker service på maskinen, reservedele og forbrugsstoffer. På en printer er der som udgangspunkt ingen serviceaftale, og der vil komme ekstra omkostninger til eventuelle reparationer. Det vil ofte måske være billigere helt at udskifte printeren med en fabriksny. Flere leverandører på markedet er begyndt at tilbyde serviceaftaler på deres printere. Forholdet omkring netværksprinter kontra personlig printer er en for institutionen individuel afvejning. Det eneste brugbare argument for en personlig printer er afstanden til netværksprinteren eller multifunktionsmaskine. Netværksprinteren kan være en fornuftig løsning. Netværksprinteren har den fordel, at der er flere brugere som kan benytte printeren, og hastigheden er som regel god. En netværksprinter er dog som oftest heller ikke den rigtige løsning, såfremt institutionens situation ser ud som nedenstående: Der er en årlig minimumsvolumen på omkring sort/hvid tryk og/eller omkring farvetryk. Tallene afhænger naturligvis af de enkelte leverandørs omkostninger til forbrugsstoffer. Der er generelt en dækflade på minimum 8% på institutionens dokumenter. Der er behov for at printene kan efterbehandle. En printer kan også udbygges. Den kan leveres med dupleks, flere skuffer eller magasiner osv. Institutionen bør derfor også gøre sig overvejelser om, hvorledes printeren skal konfigureres, da det selvfølgelig vil påvirke den endelig pris. Såfremt institutionen alligevel ønsker at investere i en eller flere printere, bør man selvfølgelig indhente flere tilbud. Da langt den største omkostning til en printer er forbrugsstofferne, bør institutionen derfor også indhente tilbud fra leverandørerne på forbrugsstoffer. 14\n15 3.3. Volumen og konfiguration Udgangspunktet er, at institutionen skal finde frem til, hvor stor den årlige print- og kopivolumen er. Tallet fremkommer typisk ved aflæsning af tællere på institutionens nuværende maskiner. Såfremt institutionen ikke kan finde en tæller på en maskine, bør den eksisterende leverandør kontaktes for oplysning om, hvor man kan finde tælleren. Institutionen bør være opmærksom på, at der typisk ikke er hverken fysiske eller elektroniske tællere på en blækprinter. Herefter bør institutionen stille følgende spørgsmål til sig selv: Hastighed Ønskes en større hastighed pr. minut end nuværende løsning? Er en langsommere hastighed pr. minut end nuværende løsning acceptabel? Vær opmærksom på at hastighed koster penge, jo større hastighed des større maskine, hvilket forventeligt betyder en større investering Dokumentfremfører Skal maskinen udstyres med en dokumentfremfører? Hvor mange ark skal dokumentfremføreren som minimum kunne håndtere? Skal dokumentfremføreren kunne håndtere duplekstryk? En dokumentfremfører, også kaldet en feeder/arkføder, er den enhed som sidder ovenpå maskinen, og som gør at maskinen kan håndtere flere ark ad gangen. Den bruges ofte ved større kopi-, scan- og faxopgaver. En dokumentfremfører, må som udgangspunkt anses for at være uundværlig, såfremt institutionen har behov for en maskine, der kan håndtere en årlig volumen på tryk og derover Papirkapacitet m.v. Hvor mange kassetter har institutionen som minimum brug for? Er der behov for et eller flere papirmagasiner? Hvor mange ark skal enkeltarksindføringen som minimum kunne håndtere? Hvilken papirvægt skal maskinen kunne håndtere i henholdsvis skuffer, magasiner og enkeltarksindføringen? Det er værd at bemærke, at en kassette som udgangspunkt er en skuffe med plads til 250 eller 500 ark A4 papir. Ønskes brevpapir i maskinen samtidig med alm. kopipapir og eventuelt A3, er der brug for minimum 3 papirindgange. Et magasin bliver tit benyttet til almindelig kopipapir, og er en skuffe der rummer fra ark papir. Papirvægten er et spørgsmål om, hvor tykt et papir institutionen ønsker at kunne trykke på. Den normale vægt er 80g, men ønskes f.eks. forsider i et kraftigt stykke pa- 15\n16 pir eller karton, er institutionen nødt til at gøre leverandøren opmærksom på dette. Det er meget normalt, at enkeltarksindføringen kan håndtere op til 200 gram Efterbehandling Skal maskinen kunne sortere? Skal maskinen kunne sortere og lave hjørnehæftning? Skal maskinen kunne sortere og lave multipositionshæftning? Skal maskinen kunne sortere, lave multipositionshæftning, folde og false samt lave ægte ryghæftning? Skal maskinen kunne lave huller? Disse spørgsmål drejer sig om efterbehandling. Som standard kan stort set alle maskiner udføre elektronisk sortering. Ønsker institutionen dette udbygget yderligere, øges prisen. Det er derfor vigtigt, at institutionen får analyseret det konkrete behov. Finisher med hjørnehæftning er en hæfteklamme i venstre hjørne. Denne efterbehandler har som regel ikke særlig stor kapacitet. Finisher med multipositionshæftning kan hæfte i forskellige positioner på papiret og kan som regel lave dobbelthæftning. Denne type finisher indeholder typisk den største kapacitet. En finisher med fals og ryghæftning har ofte multipositionshæftning og kan samtidig folde og lave ægte ryghæftning, f.eks. til at fremstille brochurer, skoleblade m.v På netværket Understøtter maskinen netværket? Skal maskinen også kunne fungere som netværksprinter? Hvilke programmer skal maskinen kunne skrive ud fra? Er der behov for at maskinen skal kunne skrive ud i ægte postscript? Skal maskinen også kunne fungere som scanner? Skal maskinen også kunne fungere som fax? Såfremt institutionen ønsker at investere i en multifunktionsmaskine, bør der tages stilling til ovennævnte spørgsmål. Et godt råd kan være, at institutionens IT-ansvarlige udarbejder en beskrivelse af institutionens netværk, da det vil hjælpe tilbudsgiveren til at afgive tilbud på en løsning, der med sikkerhed vil kunne køre på institutionens netværk Betalingssystem m.v. Skal maskinen udstyres med et betalingssystem? Har man et betalingssystem som skal overflyttes fra gammel løsning til ny maskine? Ønsker institutionen at leverandøren afgiver tilbud på et betalingssystem? Hvis ja, beskriv hvordan institutionen ønsker at dette betalingssystem skal fungere? Skal maskinen være udstyret med et kodesystem? 16\n17 Vær opmærksom på, at næsten alle maskiner i dag er udstyret med et kodesystem, som vil være dækkende, så længe der ikke er tale om betalende brugere Levering, installation og uddannelse Hvad koster eventuel levering? Hvad koster eventuel installation? Hvad koster eventuel uddannelse? Det er altid vigtigt at få disse omkostninger med i sine beregninger, da det er omkostninger, der kan svinge en del fra leverandør til leverandør Serviceaftale Få tilbud på serviceaftale inkl. forbrugsstoffer ved 4 timers responstid. Få tilbud på serviceaftale inkl. forbrugsstoffer ved 8 timers responstid. Få oplyst om print, scan og netværkskort er dækket af standard serviceaftalen eller om der skal tegnes særskilt serviceaftale til dækning af dette tilbehør. Få oplyst om hæfteklammer er inkl. i serviceaftalen. Få oplyst om der afregnes dobbeltklik for A3 farve- og s/h tryk. Institutionen bør gøre op med sig selv, om man har brug for 4 eller 8 timers responstid. Såfremt institutionen kun har én maskine, vil det typisk være en god ide at lave en aftale med 4 timers responstid. Vær altid opmærksom på, om aftalen er inklusiv toner, og at der ikke oprettes begrænsninger fra leverandørens side med hensyn til dette. Sørg altid for at diverse printerboards m.v. er dækket ind i serviceaftalen, da det kan være en særdeles bekostelig affære at udskifte Afslutning på behovsanalyse Når ovennævnte spørgsmål er besvaret, har institutionen grundlæggende lavet sin egen behovsanalyse. Det vil dog være vigtigt at få nævnt overfor leverandøren, hvad institutionens forventede årlige volumen vil være. Institutionen bør få leverandøren til at oplyse, hvilken størrelse maskine de anbefaler institutionen. Få altid leverandøren til at opgive, hvilken årlig volumen maskinen er gearet til at kunne håndtere over minimum en 5-årig periode. Som udgangspunkt bør institutionen ikke købe en maskine, der kommer til at køre under 50 % af den af leverandøren angivne volumen. Ligeledes bør institutionen heller ikke købe en maskine, der kommer til at køre % af den angivne volumen. Tilpas multifunktionsmaskinen til skolens faktiske behov. Hvis denne form for behovsanalyse virker uoverskuelig eller for tidskrævende, kan institutionen benytte sig af uvildig rådgivning. Institutionen bør ikke springe denne analyse over, da den i det lange løb kan spare den enkelte institution for væsentlige beløb. 17\n18 4. Afslutning Generelt er konklusionen, at køb, leje og leasing af kopimaskiner og printere er et meget komplekst område, hvor det er vigtigt for institutionerne at have en indgående viden om området, hvis man skal kunne indgå fordelagtige og gennemskuelige kontrakter, der imødekommer institutionernes konkrete behov for kopimaskiner og printere hverken mere eller mindre. Ved at følge vejledningens råd og eksempler er det ministeriets forhåbning, at institutionerne står bedre rustet til i fremtiden at indgå fordelagtige og gennemskuelige kontrakter på området og dermed bidrage til en yderligere professionalisering og effektivisering af indkøb på kopi- og printområdet end det allerede er sket på mange institutioner. 18\n19 Appendiks: Checkliste Faser i forbindelse med anskaffelse af udstyr Ved anskaffelse af ny kopimaskine bør en institution typisk gennemgå følgende 3 faser inden købet. Fase 1 Gennemgå eksisterende kontraktforhold, få overblik institutionens omkostninger og økonomiske forpligtelser på eksisterende kontrakter og få en opgørelse over, hvilke yderligere omkostninger en eventuel ny investering medfører (f.eks. nedtagning af printer og overførelse af print fra denne nedtagne printer til en eventuel ny kombi-maskine (kombineret kopi og print). Fase 2 Når beslutning om investering er truffet, skal der dels tages beslutning om finansieringsform (kontant, lånefinansieret, leasing eller All-in) og dels opbygning/konfiguration af kopi- og printmaskinen. Det er vigtigt at være bekendt med det præcise årlige forbrug af tryk fra kopi og/eller print, således at tegning af serviceaftale ikke dækker mere end det reelle årlige forbrug. IT-mæssige krav til det nye udstyr skal klarlægges, så dette er kompatibelt på skolens netværk. Fase 3 Der burde herefter være dannet et fundament af oplysninger, som skaber grundlag for henvendelse til forskellige leverandører på kopi- og printmarkedet. Disse oplysninger bør oplyses til leverandøren for derigennem at opnå en ensartet tilbudsgivning, som efterfølgende giver de bedste arbejdsvilkår og beslutningsgrundlag i forbindelse med sammenligning. Nedenfor er de vigtigste elementer fra selve vejledningen beskrevet kortfattet. Det skal bemærkes, at der her ikke er en uddybende forklaring af de enkelte punkter og begreber. Checklisten skal primært opfattes som en hjælp til gennemlæsningen af vejledningen og kan bruges som en opsummering efter hvert afsnit i vejledningen. Leasingkontrakter Overordnet findes der 2 former for leasing; operationel leasing og finansiel leasing. Centre og institutioner for erhvervsrettet uddannelse, centre og institutioner for videregående uddannelse samt universiteterne er underlagt bestemmelserne i Finansministeriets Budgetvejledning og må alene indgå aftaler om operationel leasing. På vegne af disse institutioner har Undervisningsministeriet i samarbejde med Nordania Leasing udarbejdet et koncept for operationel leasing. Operationelle leasingaftaler er korterevarende lejemål, typisk med en indbygget opsigelsesret. Finansielle leasingaftaler er derimod et længerevarende lejemål, der er uopsigelige i hele aftaleperioden, og der er derfor ikke nogen nem/billig måde at slippe ud af en dårlig aftale på. Det mest fordelagtige er, at lade aftalen køre til udløb og dermed undgå at forlænge aftalen via diverse kontraktændringer. Vær opmærksom på at en leasingaftale kan være fast forrentet eller variabelt forrentet. Vær opmærksom på om leasingaftalen udløber automatisk, eller om den fortsætter over i en sekundær leasingperiode, hvis ikke den opsiges skriftligt. 19\n20 Indeholder en leasingaftale en restværdi/scrapværdi betyder det, at institutionen ved aftalens udløb er forpligtet til at betale det beløb, som restværdien andrager. Det gælder uanset om aftalen får lov til at løbe ud, eller om den bliver ændret undervejs. En restværdi/scrapværdi betyder desuden, at institutionen overtager ejendomsretten over udstyret ved aftalens udløb. Husk at en restværdi alt andet lige skal betyde en lavere ydelse i aftalen i forhold til en aftale uden restværdi. Vær opmærksom på de Top up (forlængelses-) muligheder, der kan ligge i institutionens aftale efter en periode. Det er en god ide selv at indhente leasingtilbud fra flere uafhængige leasingselskaber. Husk i den forbindelse at få oplyst basisrenten. Husk også ikke at indgå leasingaftalen med kopi- og printleverandøren. Finansielle leasingaftaler bør maksimalt tegnes med en løbetid på 5 år og anbefales at indeholde en restværdi på 5 %, således at der er mulighed for at overtage ejendomsretten ved udløb. Operationelle leasingaftaler, i henhold til Undervisningsministeriets koncept, bør maksimalt tegnes med en løbetid på 3 år. Lejekontrakter Lejeaftaler er basalt set finansielle leasingaftaler med identiske forpligtelser. Institutionen skal derfor være opmærksom på de punkter der er nævnt i forbindelse med leasingkontrakter. Derudover skal institutionen være opmærksom på følgende: At finansieringsydelsen i nogle lejeaftaler kan indeksreguleres på linie med serviceydelsen. At nogle lejeaftaler binder institutionen på den indbyggede serviceaftale i hele lejeperioden At lejeaftalen garanterer, at underskydende forbrug krediteres. All-in-kontrakter En all-in.kontrakt er en leasingaftale, hvor der betales en pris pr. print en klikpris. Denne klikpris findes ved at dividere den årlige leasingydelse med det aftalte årlige forbrug af kopitryk. All-in-kontrakten kan indeholde følgende faldgruber: Fuld kopipris på overskydende tryk, dvs. både finansiering og service. Sørg derfor altid for at der i aftalen står anført en pris på overskydende tryk, og at denne alene afspejler serviceprisen. Teknologisikring, forstået på den måde at institutionen inden aftalens udløb helt eller delvist kan få udskiftet maskinerne i kontrakten er ofte blot et påskud for at vende aftalen. Det tilrådes altid at holde finansieringsaftaler og serviceaftaler adskilt. Serviceaftalen Uanset om der er tale om en separat serviceaftale eller en serviceaftale, der er inkluderet i en leje- eller all-in-aftale, så er der følgende risikoområder: Vær opmærksom på den faktiske årlige volumen. 20\nKøge Kommune Optimeringsanalyse Rådhuset 1. kvartal 2017\nIndholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 1 1 Indledning... 2 Baggrund... 2 Formål... 2 Målet... 2 2 Metode/proces... 3 3 Analysen... 4 Indkøbsadfærd... 4 Anskaffelse... 4 Aftaler... 4 Restgæld... 5 Service/Tonerindkøb...\nHØJESTERETS DOM afsagt tirsdag den 11. oktober 2011 Sag 439/2008 (2. afdeling) Minna Hartvig og Kaj Tolver Jensen (advokat Anders Rynkebjerg for begge) mod Jyske Finans A/S (advokat Tom Uglsø Jensen) og


Forside » Ansigtspleje » Anti-aging » COSART\n369,00 225,00 DKK\n285,00 185,25 DKK\n479,00 311,35 DKK\nCosart Sort Detox Maske, 15 ml\n139,00 87,50 DKK\nCosart Hydrogel Eyepads\n289,00 156,25 DKK\nCosart E-Vitamin creme, 50 ml\nVi kommer desværre ikke uden om, at med tiden sniger rynkerne sig stille og roligt frem. Det gælder både omkring vores øjne, mund og i panden, ja sågar også på hals og bryst. Deraf kommer anti-aging pleje produkter som er målrettet til den modne hud, som kræver særlig pleje gennem vitaminer og mineraler, som den har mistet igennem årerne. Som ved alle andre hudtyper, er det vigtigt, at man finder de rette produkter, og det er ingen undtagelse med anti-age produkter.\nVi vil gå i dybden med råd og guide til hvordan huden kan forholde sig ensartet, frisk og sund så længe som muligt. Vi har faktisk alt hvad du skal bruge og behøver til din hudpleje rutine. Eksempelvis har vi blandt andet en dagcreme med et stort indhold af Q10, Vitamin A + E og B5 og mandelolie, en tilsvarende natcreme samt en fantastisk øjengel, der ikke udtørre, men plejer din sarte hud som din hud vil omfavne og elske. Når det kommer til hudpleje, så er det vigtigt også at huske hals og dekoletté - også kaldt bryst -, da det ofte er et område man nemt kan glemme. Hals og bryst er noget af det mest sarte hudområde vi har og derfor er det meget vigtigt med god pleje af området. Med en god hals og brystcreme beskytter og forebygger du rynker og pigmentpletter.\nVi kan varmt anbefale dig Cosarts hudpleje produkter til din morgen- og aftenrutine. Alle hudpleje produkter er uden parabener og mineralske olier. Derimod er de forskellige hudpleje produkter beriget med store mængder af vitaminer og veganske olier. Ud af til lyder det som drømmen at have en normal hud og hvis man er så heldig at have den, så kræver det ikke den store vedligeholdelse, men det er selvfølgelig ligeså vigtigt, at holde den daglige hudpleje rutine, som består af; rens, peeling og creme 2 gange dagligt. Her på vores webshop finder du et udvalg af produkterne fra Cosart, og du kan nemt finde de hudpleje produkter der matcher dine behov.


Kurophold i Køge – Bestil online i dag\nKurophold i Køge? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter kurophold i Region Sjælland, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i 4600 Køge, og generelt i Køge Kommune.\nAdskillige internet shops tildeler nu til dags en række forskellige leveringsformer. En der er meget anvendt er lige nu afhentningssteder, og så kan du bare gå forbi efter de købte varer når det passer dig. Den er jo rigtig smertefri, og typisk også den mest letkøbte leveringsmulighed.\nDu burde omvendt afveje for og imod at få varerne bragt til din adresse eller ud på dit arbejde. Fragttypen viser sig jævnligt lidt mere bekostelig, men desuden usædvanlig praktisk. Den mindst kostelige løsning til levering af Kurophold i Køge vil dog utvivlsomt være at du selv henter ordren, men det nødvendiggør at du fysisk befinder dig nær Kurophold i Køge webshoppens bopæl.\nLeveringstidspunktet kan være virkelig vital om du har brug for ordren nu og her, og af den grund er det relativt fornuftigt at vi undersøger leveringstidspunktet på den aktuelle vare.\nEn række Kurophold i Køge online virksomheder reklamerer med levering efter en enkelt hverdag på en række af deres varenumre, men vær vagtsom da det afhænger af at transaktionen gennemføres før et konkret tidspunkt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få Kurophold i Køge klargjort før de lageransatte holder fyraften.\nIndtil flere internet selskaber byder på fri fragt, men for det meste er det påkrævet at der erhverves for en præcis sum. Alternativt burde du overveje den mest prisbevidste form for fragt, som tit – ligegyldigt om du befinder sig ved Taastrup, Skive eller Bjerringbro – er at få dem til at bringe dine varer til en pakkeshop.\nDet er jo efterhånden super uproblematisk for forbrugerne at søge information om priser på Kurophold i Køge i blandt diverse online shops, og så har adskillige internet outlets set sig tvunget til at nedsætte prisniveauet på mange af deres produkter – til børn, og samtidig også til herrer og damer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange sikre gratis levering.\nDet kan til hver en tid være gunstigt at studere nogle butikker på nettet efter Kurophold i Køge tilbud inden du køber, sådan at du er skudsikker på at indhente den billigste pris.\nMan må alligevel ikke glemme, at såfremt en butik på nettet reklamerer Kurophold i Køge for en pris der kan virke utopisk tiltalende, burde det i nogle tilfælde være et signal om en fup e-shop. Køb med gængse betalingskort er på den anden side indbefattet af en anordning, hvilket garanterer køber imod uærlige shops på nettet.\nVi foreslår generelt handler med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du vælge en løsning som for eksempel ViaBill, når du vil finansiere regningen ude i fremtiden.\nForinden folk handler Kurophold i Køge hos en webbutik bør de for at være på den sikre side gennemgå e-butikkens forretningsvilkår, det er dog normalt et tidskrævende projekt.\nEn nemmere løsning er at undersøge om internet virksomheden er tilsluttet e-mærket, hvilket generelt er en indikation om at e-forretningen opfylder de danske love, samt at netbutikken hyppigt revurderes af fagmænd der kender til de gældende regler. Desuden får du mulighed for at blive hjulpet, ifald du oplever problemstillinger som følge af din bestilling.\nLigeledes foreslåes det at køberen er vidende om de mest centrale regler der kan håndhæves i forbindelse med bestillingen, som eksempelvis den returneringsret på Kurophold i Køge forretningen tilsikrer. Her er det ydermere relevant, at man stadig gemmer ens faktura, således man i fremtiden vil kunne dokumentere sin bestilling, ligegyldigt om man leder efter et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot leverer ret så hensigtsmæssige muligheder for at vurdere en hel del øvrige forbrugeres reflektioner og derfor går vi ind for, at du studerer online shoppens Kurophold i Køge anmeldelser forinden du lægger din bestilling.\nFacebook indebærer lige så vel ganske fortræffelige genveje til at få indtryk af internet forhandlerens kundefokus. Her er der mange internet varehuse som tilbyder kunderne at tilkendegive en evaluering af ordreforløbet, som også bør bruges til at vurdere tidligere kunders oplevelser.\nHjemmesiden er finansieret af annonceindtægter. Vi arbejder tæt sammen med en hel del e-forretninger og fremviser virksomhedernes tilbud, og indhenter betaling ifald en bruger fra vores side udfører et køb.\nData om Kurophold i Køge og internet foretagender ajourføres fra tid til anden, men der tages ikke ansvar for ændringer der er blevet udført siden vi sidste gang opdaterede websitets data.