Forza Motorsport 5 anmeldelse - Xboxlife.dk\nAnmeldt af: Morten Skou - 25. november 2013 - kl. 14:00\nI forbindelse med udgivelsen af Microsoft nye Xbox One-konsol er udvikleren Turn 10 trukket i arbejdstøjet, og resultatet af det er den femte udgivelse i den Xbox eksklusive og enormt populære simulator racing-serie Forza Motorsport.\nForza Motorsport har siden den første udgivelse på den første Xbox-konsol været et spil, der har været med til at vise, hvad Xbox-konsollerne har kunnet præstere. Dette gør sig uden tvivl også gældende med Xbox One udgaven, hvor både de mange biler og baner fremstår flottere og mere detaljerede end nogensinde.\nSpillet er som sagt et simulatorspil, men det er rimelig nemt tilgængeligt, forstået på den måde, at de fleste vil kunne tage en controller og være med. Dette skyldes til dels, at der er mulighed for selv at definere hvilke assists, der skal være slået til, når man kører, og dermed er der mulighed for, at man selv kan øge sværhedsgraden  med en række bonusser til følge.\nKarrieredelen af spillet er blevet meget åben i forhold til de tidligere spil, nu kan man nemlig mere eller mindre køre lige præcis de løb og ligaer, som man har lyst til, det eneste, som det kræver er, at man har optjent penge nok til at købe den bil, som et bestemt løb kræver. Dette gør det muligt relativt hurtigt at komme til at køre i de rigtigt sjove biler, så man ikke er nødsaget til at starte ud med de kedelige og køre i dem alt for længe.\nHar man ikke tjent penge nok i spillet, kan man betale for bilerne med såkaldte tokens. Disse tokens kan købes for rigtige penge som mikrobetalinger på Xboxen. Desværre er prisen på tokens rimelig høj, og man kan derfor ret hurtigt komme af med en hel del penge, hvis man ikke har tålmodighed til selv at tjene dem i spillet. Der er rig mulighed for at tjene penge, eller CR, som de hedder i spillet, da der igen er et stort antal mulige løb i forbindelse med din karriere.\nHvis man ser på Forza Motorsport 5 i forhold til den forrige udgivelse i serien, så ligner det, at spillet er blevet strippet lidt ned, da der kun er omkring 200 biler med, hvor der var omkring 500 i Forza Motorsport 4. Det samme gælder banerne, som man kører på, som også her er blevet næsten halveret fra 27 baner i Forza Motorsport 4 til kun 14 i Forza Motorsport 5 til Xbox One. Det er egentlig lidt trist at se, at Turn 10 på den måde har valgt at skære i spillet, og eftersom spil i denne genre hurtigt kan blive lidt trivielle, så er det netop antallet af forskellige baner og biler, der kan være med til at fastholde spillerne.\nSom forbruger kan jeg ikke undgå at blive lidt provokeret af, at der allerede på udgivelsesdagen ligger to forskellige indholdspakker med flere biler klar - den ene som en VIP pakke, som man også får med Collectors Edition af Forza Motorsport 5 og som ellers koster omkring 16 engelske pund, den anden pakke hedder LaFerrari Car Pack og indeholder 10 biler, denne pakke koster omkring 8 engelske pund. Jeg forstår såmænd godt, at Turn 10 gerne vil tjene så mange penge som muligt, men når antallet af biler i selve spillet er mere end halveret, så virker det forkert af dem allerede at sælge flere biler fra den første dag, spillet er på markedet.\nMuligheden for at få en slags virtuel showcase af de forskellige biler i ForzaVista er også med i denne udgave af Forza. Det er her muligt at se nærmere på de forskellige biler og endda læse og høre noget om de forskellige elementer. Det kan være meget sjovt at høre lidt forskellige historier om bilerne og de forskellige dele på dem, det er måske det nærmest, som nogle af os nogensinde kommer på at sætte os ind i en af disse superbiler. Den store forskel på ForzaVista i denne udgave af spillet er, at man kan se nærmere på alle de biler, som er med i spillet, og man kan selvfølgelig også gøre det med de biler, som man selv har designet. ForzaVista er virkelig en fed ting for bilfans, også selv om der ikke er helt så mange områder på bilen at udforske, som i Autovista, som det hed i Forza Motorsport 4.\nEn af de virkelig fede nye ting i spillet er, at man nu ikke længere kører imod computerstyrede kørere på samme måde som tidligere. Nu kører man i stedet imod såkaldte Drivatars, som stadig er computerstyrede, men som er programmerede ud fra, hvordan andre  blandt andet folk fra din venneliste  kører. Eksempelvis har jeg kørt en række løb, hvor vores redaktør Palles Drivatar var en af mine modstandere. Her kunne jeg tydeligt se, hvordan Drivataren kørte på samme måde, som Palle normalt gør; langsomt, kører ind i alt og alle og ryger ud i gruset i alle svingene. Ideen med Drivatar fungerer ret godt, og man er slet ikke i tvivl om, at måden de kører på afspejler, hvordan andre spillere ville gøre. Det betyder eksempelvis, at man ser langt flere afkørsler og at de kører ind i hinanden og lignende. Alt i alt synes jeg, at det tilføjer en ekstra dimension til spillets realisme.\nDet skal i øvrigt også nævnes, at du selvfølgelig også har din egen Drivatar, som lærer af hvordan du kører og derefter hele tiden kører imod andre kørere, uden at du vel at mærke bemærker det  lige bortset fra, at du hver dag får en pulje penge for de løb, som din Drivatar har deltaget i.\nDer har altid været en ret stor fanskare til Forza-spillene, som elskede at bruge en masse tid på at designe bilerne. Dette får de også rig mulighed for i Forza 5, og faktisk har Turn 10 sørget for, at der nu er større chance for, at andre vælger at køre med de designs, som du laver. Det er nemlig sådan, at når man køber en ny bil, bliver man tilbudt at smide et lækkert design på den fra start  og her er det så designs, der er lavet af communitiet, der kommer i spil.\nSpillet indeholder naturligvis også muligheden for at spille multiplayer, og denne gang foregår alt online spil på dedikerede servere. Der er også kommet et nyt matchmakingsystem, som skulle have den fordel, at du kan lave andre ting i spillet, imens du venter på, at der bliver fundet en lobby, som du kan være med i. Helt generelt virker onlinedelen ganske fin, og afviklingen af de løb, som jeg har deltaget i, er foregået uden lag og andre problemer. Der kan være op til 16 deltagere i et løb. Der er selvfølgelig også mulighed for, at man kan spille i splitscreen.\nDesværre byder onlinedelen også på nogle ting, der gør, at det ikke kører helt som man kunne ønske sig. Specielt er jeg faktisk ikke så stor fan af det nye matchmakingsystem. Jeg oplevede tit, at jeg blev smidt ind i en lobby, hvor spillet allerede var i gang. Dette betød, at jeg måtte sidde og vente på, at de blev færdige med at køre  og hvis de andre kørere så efterfølgende forlader lobbyen, så skal jeg vente igen. Jeg savner også muligheden for at invitere en person fra min venneliste med ind i en offentlig lobby, så man kan ræse sammen, uden at det skal være i en privat lobby.\nLigesom det har været tilfældet med de forrige udgivelser i Forza-serien, så er der ingen tvivl om, at Forza Motorsport 5 giver et godt bud på, hvad Xbox One kan præstere, når det handler om det grafiske indtryk. Bilerne er endnu mere detaljerede, end vi har set før og det samme gælder de baner, som er kommet med i spillet. Bevæger man sig ind i Forzavista, så kan man for alvor udforske de mange detaljer på bilerne. Det eneste, som jeg af en eller anden årsag synes virker lidt nedtonet, er når man bruger det såkaldte cockpit-view i bilerne. Her virker interiøret lidt kedeligt og ikke helt på højde med ydersiden af bilerne. Alt i alt er spillet dog virkelig flot.\nHvis man skal kigge lidt på lydsiden i Forza 5, vil jeg vælge at dele den op i tre dele. Den første er, hvor god lyden fra bilerne er, og ligesom det har været tilfældet med de tidligere Forza-spil, så er denne virkelig god, og hvis man skruer godt op, så er det lige før, at lyden fra nogle af bilerne kan få de små hår til at rejse sig på armene. Den anden del er, hvor Jeremy Clarkson fra TV-programmet Top Gear kommenterer en række forskellige ting, det er også ret fedt, at Turn 10 har fået en kendt bilekspert til at fortælle om de forskellige elementer på hans sædvanlige og lidt sjove måde.\nDen sidste del, som desværre ret hurtigt begyndte at gå mig på nerverne, var musikken, som er i menuerne og når man kører  ja du læste rigtigt, der er baggrundsmusik, når man kører. Denne musik blev ret hurtigt så triviel, at jeg til sidst desperat ledte efter en mulighed for at slå den fra, hvilket heldigvis godt kunne lade sig gøre.\nForza Motorsport 5 gameplay - se i HD her\nHoldbarheden i et spil som Forza Motorsport 5 afhænger nok lidt af, hvor stor bilfan man er. Der er et voldsomt antal løb, som man kan forsøge at få topplaceringer i, og når man er færdig med dem, så er der fortsat en online multiplayerdel, som man kan kaste sig over. For dem, som godt kan lide at bruge tid på at designe deres egne biler, er der også rig mulighed for at bruge rigtig mange timer på det.\nKonklusionen på denne anmeldelse af Forza Motorsport 5 er, at spillet er virkelig flot, men ellers så ligner det selvfølgelig meget de tidligere Forza-spil. Så hvis man elskede de tidligere udgivelser, så er der mere af samme slags her. Jeg synes, at det er synd, at spillet egentlig ikke bidrager med særlig meget nyt udover Drivatars, som til gengæld også er med til at give spillet et skub i den rigtige retning.\n+ Flot grafik, fin fartfornemmelse, drivatar fungerer godt.\n− Færre biler og baner end forgængeren, lyden i menuerne, mangler online mulighed for venner.


Anime og Manga miljøet i Danmark!? - AniManga.dk\nAnime og Manga miljøet i Danmark!?\nIndlægaf SsjGogo » søn 3. jul 2011 12:06\nJeg har efterhånden mødt adskillige mennesker, som beskæftiger sig med anime og manga miljøet i Danmark. Der har både været con-arrangører, tegnere, manga udgivere, website admins m.m.\nEn af de ting, som har forundret mig, og som jeg tit er blevet mindet om skyldes min uerfarenhed, er, hvor fragmenteret og konkurrencepræget miljøet er. Mange gange er det mig blevet påpeget, at jeg nok bare skulle acceptere, at sådan var tingene, og at man med tiden "lærte at forstå spillet".\nMen siden jeg ikke har det store filter på, kan jeg med det samme konkludere, at det er mig noget bullshit. Dette miljø er for det første ret lille, og genren i sig selv er stadig, hvad mange ynder at kalde, underground. Med andre ord, så har vi dette lille miljø og denne genre tilfælles. Der må derfor eksistere en fællesnævner, som forbinder os alle, til trods for, at vi langt fra er en homogen gruppe. Måske er fællesnævneren anime og manga.\nJeg er naturligvis bevidst om, at konkurrenceånden i miljøet også skyldes visse ejerskabsfornemmelser man får, når man har opdaget en genre som er forholdsvis eksklusiv, og når man selv som menneske er lidt "anderledes". Jeg har selv fanget mig i at tænke, at anime og manga er noget, jeg har for mig selv, og måske kun ønsker for mig selv.\nDet er dog, efter min ydmyge mening, en farlig tankegang, som ikke kun isolerer en selv, men også skader et meget skrøbeligt miljø. Det er netop, når man fokuserer på det sociale aspekt, at man opdager helt nye sider ved genren og samtidig får nogle venskaber og nogle menneskelige kvaliteter, man normalt ikke ville få.\nDet kan være, at jeg er naiv, men jeg vil gøre mit, godt hjulpet af de mange herlige mennesker, som jeg har mødt i miljøet, for at komme dette til livs. Det kan være jeg fejler, men hvis man kan rykke tingene bare lidt, så har man også formået lidt.\nSå tilgiv mig min søndags "wall of text", og skænk nogle tanker på dette.\nRe: Anime og Manga miljøet i Danmark!?\nIndlægaf Oriolidae » man 4. jul 2011 11:03\nDet er et meget nobelt mål du har sat dig for, dér\nJeg må indrømme at jeg stadig ikke kender til de problematikker, da jeg heller ikke er rigtig inde i det danske mangamiljø... Dog tror jeg aldrig helt man kan undgå konflikter og lignende, netop - som du også nævner - fordi vi er en ret broget skare. Men sådan er alle entusiastgrupper altså, det kan ikke undgås. Sådan er det også inden for litteratur-, musik-, film- og sportsgenrer. Folk vil altid være forskellige, og ikke alle er på samme bølgelængde. Dog kan man stadig tale pænt til hinanden, så en form for accept af hinanden er i hvert fald værd at stræbe efter.\nIndlægaf SsjGogo » man 4. jul 2011 11:42\nJo, uden mål bliver alt kedeligt, noble eller ej.\nMen ja, jeg er enig med dig i, at "accept" er det afgørende. Især når vi taler om et så forholdsvis lille miljø som anime og manga. Man behøver ikke kunne lide hinanden, men omvendt behøver man heller ikke, at modarbejde hinanden bevidst.\nIndlægaf Oriolidae » man 4. jul 2011 12:12\nDet er især de forskellige anime- og mangagenrer der kan skabe splid, tror jeg. Man bliver naturligvis såret når en anden hårdt kritiserer eller udtrykker afsky overfor en genre man selv virkelig elsker. Det videre forløb af konflikten bliver derefter bestemt ud fra hvordan man reagerer på andre folks hårde reaktioner.\nSelv på et bredt favnende forum, som mangaupdates, findes disse konflikter. Det gælder simpelthen om at ignorere de dårlige vibes, eller at skyde dem ned hurtigst muligt.\nJo ældre man bliver, des bedre bliver man oftest til at trække på skulderen over sådanne hændelser (er min opfattelse), men nu består en meget stor del af mangamiljøet jo af unge mennesker.\nIndlægaf SsjGogo » man 4. jul 2011 12:43\nMeget enig, men ikke desto mindre er "konflikten" (måske et lidt for stærkt ord) opretholdt af folk, der alle er (ihvertfald dem jeg har mødt) over 20 år, hvilket i anime/manga øjemed er "ældre".\nHvorvidt det er genrene eller nærmere et menneskeligt problem, er svært at sige, men et spændende emne!\nIndlægaf CAPTAIN N » man 4. jul 2011 23:33\nJeg har ikke selv rigtigt oplevet det selv men jeg ved fra nogle af mine venner at der er stor konkurrence/rivalisering mellem nogle forskellige grupper.\nMen jeg er enig med dig I at det jo ikke rigtigt fører nogen steder. Men tror langfra det kun er vores lille Japan-nørde miljø der har det på den måde. Det er jo trods alt en meget menneskelig ting at konkurrerer.\nSelv har jeg dog et mere afslappet forhold til det. Jeg er her for at have det sjovt og være sammen med andre der har det på samme måde. Har aldrig selv været så konkurrence bevidst med den slags.\nIndlægaf Sunny88 » man 4. jul 2011 23:51\nMå indrømme at jeg ikke har oplevet de store konflikter lige inden for det her emne.. Men Cosplay derimod, Puuha da.. Hvor skal man starte.. Jeg kender en lille håndfuld der til tider 'går i totterne på hinanden' (lidt voldsomt sagt måske) dog har jeg ikke set nogen sige det direkte til hinanden endnu. Jeg ved ikke om det er fordi de ikke nænner det, eller om det er fordi det er præget af den typiske "skolegårds konflik". Som i: de er dine venner, men du vil være, eller i det mindste føle dig bedre end dem no matter what.\nligemeget hvad vil jeg dog sige at det er trist hvis alt i dette miljø skal ses som en konkurrence. Ja man kan have mere erfaring end andre inde i miljøet, ofte fordi man har været der længere end de fleste.. Men så burde man hellere bruge sin energi på at sprede sin viden og lærer de nyere om hvad manga og animens verden har at byde på. Der er en masse at kaste sig ud i!\nPersonligt elsker jeg når andre der ser mere anime end jeg gør, pludselig foreslår en nærmest ukendt anime, for de serier viser sig ofte at være fantastiske! Det samme gælder med manga.\nIndlægaf SsjGogo » tirs 5. jul 2011 09:59\nJa, som mange af jer har påpeget, så kan konkurrenceånden ikke undgås. Det er dog alligevel lettere paradoksalt, da der ikke er rigtig noget at konkurrere om i dette miljøet.\nJo måske det bedste cosplay eller evt. manga tegning, men det er jo helt konkret og i etablerede konkurrencer.\nHvordan miljøet kan konkurrere med miljøet, er mig dog absurd! De tre store cons står både geografisk og tidsmæssigt placeret langt fra hinanden, man burde i de tilfælde lære af hinanden (hvilket nogle nok også gør). Det samme gælder online communities. Det er jo ikke fordi man som admin får nogle goder.


Sonys nye Xperia E4 satser på at underholde brugerne - Tech-Test\nSonys nye Xperia E4 satser på at underholde brugerne\nSmartphones i dag er langt mere end blot en mobiltelefon - ofte er den også en spillemaskine, og det satser Sony på med deres nye Xperia E4\nPubliseret d. 10. februar 2015 af Lars Bennetzen i Nyheder, Tophistorier\nSå er Sony klar med deres nye smartphone Xperia E4. Tankerne bag den nye smartphone er, at den skal være let bruge, skal have en stor skærm og stadig en god batterilevetid og et design, der signalerer stor kvalitet men stadig er til at komme i nærheden af for menneskepenge.\nSony lover således, at E4 har hele to dages batterilevetid. Det skal dog lige bemærkes, at E4 ikke bliver den første med et par dages batterilevetid, selvom skærmen er stor. Men der er dog ikke specielt mange, der kan prale af begge dele.\nSony giver direkte adgang til hurtige indstillinger fra statusbaren, og så har Sony deres Xperia Transfer app, der gør det let at flytte kontakter, billeder, bogmærker, apps, musik, beskeder og meget mere mellem andre Android-enheder, iOS-enheder eller Blackberry mobiler.\nLidt i dybden\nSony har gjort en del ud af at sørge for at E4 udstråler robusthed og godt design, og ifølge Sony selv modsvarer designet det, du finder hos topmodellerne af smartphones. Blandt andet skulle mobilen have en aluminiums tænd/sluk-knap med diamant-udskæring og en ring af rustfri stål.\nFor at sikre en fornuftig hastighed på denne smartphone, har Sony udstyret den med en 1,3 GHz 4-kerne-processor, som skulle gøre det muligt at afvikle flere apps samtidig, surfe og streame video på samme tid uden ydelsesnedgang.\nSammen med den indbyggede hukommelse på 1GB, skulle dette give en høj ydelse og god hastighed uden at dræne batteriet.\nDer burde også være plads nok til at lagre alle dine favoritbilleder – mobilen har nemlig hele 8GB lager indbygget.\nFor at sikre underholdningen yderligere, så er smartphonen forsynet med en 5″ qHD-skærm af IPS-typen, og Sonys højttalere til den gode lyd.\nDet indbyggede kamera tager billeder i 5MP opløsning, og mobilen er udstyret med en række dedikerede kamera apps, så du kan fremstille både flotte og sjove billeder.\nXperia E4 har en vejledende udsalgspris på 799 kroner.\nDu kan læse mere om Xperia E4 her.\nMoto g9 Power lover batterilevetid til flere dage\n6.000 mAh batteri, ny skærmteknologi og spændende kamera kendetegner den nye smartphone fra Motorola\nNy HTC Desire 650 lover at den er underholdende og funktionel\nInnovativt rillet design, fantastisk kamera og kvalitetslyd i én komplet smartphone-oplevelse. Den nye HTC Desire 650 kommer snart til Danmark\nMWC19: Nokia lancerer fem nye mobiler med priser helt ned til 230 kroner\nVores venner fra det kolde Finland har lanceret ikke mindre end fem mobiler. Den billigste er en såkaldt feature phone til 230 kroner, mens den dyreste er deres top smartphone som får en pris på næsten 5.000 kroner\nPrisbillig 5G-smartphone fra Samsung\nFra i dag kan du købe den nye Samsung A42 5G, der både indeholder 5G og quadkamera og til en pris på under 3.000 kroner


Zara Motel i Gyeongju-si til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n242-14, Sinpyeong-dong, Bomun-dong, Gyeongju-si, Sydkorea - Rigtig god placering - Se på kort\nVil du vide mere om Zara Motel?\nNabolag Bomun-dong Bomun-dong Bomun-dong Bomun-dong Bomun-dong Gyeongju Centrum\nMere om Zara Motel\nZara Motel har en fremragende beliggenhed i Bomun-dong og er det idéelle udgangspunkt for at opleve Gyeongju-si. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. De velholdte omgivelser samt stedets nærhed til Bomun Turistzone, World Culture Expo Park, Gyeongju World Forlystelsepark er med til at give dette hotel sin særlige charme.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Gyeongju-si. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet ekspressudtjekning og -indtjekning, bagageopbevaring, trådløst internet i fællesområder, parkering, arbejdscenter.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder fladskærms TV, aircondition, ventilator, internetadgang - LAN (medfølger), film på stedet, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Zara Motel det kloge valg for rejsende til Gyeongju-si.\nAlle slags rejsende (21)Forretningsrejsende (2)Par (10)Rejsende alene (6)Familie med små børn (1)Familie med store børn (1)Gruppe (1)\nabulhasan fra Saudi-Arabien\nDennies fra Indonesien


Forside > Solbriller > Ralph > RA5141 (501/11)\nDer er stadig 1 RA5141 på lager\nRA 5141 Modeloplysninger\nDisse solbriller er det perfekte tilbehør på stranden, på vej til kontoret eller i byen. Der er kun én ulempe: Du tiltrækker helt sikkert et par misundelige blikke. Findes der en anden farve der ville matche bedre med dit foretrukne outfit, så tjek også de andre styles af RA5141 i vores sortiment fra 2018, og 2019 fra Ralph.\nMed dette stel taler designerne særligt til kvinder som føler sig hjemme i verdens storbyer. Mr. Right eller ej - her handler det i første omgang om det rigtige look for 2019. Ved de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. Det kantede kvadratiske stel er en klassiske form som henviser til en vis ligefremhed i Plast er et meget let og fleksibelt materiale. Dette giver en lang levetid og en høj gradaf komfort. Sort er en af de ubestridte klassikere. Den kan kombineres med ethvert outfit og udstråler både elegance og naturlighed. At grå altid passer, gælder også når det kommer til solbrilleglas. Grå passer til alt hvadgarderoben har at byde på, og går heller aldrig af mode. Disse mærkevare solbriller tilbyder også Optimal UV400 beskyttelse til dine øjne.\nHvis det her handler om din ønskebrille, kan du roligt slå til. Vi har din ynglingsbrille pålager og kan levere straks til vores super overkommelige Edel-Optics priser. 13. 1.2 Ved korrektionsbrille på lager. Modellen er på lager og glassene i netop din styrke kan hurtigt blive skåret til og sat idit nye brillestel, sådan så du snart kan holde dine nye briller i hænderne. I vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde RA5141 på udsalg.


Britisk forsvarsminister slår alarm: Antallet af russiske ubåde er tidoblet – Ekstra Bladet\nTorsdag d. 31. maj. 2018 - kl. 22:33 0\nBritisk forsvarsminister slår alarm: Antallet af russiske ubåde er tidoblet\nAntallet af russiske ubåde i Nordatlanten er mangedoblet inden for de seneste år, siger den britiske forsvarsminister\nIkke siden Den Kolde Krig har Rusland haft så mange aktive ubåde. Ifølge den britiske forsvarsminister, Gavin Williamson, er antallet af ubåde i Nordatlanten og ved den britiske kyst tidoblet inden for de seneste år.\n- Ruslands ubåde er så aktive for at vise Nato, at de udgør en trussel. I 90’erne og 00’erne var den russiske flåde stort set ude af spillet, fordi økonomien var så dårlig, men nu er de virkelig kommet tilbage. De har penge og har fået en masse nyt udstyr, der er af næsten lige så høj kvalitet, som det vi har i Vesten, siger Søren Nørby, der er marinehistoriker ved Forsvarsakademiet, til Ekstra Bladet.\nIfølge den tidligere britiske flådechef Sir George Zambellas har Storbritannien ikke de rette kapaciteter til at modsvare Ruslands øgede pres. Og det problem står de ifølge Søren Nørby ikke alene med.\n- I mange år har flere af Nato-landene fokuseret på lufttruslen og opgraderet på det område, mens man stort set ikke har haft fokus på anti-ubådsoperationer. I Danmark har politikerne også netop godkendt, at fregatterne skal udstyres med forøget evne til at finde mål under havets overflade Det er et tydeligt tegn på, at man ikke har prioriteret området så højt, som man burde, siger Søren Nørby.\nSamme niveau som under Den Kolde Krig\nI marts 2017 fortalte den russiske flådechef, admiral Vladimir Korolyov, til nyhedsbureauet AP, at de russiske ubåde sammenlagt havde 3000 patruljedage i 2016, hvilket kommer i nærheden af samme operationelle niveau, som de havde under Den Kolde Krig.\nOg til forskel fra tidligere er det ikke forældet udstyr af svingende kvalitet, der sejler rundt med emblemet for Den Russiske Flåde.\n- Russerne er ved at indhente forspringet, og så er de gået væk fra deres sædvanlige tilgang. De har taget en side fra vores drejebog og satser på kvalitet i stedet, siger Magnus Nordenman, som er leder af Atlantic Council til Business Insider.


Little Bighorn – ajenda.dk\nI det følgende er der billeder fra Montana med de store vidder. D.v.s. vi kører gennem landskaber med store ranches, og her kan man virkelig se ” hvor stort” landet er. Det er prærie som de store vidtstrakte sletter kaldes.\nByen Livingston som vi passerer i skarpt trav\nDer er vist det man kalder Open Range\nSå er vi tæt på vores mål, bare 29 miles\nOvenstående billeder skulle gerne illustrere, det enorme land vi kører igennem, frem mod Little Bighorn Battlefield. Dagen i dag var iøvrigt præget af nogle kraftige regnbyger, men da vi nåede Little Bighorn var det tørvejr, heldigt ik’.\nHer er så lidt fra dette historiske sted, hvor de hvide fik en velfortjent røvfuld af indianerne.\nOberstløjtnant George Armstrong Custer og 264 soldater fra USA’s 7. kavaleri faldt i slaget i kamp mod sioux-folket og deres allierede, herunder Cheyenne-stammen. Custer, der aldrig havde tabt et slag, delte sine tropper i tre bataljoner under ledelse af en major og to kaptajner. Custer selv anførte fem kompagnier (i alt ca. 220 mand), da de rettede et overraskelsesangreb på lejren. Men den var lige så stor, som spejderne havde fortalt Custer, som desuden ikke vidste, at indianerne en uge inden havde banket en hærafdeling på ca. 1000 mand og slået dem på flugt.\nHva’ pokker, indianerne er her stadigvæk\nI løbet af kort tid var Custer og hans tropper fuldstændig udslettet af måske mere end 1.500 sioux-krigere under ledelse af høvdingen Sitting Bull og strategen Crazy Horse. Fire dage senere blev de to øvrige bataljoner undsat af kavaleritropper. Ikke én af Custers soldater overlevede. To af Custers brødre omkom. I alt 647 mænd udgjorde styrken i det 7. kavaleri.\nKloge ord fra en for længst afdød høvding\nLis på vej op til Custer’s last stand, og det var hundekoldt og småregn. Alle de hvide sten markerer hvor der var døde soldater.\nMindestenen over Custer\nMindesten med navnene på alle de faldne soldater\nEt blik ud over sletten der fuldstændig var dækket med telte da soldaterne ankom, og igen kan man se de hvide sten der markerer faldne soldater\nDøde soldater lå der overalt\nEn mindesten over en død kavalerist\nSelv hestene fik en mindesten\nMonumentet for indianerne\nMuseet set fra toppen af bakken\nEn sten over en falden indianerkriger, så er sol og vind fordelt ligeligt\nMaleri af helvedet\nCusters last stand gengivet på et maleri\nBegivenheden på skrift\nEn flot indiansk kriger\nEn kavalerist fra US-Army\nMange af soldaterne i hæren bestod af indvandrere, hovedsageligt fra Europa. Mange af dem havde ladet sig hverve af ren nød, og ofte kunne de ikke tale engelsk, læse eller skrive, og mange var rent ud sagt forbrydere og kriminelle der var flygtet fra en fortid. I øvrigt var Custer en af heltene fra den amerikanske borgerkrig, og efter borgerkrigen udmærkede han sig ved at opspore indianerne, og vel også ved at slagte dem bogstaveligt talt. Nogle karakteriserer ham som en selvoptaget oppustet charlatan, men soldatens håndværk var han god til.\nEn national gravplads beskrevet herunder\nDer er vist mere end 5000 grave\nPladsen ligger faktisk smukt og fredfyldt\nDenne gravplads er for personer fra US-army der er blevet såret i tjeneste og derfor har ret til at blive begravet her sammen med pårørende.Det har ikke noget med slaget ved Little Bighorn at gøre. Der ligger 5000 personer, og der er personer fra alle de krige US har deltaget i. Stenen med flaget er en af Custer’s spejdere der døde flere år efter slaget ved Little Bighorn.\nVi siger farvel til Little Bighorn Battlefield som i hvertfald for Poul, der som dreng havde læst beretningen, og sikkert ikke forestillet sig, at han en dag skulle se stedet i virkeligheden. Med nedenstående billede siger vi farvel og sætter kursen mod Sheridan i Wyoming.\nMod Wyoming i øsende regnvejr\nVi kører ind i Wyoming


Artikler Arkiv - BettingGlory\nDet kan være en jungle at finde rundt i det med at spille på sportsbetting, hvis man er helt ny i gamet. Derfor anbefaler Betbetter alle nye oddsere at man sætter sig ind i en sportsgren af gangen. Det er med at holde sig til at man ved noget om og ikke bare spille for […]\nFlere og flere er begyndt at få øjnene op for online casino. Det er ikke tilfældigt. Modsat et fysisk casino, så finder du utrolig mange fordele ved at være online. Udover der ikke er dresscode eller betaling for at komme ind, så er der også en række andre goder. Du kan starte de fleste steder […]\nTroværdighed på nettet I denne artikel, gør vi dig klogere på, hvad vi selv kigger efter, når vi vurderer troværdigheden blandt nettets mange online spiludbydere. Derudover får du også et par råd med på vejen, i forhold til hvordan du optimerer din tilgang til spillet. Så du kan bruge markedskonkurrencen til din fordel. Høj konkurrence […]


Stream Antboy 3 - Se film og serier online på BLOCKBUSTER\nAsk Hasselbalch: Robert Nominering 2017, årets Børnefilm + Behind the scenes til Antboy 3 + Robert Prisen 2015 - Oscar Dietz og Ask Hasselbalch\nAntboy 3 er filmen om Pelle, som har fået sine superkræfter fra en myre. I denne film nyder han livet med sin kæreste, men det bliver der sat en stopper for. Loppen er nemlig blevet løsladt. I denne film får du stiftet helt nye bekendtskaber med nye superskurke, som du aldrig har set før. Læn dig godt tilbage, og lad dig blive underholdt af denne super fængende og sjove film.\nAntboy 3 - tredje film med Antboy\nAntboy 3 handler om Pelle Nøhrmann, som er en næsten helt normal dreng, der bare nyder livet med sine venner og sin kæreste Ida. Men han er ikke som alle andre - han er nemlig en superhelt. Da Loppen bliver løsladt, får han arbejde hos det store og kendte firma, Exofarm, som nu drives under en ny direktør, som er Alicia Dufort. Der går ikke længe, før det går op for Pelle, at noget er helt galt og ikke som det burde være. Derfor bliver Antboy kastet ud i det vildeste opgør til dato, hvor vi får nogle helt nye superhelte at se i aktion. Denne film er den tredje i rækken om superhelten Antboy - og også den sidste i denne omgang. Faktisk minder Antboy en smule om Spiderman, da han kan kravle på vægge, og har fået sine superkræfter fra et insekt. Dog har Antboy, som navnet hentyder til, ikke fået sine superkræfter fra en edderkop, men fra en myre. I denne film vil du møde en helt ny superskurk, som aldrig er set før. Det er forretningskvinden, Alicia Dufort, som spilles helt fantastisk af den super gode Paprika Steen. Køb eller lej filmen lige her hos Blockbuster, find tæpperne og popcornene frem og lad dig blive underholdt af denne super sjove film for hele familien. Det har ikke været lettere at leje og købe film. Denne film er helt perfekt til en hyggelig aften for hele familien, hvor både de små børn, de lidt større børn og selv forældrene vil være underholdt fra start til slut. Dette er den perfekte familiefilm.\nAntboy 3 - superkræfter fra en myre\nKøb Antboy 3 hvis du er helt tosset med filmen og vil se den igen og igen, eller Lej Antboy 3, hvis det er nok for dig at se den en enkelt gang. Her hos Blockbuster betaler du nemlig kun for det, du rent faktisk ser - dette er super smart for dig, der har det fint med blot at se en film en gang og derfor betale mindre, når du lejer den, end du vil gøre ved et køb af en film. På http://blockbuster.dk/om kan du finde bunkevis af nye og ældre film, som du kan se helt uden at skulle binde dig via et abonnement - det er ikke mange steder, du kan det. Husk, at du kan se vores premierefilm til få penge.\nLæs mere om Antboy 3\nSkuespillere: Paprika Steen / Nicolas Bro / Lærke Winther Andersen / Frank Thiel / Oscar Dietz / Samuel Ting Graf / Amalie Kruse Jensen /


Ti tendenser, der præger modebranchen i 2020: Bæredygtighed topper agendaen i et år præget af bekymringer\nTi tendenser der påvirker modebranchen i 2020:\nFoto: Dennis Morton / Detokay.com\nNår State of Fashion-rapporten udgives af branchemediet Business of Fashion og den globale konsulentvirksomhed McKinsey & Co. er det noget, der får den globale modebranche til at stoppe op og læse. Rapporten giver nemlig et kvalificeret, gennemresearchet bud på, hvordan det kommende år ser ud for modebranchen. Rapporten baserer sig blandt andet på en omfattende rundspørge samt dybdeinterviews med en række af branchens topchefer.\nForfatterne til rapporten udpeger ti temaer, som får stor betydning for modebranchen på verdensplan. Vi ser i denne artikel nærmere på de ti forhold, hvor et af dem rager højere op end de andre.\nVil du læse mere om de økonomiske prognoser fra State of Fashion, finder du dem her.\nBæredygtighed topper branchens agenda\nFor første gang i State of Fashions historie topper bæredygtighed nemlig listen over, hvad respondenterne ser som den største udfordring, og dermed har øverst på agendaen, i det kommende år. 2019 har været domineret af en global klimadebat, og aktører som Greta Thunberg og Extinction Rebellion har bidraget til at rette verdens øjne mod de voldsomme udfordringer, verden står overfor. I den sammenhæng er modebranchen en enormt ressourcekrævende branche, som sætter voldsomt CO2-aftryk i verden. Fortsætter branchen som hidtil, vil den i 2050 tegne sig for mere end en fjerdel af det samlede globale CO2-budget, ligesom forbrugerne og det omgivende samfund er blevet mere bevidste om dette og stiller større krav om bæredygtige virksomheder. Derfor giver det store strategiske fokus på bæredygtighed ualmindelig god mening. Men det skal være helhjertet, hvis man vil have succes:\n”Næste år er modebranchens aktører nødt til at udskifte floskler og markedsføringsstøj med meningsfuld handling og overholdelse af reguleringer, ligesom de er nødt til at imødekomme forbrugernes krav om transformerende forandring,” skriver forfatterne i State of Fashion.\nDerudover udpeger State of Fashion ni andre nøgletemaer, som får afgørende betydning for modebranchen i 2020. De ti temaer er inddelt i tre grupper: Global økonomi, forbrugerforandringer og modens system.\nGeopolitiske forhold, handelskrige og en generel usikkerhed sætter dybe spor i den globale økonomi. Derfor er modebranchen nødt til at agere varsomt i det kommende år, hvor boblende uro kan få markante negative konsekvenser. Flere steder truer recessionen, og derfor er modebranchens virksomheder nødt til at have en manual for, hvordan de håndterer de udfordrende forhold. Dette understreges af, at kun 9 % af respondenterne i State of Fashions rundspørge forventer forbedrede økonomiske forhold i 2020. Sidste år var det tal 49 %.\nKina har længe været udråbt som en guldkalv for modebranchen, og selvom væksten fortsætter, har markedet vist sig som en større udfordring for selv etablerede brands, som også må slås med stærke lokale aktører. Derfor bør virksomheder sprede deres risiko ud på flere markeder, og i State of Fashion kan man blandt andet se, at der er spændende potentiale på markeder som Indien, Sydøstasien, Rusland, Brasilien og Mellemøsten, i stedet for entydigt at fokusere på Kina.\nDet er efterhånden blevet vanskeligt at skabe engagement og direkte kommerciel succes på de traditionelle sociale medier, fordi annonceringsmodellen ikke bærer frugt. Derfor kigger flere internationale brands på nye medieplatforme, ligesom der i højere grad kommer fokus på opmærksomhedsskabende content frem for annoncer. Og det skal naturligvis kobles til en sømløs købsoplevelse, uanset hvilken platform forbrugeren møder brandet på.\nDe fysiske butikker har nok at slås med, men med den stigende efterspørgsel efter bekvemme og umiddelbare løsninger, føjes endnu et lag til retail-begrebet. De eksisterende butikker skal nemlig suppleres med lokale butikker i mindre format, som tager imod kunderne, hvor end de er, og skaber en friktionsløs kunderejse. Succesformlen indeholder oplevelser i butikken og et lokalt tilpasset sortiment i områder, der ligger langt fra de traditionelle shopping-områder.\nRespondenternes i State of Fashion-rundspørgen svarer, at bæredygtighed er både den største udfordring og den største mulighed i det kommende år. Selvom modebranchen har gjort bæredygtige fremskridt, er der bred enighed om, at branchen ikke har påtaget sig sit miljømæssige ansvar i tilstrækkelig grad. Modevirksomhederne er nødt til at komme videre end halvhjertede marketingbudskaber; der skal skabes reelle handlinger, der trækker i en bæredygtig retning, hvis branchen skal kunne leve op til stigende krav fra både forbrugere og myndigheder. Det kræver et bredt fokus på blandt andet nye forretningsmodeller, forbrugsmønstre, cirkulære materialer og designs samt transparens.\nDet handler om at vende tendensen til egen fordel: Ved at gøre op med overproduktion kan du sælge flere varer uden rabatter. Transparens åbner for helt nye værdibaserede fortællinger, som knytter dit brand stærkere til forbrugerne. Og så handler det om at samarbejde internt i branchen, hvis der skal skabes en reel bæredygtig omstilling.\nNye materialer skyller ind over modebranchen disse år, og udviklingen bliver kun mere udtalt i fremtiden. Bæredygtighed spiller en væsentlig rolle i den udvikling, mens teknologien også har åbnet for helt nye muligheder. Dermed er vejen banet for højteknologiske materialer, genanvendte materialer, materialer lavet af fødevareaffald men også oldgamle materialer, som kan komposteres. Rapporten peger på, at udviklingsafdelinger verden over i 2020 vil arbejde intenst med nye materialer, behandlinger og teknologiske løsninger i større skala end hidtil.\nSamfundet er præget af en intensiveret debat om diversitet, og derfor bliver modevirksomheder også stillet til ansvar for deres rolle i debatten. Derfor vil flere virksomheder i branchen øge fokus på diversitet internt i organisationen men også i deres eksterne kommunikation, herunder kampagner, shows og samarbejder. Det får indflydelse i forhold til eksempelvis køn, seksualitet, race og kropsidealer. Det handler igen om at sikre, at det er integreret i virksomheden. Ellers ender det som et let gennemskueligt marketing-stunt.\n8. Cross-Border Challenges\nDen digitale konkurrence øges, når asiatiske virksomheder – i form af SMV’er og producenter – begynder at sælge direkte til forbrugere verden over. Dermed får brands og (r)etailere ny konkurrence fra hidtil ukendte aktører fra den asiatiske supply chain, som har viden og erfaring, der gør dem i stand til at designe og producere produkter til en fordelagtig pris og sælge dem via grænseoverskridende e-commerce-platforme. For hvorfor betale 3.000 kroner for en europæisk designet jakke produceret i Kina, når du kan købe en kinesisk produceret jakke i Kina for under 750 kr.?\nHvor står den klassiske halvårlige handelsmesse i en verden, hvor antallet af kollektioner og drops er mangedoblet og hvor digitaliseringen har gjort det muligt for forbrugerne se kollektionerne i det sekund, de rammer en catwalk? Et sted hvor man måske skal genoverveje sin rolle. Flere og flere messer inkluderer et forbrugeraspekt og lancerer nye services, ligesom nye digitale spillere tilføjer et lag med B2B-løsninger, der binder retailers og brands tættere sammen.\nVærdisætningen af digitale modeaktører har nået svimlende høje niveauer, men investorerne er begyndt at sætte spørgsmålstegn ved virksomhedernes reelle værdi. Den gennemsnitlige mode-tech-virksomhed, der er blevet børsintroduceret i løbet af de forgange to år, har da også måttet se aktieprisen dale 27 % siden børsintroduktionen. Det er særligt disse virksomheders manglende evne til at generere indtjening, der bekymrer investorerne, og den udvikling forventes altså at blive forstærket i 2020, hvor investorerne vil se mere på profitabilitet end på oppiskede omsætningstal.\nDownload hele State of Fashion-rapporten her


Redken Guts 10 (300 ml) - lookfantastic\nStyrk dit hår med fleksibel fylde og modig stil med Redken Guts 10 volumenspray. Det ergonomisk design med retningsbestemt spray gør præcis påføring mulig. Løft rødderne eller anvend over det hele for stor volumen.\nGiv dit hår et fantastisk løft med Redken Guts 10 volumenspray. Den styrker dit hår med fleksibel fylde og modig stil. Denne skumspray skaber et ideelt fundament for hårstyling.\nFor maksimal volumen påfør ihåndklædetørt hår sektion for sektion og løft hver sektion undervejs.\nFøntør dit hår med en rund børste.\nAlternativt kan du påføre den efter hårtørring for at kunne sætte dit hår.\nSno dit hår omkring velkroruller eller anvend varme for at skabe en smuk stil.\nRedken Pure Force 20 (250 ml)\nRedken Guts 10 Duo (2 x 300 ml)\nkvik køb Redken Guts 10 Duo (2 x 300 ml)


Luksusophold på landet - fred og idyl - Gæstesuiter til leje i Tønder, Danmark\nPrivat værelse i gæstesuite med Annette som vært\nDenne bolig er ikke egnet til børn under 12, og værten tillader ikke kæledyr, fester eller rygning. Få flere oplysninger\nNyopførte kursusfaciliteter med 4 skønne værelser alle med stort bad og toilet og med adgang til 90 kvm. hyggeligt fællesrum og køkken (deles med max 6 andre). Faciliteterne er på den gl. slægtsgaard Kirkeskovgaard, hvor det tidligere høloft er ombygget og nu danner rammerne. Stedet er beliggende på 14 hektar naturgrund med rigt dyreliv, søer, skov og marker, græssende heste og et dejligt stisystem med flere hyggekroge til f.eks. gå-ture, bål, stilhed og samvær. Fri parkering og internet.\nFra fællesrummet er der udgang til skøn stor udsigtsterrasse, der findes flere hyggekroge omkring gården samt mulighed for afslapning og hygge i stedets vildmarksbad*. Kirkeskovgaard er beliggende i hjertet af Sønderjylland med kort afstand til den tyske grænse f.eks. Flensborg eller Sdr. Lügum ligesom Tønder, Ribe, Haderslev, Aabenraa kan nåes på under 30 minutter. Derudover er der mulighed for at opleve Vadehavet, Rømø med de store hvide sandstrande og strande ved Østersøen - igen indenfor 1/2 times kørsel.\nNyopførte kursusfaciliteter med 4 skønne værelser alle med stort bad og toilet og med adgang til 90 kvm. hyggeligt fællesrum og køkken (deles med max 6 andre). Faciliteterne er på den gl. slægtsgaard Kirkeskovgaard, hvor det tidligere høloft er ombygget og nu danner rammerne. Stedet er beliggende på 14 hektar naturgrund med rigt dyreliv, søer, skov og marker, græssende heste og et dejligt stisystem med flere hyggekro… få mere at vide\nDenne vært har 40 omtaler af andre boliger. Vis andre omtaler\nKirkeskovgaard emmer af hygge og ro. Flere gæster har nævnt, det er lidt "Morten Korch artigt" at være på besøg (Danmark på landet i 50erne). Et skønt sted at slappe af og hente fornyet energi :-).\nVærterne bor selv på Kirkeskovgaard i separat længe. Hvis der opstår behov for det, vil værterne oftes være nemme at få fat på under opholdet. Værterne ønsker at give gæsterne plads og rum til at nyde opholdet og omgivelserne uforstyrret.\nKig på andre muligheder i og omkring Tønder\nFlere boliger i Tønder:


Konsortiet Decomblades får delvis finansiering af Innovationsfonden til projekt, der skal danne grundlag for kommercialisering af bæredygtige teknikker til genbrug af vindmøllevinger.\nOffentliggjort: 26.01.21 kl. 13:28\nTi danske projektpartnere har fået tildelt finansiering fra Innovationfonden Grand Solutions-program til medfinansiering af forsknings- og udviklingsprojektet ”Decomblades”, der er et treårigt projekt med formålet at danne grundlag for kommercialisering af genanvendelse af vindmøllevinger ved hjælp af bæredygtige løsninger.\nProjektet fokuserer på tre specifikke processer: makulering af vindmøllevinger, således at materialet kan genbruges i forskellige produkter og processer; brug af bladmateriale til cementproduktion; og endelig en fremgangsmåde til at adskille det sammensatte materiale under høje temperaturer, også kendt som pyrolyse\nDe ti partnere består af Ørsted, LM Wind Power, Vestas, Siemens Gamesa, FLSmidth, Makeen Power, HJHansen Recycling, Energy Cluster Denmark, Syddansk Universitet og Danmarks Tekniske Universitet.\n"Vindkraftindustrien er forpligtet til at finde en bæredygtig måde at bortskaffe disse nedlagte vindmølleblade med hensyn til miljø, sundhed og sikkerhed af arbejdstagere, energiforbrug og omkostninger, og vi har simpelthen endnu ikke løsninger, der opfylder alle disse kriterier," siger John Korsgaard, der er Senior Director of Engineering Excellence hos LM Wind Power og formand for Decomblades styringskommite.\n"For at skabe levedygtige, bæredygtige og omkostningseffektive løsninger til genbrug af vindmøllevinger er det vigtigt, at kompositmaterialer fra vingerne kan inkorporeres i lignende ressourcestrømme og behandles i de samme faciliteter."\nDer har det seneste år været en del snak om, hvad der skal ske med materialet fra vindmøllerne, når de ikke længere skal være i drift. De tidlige vindmøller er i dag både udtjente og utidssvarende og bliver derfor i stor stil taget ned igen og erstattet med nye og større møller.\nMen særligt vingerne, der er lavet af glasfiber, er svært at genanvende, og derfor ender langt hovedparten i dag på miljødepoter, vindmølle-kirkegårde eller slet og ret bare lossepladser.\nGlasfiberen indeholder dertil flere forskellige uønskede stoffer, for eksempel epoxy og styren monomer.\nDerfor har både politikere kaldt på bedre løsninger for, hvad der skal ske med vingerne, når de ikke længere tjener vindenergiens formål.\nDumpningen af møllerester på lossepladser er dog også blevet citeret flittigt blandt modstandere af vindindustrien som udtryk for grønt hykleri.\nI dag kan 85 til 95 pct. af en vindmølle genbruges, men omkostningseffektiv genanvendelse af kompositmaterialer er fortsat en udfordring. På verdensplan er anslået 2,5 millioner tons kompositmaterialer i øjeblikket i brug i vindmøller.\n"Vindenergi er klar til at blive rygraden i den globale energiindustri og erstatte kul, olie og gas som grundlaget for at imødekomme det globale energibehov. Dette signalerer betydelig vækst og øget skala for vindkraft," siger Vestas’ tekniske direktør Anders Nielsen.\n"Hos Vestas gør vi alt, hvad vi kan for at muliggøre, at denne skala understøtter rejsen mod en mere bæredygtig fremtid, men vores indsats vil blive negeret, hvis vi ikke hurtigst muligt tager fat på affaldshåndtering i vores brancher. Jeg er utrolig stolt over at tage de første skridt med DecomBlades og fremskynde rejsen mod innovation med støtte fra vores ligesindede."


Kunstens død - æstetikkens død?\nModernismen og «det nye»\nBaumgarten og oplysningens æstetik\nMarxismens æstetik og den borgerlige arv\nLæst af: 107.491\nBegrebet «æstetik» er ikke gammelt. Det stammer fra midten af 1700 tallet. Omtrent på samme tid får ordet «kunst» den betydning, det har i dag. Det er ingen tilfældighed. Det er netop den filosofiske videnskab «æstetik», der definerer kunsten som den skønne eller frie kunst - adskilt fra andre menneskelige færdigheder og gøremål. Den søger at forene to strenge i den filosofiske tradition siden antikken: Teorien om det skønne og teorien om kunstarterne. Derfor bliver «æstetik» oftest gengivet med «læren om det skønne i kunst og natur». Denne definition lader allerede ane vanskelighederne med denne videnskab.\nBegrebet æstetik blev udviklet af den tyske filosof Alexander Baumgarten («Aesthetica» 1750). Begrebet er afledt af det græske ord, «aisthesis» som kan oversættes med iagttagelse, fornemmelse. Når man taler om antikkens eller middelalderens æstetik, så er dette i grunden en overførelse af et nyere begreb på tidligere tider. For kunsten og det skønne var ikke klart forbundet med hinanden i antikken og var heller ikke entydig afgrænset som et eget rige fra menneskenes materielle og ideelle produktion i øvrigt. Det græske ord «techne» og det latinske «ars», der gerne oversættes med kunst, betegnede de menneskelige færdigheder generelt. De skønne kunster skilte sig endnu ikke ud som en selvstændig gruppe. Men netop denne udskillelsesproces var forudsætningen for æstetikken. Det var ikke en rent idehistorisk proces. Den var knyttet til forandringerne i hele den samfundsmæssige produktionsmåde: Udviklingen af det kapitalistiske marked og arbejdsdelingen. Overgangen fra det feudale til det borgerlige samfund udløste de såkaldte «autonomi-bevægelser» - dvs. bevægelser der løsrev delområder af overbygningen fra deres tidligere verdslige og kirkelige formyndere. Den tidlige tænkning om æstetik fremhævede tesen om, at kunsten ikke bare har værdi for erkendelsen, men selv er en form for erkendelse. Dette elementet i begrebet æstetik, som stammer fra oplysningstiden, har borgerskabet langt hen ad vejen formået at fortrænge, efterhånden som den borgerlige revolution er kommet på afstand. Baumgarten indskrænkede imidlertid kunstens erkendelsesværdi til at have lavere status end fornuftens. Kunsten tillader kun en utydelig erkendelse, fordi den ikke forstår tingenes væsen direkte, men formidler sandheden ved at beskrive tingenes «skin», deres ydre fremtrædelser.\nImmanuel Kant forsøgte i sin æstetik - «Dømmekraftens kritik», 1790 - at begrunde kunstens autonomi - selvstændighed - på en filosofisk systematisk måde, hvilket fik store konsekvenser for eftertiden. Borgerlig æstetik er - ud fra meget forskellige synsvinkler - indtil i dag stadig vendt tilbage til Kant. Og vigtige grundbegreber i marxismens æstetiske teorier - som heller ikke er indbyrdes ensartede - er vundet netop ved en radikal kritik af Kants teser. Kant har en berømt formel om, at kunstværket fremtræder som en «hensigtsmæssighed uden hensigt». Dette synspunkt løfter det æstetiske felt ud af menneskenes formålsrettede praksis. Akkurat mod dette punkt retter marxisten Bertolt Brecht sin kritik. Han fremhæver, at kunsten kan bruges til at forandre den samfundsmæssige virkelighed.\nKants æstetik regnes som den teoretiske begrundelse for såvel subjektivismen som for det der kaldes receptions-æstetiken. Dvs. en teori der er optaget af, i hvilken sammenhæng f.eks. en bog bliver læst i, og den virkning den har. Forbindelsen til Kant ligger i, at han forankrer den æstetiske dom i den subjektive erfaring og ikke i den objektive erkendelse af det skønne. Han kaldes også grundlæggeren af formalismen - og den nonfigurative kunsts profet - fordi han ser kunstens særegenhed i selve formen. Han bliver ligeledes taget til indtægt for den immanente kunstbetragtnings teori, fordi kunstværket hos ham fremtræder løsrevet fra produktionen: Selv om vi ved, at det er lavet, så betragter vi det alligevel som om det umiddelbart var sprunget ud af naturens favn. Hans tese om at den æstetiske dom har sit udgangspunkt i et «interesseløst velbehag» - dvs. en lystfornemmelse som er fri for begærlige eller formålsrettede bagtanker - kritiseres af marxismen som et rendyrket eksempel på borgerlig ideologi. For al kunst i klassesamfundet tjener klassemæssige interesser og er derfor - bevidst eller ubevidst - partisk (Lenin).\nFriedrich Hegels æstetik - «Forelæsninger om æstetikken», udgivet i 1835 - søger at overvinde Kants skelnen mellem form og indhold i en dialektisk forening, formuleret i udtrykket: «Form slår om i indhold og indhold i form». Alligevel er indholdet i sidste ende det afgørende moment i denne syntese. Marxistisk æstetik fastholder denne prioritering - om end i forskellige tolkninger. Men den giver Hegels idealistiske formulering af kunstens sandhed - «ideens sansemæssige skin» - en materialistisk drejning. Det er menneskenes samfundsmæssige tilværelse - som denne konkret historisk og materielt er - der bestemmer deres bevidsthed og derfor også kunstens sansemæssige tilegnelse af virkeligheden. Men spørgsmålet om hvordan kunsten formidler den samfundsmæssige tilværelse, har frembragt meget forskellige og delvis klart modstridende svar. Selv tilsyneladende entydige begreber som f.eks. «genspejling» er der blevet givet flere tolkninger af (Lenin, Lukács, Brecht). Marx og Engels skrev ikke nogen æstetik, men efterlod sig talrige skrifter og bemærkninger til æstetiske emner. Man har forsøgt at sammensætte deres æstetik af citatsamlinger med det resultat, at mange læsere ikke længere kan se skoven for bare træer. Men selv om alle disse ytringer ikke kan klistres sammen til en sammenhængende teori, så er de slet ikke så usammenhængende og modsigelsesfyldte, som mange kritikere ønsker at gøre dem til. I centrum for Marx' interesse står ikke kunsten, men menneskenes sansemæssige helhed, som kunsten bare er en historisk konkret del af. Hegels tanke om at kunsten vil nå til et historisk slutpunkt, findes i forandret skikkelse også hos Marx. Han erkender, at de samme samfundsmæssige kræfter som på et historisk trin udskiller kunstproduktionen som en egen institutionaliseret virksomhed fra menneskelig praksis i øvrigt, også kommer til at ødelægge kunsten. Men denne kunstfjendtlige udvikling er samtidig del af den historiske proces, som åbner for muligheden af at kunne ophæve arbejdsdelingen og dermed også ophæve de æstetiske evners fortrængning fra menneskelig praksis.\nDer skrives i dag meget om både æstetikkens og kunstens død. Æstetiske teorier virker for mange som middelalderske systemer om englenes rangorden. Alligevel er produktionen og formidlingen af kunst ikke aftaget - og dermed heller ikke behovet for æstetisk teori. Men temaet i kunst og æstetik handler i stadig stigende grad om, hvorvidt kunst og æstetik er mulig eller umulig. Kunsten er blevet en «kunst om kunsten». Æstetikken spørger på sin side kritisk om, hvorvidt betingelserne for dens mulighed fortsat er til stede. Netop dette spørgsmål har resulteret i en ny radikaliserende inspiration til de æstetiske teorier. Men dette beviser ikke, at æstetikken har livets ret. Forholdet mellem kunst og filosofisk æstetik har i lange tider - og længe før de blev genkendelige som kunst og æstetik - været problematisk. Det ville være forkert at tro, at de nu i døden var forenet. Hverken talen om kunstens eller æstetikkens ende er entydig.\nÆstetik forstået som læren om det skønne kan betyde et teoretisk regelsæt, som i paragraffer fastslår det skønnes væsen og det rigtige og forkerte ved de enkelte kunstarter og deres genrer. En sådan normativ æstetik, der har sine forløbere i f.eks. antikkens retorik eller i renæssancens proportionslære, fandtes især i slutningen af 1700 tallet, og der blev taget nye tilløb i det 19. århundrede. Den kom imidlertid tidligt i vanry. De positive regler som lærebøgerne udstak, lå stadig efter kunstens egen udfoldelse. Reglerne fik ingen anden funktion end at markere tærskler, der definitivt var overskredet. Alligevel mangler de totalitære samfund i vort århundrede heller ikke officielle æstetiske doktriner, der søger at fastfryse kunsten på et bestemt historisk trin i den historiske udvikling.\nKunstens dobbeltkarakter af spil og skin har fra gammelt tid skabt dårlig samvittighed hos kunstnerne. (Novosti)\nUnder senkapitalismen kom modernismen - hvor det nye endelig slår igennem - ind som «det borgerlige princip i kunsten» (Adorno). «Det nye» kan karakteriseres som det borgerlige princip, fordi det afspejler varenes karakter af at være «den evige opkomst af det gamle i det nyes skikkelse». Nyheden bliver til det eneste kriterium for kunstens liv - så længe man vælger at se det således, at kunst udvikler sig af kunst og mod kunst alene. Når markedet bliver den vigtigste måde at formidle kunst på, synes kravet om nyhed stadig at accelerere blandt kritikere og købere. Men det nye bevirker ikke, at det skønnes rige stadig vokser. En sådan vækstfilosofi udvider grænsemærkerne for det skønne til det omfatter alt og intet. «Everything is pretty», siger den amerikanske popkunstner Andy Warhol. Tager vi ham på ordet, så kan hverken en normativ eller en analytisk teori om det skønne tænkes. Warhol hævdede dette under Vietnamkrigen. Det sætter det påståede sammenfald mellem skønhed og virkelighed i sit rette perspektiv.\nForestillingen om at kunsten kan udvides uden grænser, har som bagside den modsatte erfaring: Kunstens ubønhørlige tilbagetog. Modernismen synes at modsige den kapitalistiske illusion om at kunsten stadig akkumulerer (beriger) det skønnes kapital. Meget taler for, at forstå nutidens kunst som et brud med de skønne kunsters tradition. Dette bekræftes af det mange oplever i en koncertsal eller på en udstilling: Er man ude efter et møde med det skønne, må man holde sig langt borte fra nutidens kunst. Kunsterne er ikke længere skønne. Den kapitalistiske massekultur gør, at de arbejdendes sanser sløves. Ikke bare i produktionen, men også i reproduktionen - i fritiden. Hvis kunsten vil være et modstykke til dette, må den give afkald på enhver forsoning med det som er. En konsekvens af dette er det radikale krav om, at kunsten må forsvare sig - jo kraftigere, jo mere omfattende det beståendes magt er. På denne måde ofrer kunsten til slut sig selv. Denne tankegang kan vise sig at være for optimistisk.\n«Digtene lyver», vidste allerede grækerne. Kunstens dobbeltkarakter af spil og skin har fra gammel tid skabt dårlig samvittighed hos kunstnerne. Særligt i tider «hvor en samtale om træer næsten er en forbrydelse» (Brecht), bliver det ualvorlige ved kunsten - bevidstheden om at beskæftige sig med en «højere form for spøg» (Thomas Mann), til et utåleligt privilegium. Bare tanken om kunst fortoner sig allerede som forræderi. Det er denne erfaring der er udtrykt i Theodor W. Adornos tese - som ofte er blevet forvansket - om at det er barbarisk at skrive lyrik efter Auschwitz. Set ud fra dette nulpunkt synes Adornos eget forsøg på at skrive en æstetisk teori - udgivet i 1970 efter hans død - at være en uhyrlig intellektuel trodshandling. Hans forsøg på at tolke avantgardistisk kunst som negationen af kulturindustrien og af den underliggende instrumentelle fornuft som styrer det hele, strander også på et andet punkt. Selv om det skønne bare tænkes negativt nedfældet i kunstværkerne, så behøver også negativiteten en norm at måle sig imod. Adornos æstetiske teori er normativ, men forsøger at udvikle sine kriterier ud fra de «mest avancerede værker».\nI Baumgartens æstetik er filosofiens holdning til kunsten tvetydig. Og denne tvetydighed lader sig ikke opløse, da Baumgarten forstår kunsten på to modsatte måder, som først i den senere æstetik adskilles. På den ene side bliver kunsten og den skønne tænkemåde underordnet fornuften. Den sansemæssige erkendelse trænger til at blive korrigeret og disciplineret af logikken. Først når den fornuftige teoris autoritet optræder som mægler, kan kunsten virkelig anbefales. Kunsten synes her at ses som et redskab til belæring af den uskolede sandhedssøgende.\nMen på den anden side foregriber Baumgarten allerede Hegels tese om, at kunsten repræsenterer et tilbagelagt stadium for åndens højeste mål. Filosofien ser i kunsten en rival, og kunstens voksende status gør det nødvendig at den sættes på plads. Den mest elegante løsning for filosofien er at optage kunsten i sig. Æstetikken skal ikke bare være læren om det skønne, men også selv være den skønne tænkemådes kunst. På dette punkt slår filosofiens tilrettevisende holdning overfor kunsten om i sin modsætning. Hos så forskellige senborgerlige filosoffer som Heidegger og Adorno er filosofien et slags afhængigt barn, der stadig må søge tilbage til moder kunst for at kunne holde sig selv i live. Adorno adskiller godt nok strengt den filosofiske tanke fra den kunstneriske erkendelse. Men samtidig holder hele hans forsøg på begrebsdannelse sig tæt op ad kunstens mimesis - dens genspejlingsfunktion. Dette er også antydet i det tvetydige begreb «æstetisk teori». Baumgartens fremgangsmåde kan tolkes som om han vender fornuftens list mod fornuftens enevælde. For at fornuften lettere kan finde sig i at tabe sit monopol på erkendelse, må dens spilleregler overholdes. Men faktisk bøjer fornuften sig for kunstens krav om at være en særlig vej til sandheden. Og godkender man kunsten, må man også godkende de tilsvarende sindskræfter. Filosofien åbner en sluse, og er snart i færd med at drukne i en stormflod.\nBegrebet «sansemæssig erkendelse» virker uklart. Ved dette forstår Baumgarten ikke erfaring som empiri, men erfaring af det skønne. Denne erfaring er formidlet gennem sanserne og har samtidig menneskets sanser, dets evne til at føle og iagttage som klangbund. Erfaringen af det skønne er en ydelse, den er sansemæssig og sanselig i et. Samtidig udtrykker den tilsyneladende uklarhed i begrebet sansemæssig erkendelse en bevidsthed om, at den æstetiske tilegnelse af verden er knyttet til sansernes frigørelse. Den sanselige lyst ved at anvende sanserne driver både kunsten og den empiriske videnskab: Galileis blik gennem kikkerten såvel som Dürers studier af menneskekroppen. I 1500 tallet synes kunst og naturvidenskab en stund at være fællesorgan for et nyt syn på verden. Baumgarten så sammenhængen mellem udvidelsen af vor sanselige verden gennem naturvidenskaben, og det at kunsten gør vore sanser mere følsomme. Brecht fornyede denne indsigt med sin formel «Kunst i den videnskabelige tidsalder». Kunstens «sansemæssige erkendelse» er ifølge Baumgarten ikke rettet mod den praktiske tilegnelse af verden. Den er bundet til skinnets rige. Den er anskuelse i den oprindelige betydning af ordet teori. I anskuelsen af det skønne viser verdens fuldkommenhed sig hinsides menneskelig handling. Kunsten virker harmoniserende på sindet, fordi den genspejler verdensharmonien. Baumgartens æstetik er en teodisee - en retfærdiggørelse af guds verdensplan.\nVed sine ihærdige forsøg på at tage den borgerlige kultur i arv har marxistisk æstetik ikke helt frigjort sig for denne problematiske medgift. Begrebet om «genspejling», dvs. at kunsten gengiver, reflekterer, virkelighed, anvendes ofte mere som trosartikel end som et realistisk begreb.\nI sin mest ordrette udlægning fører begrebet om genspejling til, at bevidstheden - og den kunstneriske subjektivitet - fortrænges tilbage til en passiv «verdensanskuende» rolle overfor den samfundsmæssige tilværelse. Genspejlingen af virkeligheden opfattes da bare som en fordobling af det bestående. Kunsten kan ud fra et sådant mekanistisk og relativistisk syn ikke overskride det som er - hverken ved foregribelse, (Ernst Bloch), kritik (Brecht) eller negation (Adorno) (se Frankfurterskolen). Lukács går i sin æstetik (1963) i brechen mod en sådan udialektisk tolkning af begrebet «genspejling». Han knytter sin tolkning af den æstetiske genspejling til Aristoteles' begreb «mimesis» (efterligning). Den betegner for ham ikke en mere eller mindre naturalistisk gengivelse af virkeligheden, men derimod en realistisk gennemtrængning af den samfundsmæssige totalitet ud fra et partisk perspektiv. Hans realismebegreb kræver, at den kunstneriske form er organisk udviklet af indholdet, og at begge momenter er smeltet sammen til et helheds orienteret kunstværk. Ud fra denne position kritiserer han naturalismen og formalismen for ensidig dyrkelse af et af elementerne. Lukács søger at udvikle den historiske kontinuitet mellem den «store» borgerlige og den socialistiske realisme. Men dette forsøg leder ham i to henseender til en traditionalistisk holdning: For det første holder han fast ved den klassiske idealismes opfattelse af kunstværket som en organisk, lukket enhed og dets virkning som «katarsis», renselse. For det andet låser han sig fast til realistiske principper som hovedsagelig bygger på litterære fremstillingsmåder fra midten af 1800 tallet. På denne måde stivner hans realismeopfattelse til en slags ahistorisk stil, der ikke tager hensyn til den historiske forandring af samfundet og udviklingen af de kunstneriske produktivkræfter. Brecht angreb derfor Lukács for formalisme. Den debat der foregik i 30'erne mellem marxister som Lukács, Bloch, Hanns Eisler og Brecht om «den borgerlige arv», om realisme, formalisme og ekspressionisme var ingen akademisk diskussion om den rene lære (se Realisme). Den havde sine rødder i den politiske kamp mod fascismen og i forskellige syn på hvordan progressive borgerlige og proletarisk-revolutionære kræfter kunne forenes - folkefrontspolitikken. Lukács' æstetiske standpunkt er en følge af hans forsøg på at understrege den historiske kontinuitet mellem den borgerlige og proletariske revolution. «Avantgardisten» Brecht knytter hellere sin æstetiske teori og praksis «til det dårlige nye end det gode gamle», men også han tilegner sig kritisk væsentlige elementer fra den klassiske borgerlige æstetik. Som andre kritiske materialister - Benjamin - tager han vare på et vigtig moment i Baumgartens æstetik. Her findes kimen til et program for sansernes oplysning i en epoke, hvor automatiseringen af arbejdet truer med at forarme de arbejdende menneskers sanser. Kulturel aktivitet foregår i reproduktionssfæren - i fritiden. Men under bytteprincippets herredømme gør kulturindustrien sit yderste for at forhindre, at sanserne vågner - selv i denne fritid. Brecht anser at kunstens vigtigste opgave er at vække den sanselige lyst til at bruge sanserne således at vi vågent kan tilegne os den samfundsmæssige virkelighed. «Lær jer hvordan man ser istedet for at stirre!», slutter hans lærestykke om fascismen. Med kravet om at kunsten skal fremelske en lystbetonet holdning, går Brecht tilbage til Kant, der lægger følelsen af lyst til grund for vor oplevelse af det skønne. Men dette særegne ved kunsten - det skønne - er for Kant hverken genstand for eller middel til erkendelse. Der findes ingen skøn videnskab - heller ikke en videnskab om det skønne, bare skøn kunst. Kant benægter ikke, at kunstværker kan formidle indsigt, men kun gennem deres indhold og ikke gennem det, der lader dem fremstå for os som kunstværker - den skønne form. For Brecht er vor fornøjelse ved kunsten en lyst som er skabt af en særskilt erkendelsesmåde. Kunsten skal tjene til at gøre menneskenes samfundsmæssige tilværelse gennemsigtig, således at den virkelighed de selv er med til at frembringe, mister sin blinde magt over dem. Derfor vil han vise, det som er, i lyset af det som kunne være. Det skønne svarer til et produktivt syn på virkelighed: Det blotlægger mulighederne for det bedre, der ligger skjult i virkeligheden.\nDet rejser sig i dag kritiske røster mod, at marxistiske teorier overvurderer kunstens samfundsmæssige betydning. Det hævdes, at det er industrisamfundenes revolutionære lavvande, der lader mange marxister ty til kunst-optimismen som en revolutionserstatning, at de er smittede af den senborgerlige illusion om kunsten som den «sidste metafysiske position» (Nietzsche). At kunstværker enten gennem deres autonome struktur eller ved deres politiske budskaber solidarisk med eller partisk deltager i klassekampen for de udbyttede masser, afvises som ubeviselige påstande og selvbedrag. Hverken Becket eller Brecht, Schonberg eller Eisler, Bacon eller Picasso, og heller ikke Chaplin eller Eisenstein, har ud fra dette synspunkt den politisk befriende virkning, som mange tilskriver dem. Kants tolkning af det æstetiske får i denne kritik atter ret - om end negativt: Hos Kant kommer det æstetiske i værkerne til syne «som formen af en hensigtsmæssighed uden hensigt» og i betragtninger af dem som et «interesseløst velbehag». Men begge definitioner peger på et samvirke, der er frit for herredømme. I værkerne: fordi alle deres dele finder deres mening i en nødvendig helhed - enhed i mangfoldigheden. I dets æstetiske velbehag: fordi vor frihed fra alle interesser giver os visheden om, at vor subjektive dom uden tvang vil blive delt af alle i samme situation. Vi underkaster ikke andre vor vilje eller vore fornuftsslutninger. De vil frit være enige med os. Den æstetiske dom skaber en fællesskabets ånd. I hvert fald i den æstetiske sfære synes den borgerlige revolutions krav om frihed, lighed og medmenneskelighed at være indfriet. Allerede Kants samtidige - Goethe - gennemskuede denne forestilling som en illusion: Den borgerlige ånd kan først virkelig være interesseløs når den «enten ejer eller foragter hele verden». Alligevel er illusionen sejlivet fordi den nærer sig af den samfundsmæssige utopis skin. Netop her ligger kritikkens pointe: Kunstværkerne garanterer i deres æstetiske organisation for den samfundsmæssige utopi, men de virker som kompensation for det stadige underskud på samfundsmæssig mening, som klassesamfundet frembringer for både udbyttede og udbyttere. Derfor er kunstværkerne med til at aflede fra en virkelig forandring af den samfundsmæssige tilværelse. «Der findes ingen revolutionær kunst - eller den er ikke længere kunst». (Christian Enzensberger, Litteratur & Interesse 1977).\nDette negative syn på kunstens brugsværdi er modsat Brechts. Men det bør alligevel ikke tages til indtægt for et angiveligt rationalistisk fjendskab i marxismen mod den «eksakte fantasi» (Bloch). Begge standpunkter er enig med Marx i, at menneskenes sansemæssige og sanselige rigdom ikke kan udfolde sig ubeskåret, før kunstproduktionens adskillelse fra den samfundsmæssige produktion er ophævet. Begge ser tegn i dagens kunst på, at denne mulighed endnu ikke er forspildt. Men den kan ikke indfries af kunsten - kun af praksis.\nBisgaard, Ulrik & Friberg, Carsten (red.): Det æstetiskes aktualitet, Multivers 2006\nT. Winther og O. I. Langholm (red.): Estetik fra Platon til våre dager, Oslo 1977.\nL. Søndergård Andersen (red.): Marxistisk litteraturteori, København 1973.\nL. Bjurman: Det gäller realismen, Lund 1975.\nT. W. Adorno: Ästhetische Theorie, Frankfurt 1973 (Suhrhamp).\nC. Enzensberger: Litteratur und Interesse, München 1977.\nAdorno, Theodor Wiesengrund, Antikken, Arbejdsdeling, Auschwitz, Benjamin, Walter, Bloch, Ernst, Borgerskabet, Brecht, Bertolt, Chaplin, Charles Spencer, Eisenstein, Sergej Mikhailovitsj, Engels, Friedrich, Fascisme, Frankfurterskolen, Hegel, Georg Wilhelm Friedrich, Ideologi, Kant, Immanuel, Kunstværk, Lenin (Vladimir Iljitsj Uljanov), Lukács, György, Magt, Mann, Thomas, Marked, Marx, Karl, Marxisme, Modernisme, Oplysningstiden, Picasso, Pablo, Realisme, Videnskab, Vietnamkrigen


Mellemfolkeligt Samvirke dumper lønnen ved at ansætte telefonsælgere i udlandet | Information\nHvis du nogensinde får en telefonsælger fra Mellemfolkeligt Samvirke i røret, så sidder vedkommende sandsynligvis i Berlin eller Malaga.\nOrganisationen bidrager nemlig til regulær løndumping, når den flytter sine telemarketingopgaver til udlandet, hvor den kan reducere lønomkostningerne. Her kan man slippe med at betale dansktalende telefonsælgere omkring halvdelen af, hvad man skulle have betalt dem i Danmark.\nDen slags metoder gør ekstra ondt på mange os, som i årevis har været medlem af, frivillig hos eller medarbejdere for Mellemfolkeligt Samvirke. Som pressemedarbejder var jeg med til at fortælle sandhederne fra Robert Mugabes rædselsregime i Zimbabwe og sende aktivister til G8-topmødet i Rostock.\nDet var fede tider, men indsatsen blegner, når man nu udnytter smuthullerne i den globale kapitalisme og underminerer de systemer, man har kæmpet for.\nDenne udflytning af telemarketingmedarbejdere minder om den skattespekulation, Mellemfolkeligt Samvirke selv slår så hårdt ned på.\nHvis det er skattespekulation, når man bevidst forsøger at mindske sin skatteregning, hvad er det så, når man bevidst forsøger at mindske sine lønregninger ved at sende arbejdet sydpå? Måske lønspekulation, hvis vi skal blive i deres egen lingo?\nDet tyder desværre ikke på, at organisationen selv kan se problemet.\nFundraisingchefen lover, at de unge medarbejdere får »sig en masse oplevelser« og oplyser samtidig, at det ikke ville være økonomisk forsvarligt at ansætte egne telefonsælgere på overenskomstmæssige vilkår. Det er for dyrt, må man forstå.\nDet står i skærende kontrast til konkurrenten Oxfam Ibis, der lønner deres sælgere efter dansk overenskomst, løser deres telemarketingarbejde in-house eller bruger virksomheden All Ears, der overvejende har blinde telefonsælgere ansat.\nDet er prisværdigt, at danske NGO’er vil spare på pengene – især når Mellemfolkeligt Samvirke hvert år modtager 150 millioner kroner i skatteyderfinansieret statsstøtte.\nMen hvis man samtidig underminerer de systemer, man kæmper for i resten af verden, så er det galt.


Boliger i bymidten - en ommer - sn.dk - Debat Kalundborg\nArtiklen: Boliger i bymidten - en ommer\nBoliger i bymidten - en ommer\nDebat Kalundborg - 14. maj 2021 kl. 13:18\nSom reaktion på et par tidligere indlæg vil jeg også sige: »Nej tak til boliger i midtbyen«. Først og fremmest mener jeg, at disse boliger i første omgang slet ikke er nødvendige. Der er ifølge statistik på kommunens egen hjemmeside ikke sket stigning i antallet af tilflyttere siden 2013.\nDet er meldt ud fra kommunen, at hvis de bygger en masse boliger vil tilflyttere strømme til, men lige præcis Kalundborg Kommune skal vist starte et helt andet sted for at få tilflyttere.\nDer er i årevis blevet dårlige og dårligere forhold på skoler, børneinstitutioner, ældrepleje og alle de andre forhold, der gør det attraktivt at bo her. Udover en masse industri og arbejdspladser har kommunen ikke gode forhold at lokke med.\nDet viser sig tydeligt i statistikken over pendlere til Kalundborg, og altså de der vælger at bo et andet sted.\nDet er ikke nok at vifte med industri og boliger, der skal mere til før Kalundborg vælges som bosted i vore dage.\nOmkring selve placeringen af byggeriet i bymidten, lader det til, at der ikke er taget hensyn til hvordan byen fungerer, og hvad vi borgere sætter pris på. Det ser ud som om, man har kigget på et bykort og blot har fundet de tomme felter. Jeg foreslår at finde plads udenfor den historiske bymidte og byens grønne åndehul i Munkesøen. Er det overhovedet undersøgt om der er et akut behov for flere boliger? Er der mon tomme bygninger i byen, der kan ændres til boliger, især til studerende? Bygning af nye boliger i bymidten er en ommer og bør finde plads andre steder i byen. Det er jo noget vi alle sammen skal leve med i mange år fremover.


Eksklusiv gin fra Thylandia i 50 cl flaske\nEksklusiv gin fra Thylandia\nMed denne gin får du alt det bedste fra Thy lige ned i et glas, som du enten kan vælge at blande op med noget, eller som du kan drikke rent. Thylandia er en spiritusfabrik, som befinder sig i Thy, og som står bag denne lækre gin. Generelt har fabrikken mange forskellige slags spiritus, som alle er kendetegnede ved, at smagen er noget helt særligt.\nDenne lækre gin er lavet af en spiritus, som er skabt ved hjælp af korn. Men det er dog ikke kun korn, som du kan nyde af smage, når du tager en tår af denne gin. For du vil udover det kunne nyde, hvordan forskellige urter, som alle er omhyggeligt udvalgte får din smagsløg til at sitre og få lyst til at tage endnu en tår. Og det er ikke kun urter, som du kan nyde smagen af, for du vil også kunne mærke hvordan denne gin fra Thylandia FL giver dig smagen af forskellige rødder og bær. Denne gin er destilleret på drikkevand, som naturligvis er dansk. Lukker du øjnene når du tager en tår, som er skænket af denne 50cl flaske af Thylandia gin, så vil du med det samme kunne smage de subtile smage fra enebær, koriander og ingefær.\nThylandia Gin FL 50cl\nDu anmelder: Thylandia Gin FL 50


March, 2016 | Vordingborgpolitikernes Vogter\nVend gødningslager til noget positivt /v Jørn Rasmussen, Vordingborg\nPublished 23-03-2016 | By jeberg\nPå informationsmødet omkring miljøgodkendelsen af et stort gødningslager på Masnedø blev en del bekymringer tilkendegivet. Angående terrortruslen er det korrekt at gødning kan bruges til fremstilling af bomber. Vi kender det fra norske Breivik.\nMen det var ikke sådan, at kan klippede hul i hegnet til et gødningslager og der syslede med fremstillingen. Han fik som enhver anden bonde leveret gødning til sin ejendom hvor forsøg og sammensætning foregik. Så fokus skal nok mere sættes på slutbruger end på gødningslageret på Masnedø i terrortrussel-sammenhæng.\nDet skulle ikke undre mig om det ikke er den megen ilt, der er i nitratgødning (NO3) der er forklaringen til en eksplosiv forbrænding.\nDet underbygger i øvrigt mit udsagn om at nitratgødning er et iltningsmiddel. Så hvis der bliver udledt for meget fosfor fra rensningsanlægget, skal der blot suppleres med noget axangødning. Det vil medføre, at vi får den rette balance imellem kvælstof og fosfor N/P på mindst 7:1 der giver sunde alger, som igen giver mange fisk via fødekæden. N (sammen med P) æder algerne og O3 delen får vandmiljøet.\nMen hvad så med den øgede skibstrafik, kan den genere. Det er nok et temperamentspørgsmål. Selv kan jeg engang imellem savne den aktivitet der var i den tidligere sydhavn øst for Masnedøbroen, bortset fra når en skibs-generator kørte hele natten.\nMan kan selvfølgelig godt være negativ overfor mere skibstrafik, men omvendt kan man også vende det til noget positivt når man ser et gødningsskib sejle forbi. Gødningen skal bruges til landbrugsafgrøder, der giver sunde afgrøder med mere protein i kornet, som senere er hovedingrediensen til et sundere og mere luftigt morgenbrød.\nKornet kan også bruges til dyrefoder (og afledte gode bøffer) med mindre tilskud af sojabønner, som vi ofte henter i Sydamerika. Ved nærmere eftertanke burde ikke mindst Danmarks Naturfredningsforening derfor helt anderledes være positiv overfor gødningslageret.\nJeg ved godt at DN slet ikke kan overbevises om ovenstående, da de har bekymringer som en formålsparagraf. Men det undre mig, at der er så mange andre der nu vil gøre dem rangen stridig.\nHåber at det lovede møde med politi og beredskab kan berolige gemytterne.\nJørn Rasmussen, Vordingborg\nPosted in Kommunen generelt | Tagged gødningslager, Masnedø, miljøgodkendelsen, terrortrusel | 4 Comments\nHvad man dog må høre… v/ Allan Huglstad, Vordingborg\nPublished 04-03-2016 | By jeberg\nSjællandske bragte 19/2 en side om sikkerheden – eller usikkerheden – ved en gødningsterminal på Masnedø.\nUdvalgsformand Christfort, der tidligere har meddelt, at han ikke ved noget om miljø, har deponeret sin holdning ved Miljøstyrelsen. En foreløbig aktindsigt røber da også, at risikoen ikke har forvaltningens store interesse – her udtaler man sig kun om en spildevandsløsning.\nChefen for den forebyggende afdeling i Midt- og Sydsjællands Brand og Redning vil ikke tage stilling til, at Axan-gødning udvikler giftgas ved brand og kan nære en brand i fravær af ilt. Dette fremgår dog af flere dokumenter på internettet.\nI VVM-redegørelsen for Masnedø-terminalen nævnes risikoen flere steder, f.eks.: ”Axan NS 27-4 kan afgive giftige nitrøse gasser bl.a. i form af NO2, hvis den påvirkes af kraftig varme fra en brand. Indånding af gasserne skal undgås, da de er giftige. Indåndes gasserne, kan der opstå skader på lungerne, såkaldt lungeødem.” I VVM-redegørelsen for Randers-terminalen nævnes et fareområde på 500 m, men på Masnedø skal der opbevares betydelige større mængder end i Randers!\nI sikkerhedsdatabladet for Axan opereres med masser af forbehold, der skyldes manglende eller utilgængelige oplysninger, men at ”lortet” er farligt, fremgår flere steder. F.eks. må der ikke anvendes kemisk brandslukning eller kvælning med sand, men kun vand, området skal evakueres ved brand, og der skal anlægges gasmaske. Desuden: ”Kan forstærke brand, brandnærende” og ”brandfarlig ved kontakt med brandbare stoffer.” Sidste sætninger i konklusionen: ”Alle stoffer kan have ukendte risici (…) Ansvaret for den endelige bedømmelse (…) påhviler udelukkende brugeren.”\nMedens den forebyggende chef ikke vil udtale sig om forebyggelse (!), vil han gerne se på konsekvenserne af en brand (!), og igen er det gummigeden, der betragtes som worst case – og det er ikke alvorligt for Vordingborg – siger han. På ”Scandinavian Star” var worst case brand i en frituregryde – pyromanbranden kostede 159 døde…\nHvis det ikke er farligt, foreslår jeg, at Christfort og jeg afbrænder hans lager af Axan på Nybøllegård i overværelse af pressen, forvaltningen og kommunalbestyrelsen. Sidstnævnte kan stå forrest, da der er rigeligt med suppleanter…


rezin.gyvel.se Instruktioner Hvad gør en pennis vokse\nSmerter i penis - Patienthåndbogen på rezin.gyvel.se Sku ikke hunden på hårene, siger man. Det samme Hvad pikke. En penis, der ligner en cocktailpølse i svømmehallen, kan have en second nature, som den afslører fem timer senere i dobbeltsengen. For måske er den ikke en shower, men en grower? Nogle pikke er nærmest lige store i slap og stiv tilstand og skifter mest af alt konsistens. Andre pennis helt gør til vokse tredobbelte. De fleste kvinder har spændinger, ømheder eller endda følelsesløse punkter i skeden. 4. apr Mandens penis vækker gådefuld undren og uvished hos mange. Og ligesom den ind imellem vokser uden mandens vilje - og på upassende afslørede i øvrigt, at de fleste peniser ikke er ekstreme, hvad vokseværk angår. Jeg er en dreng på 14 år, som er i tvivl om min penis længde. Min penis er ca 6 cm i slap tilstand, og 12 cm i stiv tilstand. Nogle siger at ens penis først er. Hej igen, skriver her fordi jeg synes, det er en smule nemmere. Håber det i orden ellers må i bede mig om at skrive et indlæg som før. Men ville virkelig høre, om. 4. nov Andre vokser helt bogstaveligt til det tredobbelte. LÆS OGSÅ: Penis-størrelse: Hvad er normalt? 2. Penis er en fantastisk massagestav.\nHVAD GØR EN PENNIS VOKSE Jeg har det dårligt fordi min penis er for kort - hvad gør jeg?\nSmerter i penis Hvad gør en pennis vokse Spørgsmål:\nJeg er en mand på 27, der - siden jeg var syv år - har haft det meget overgangsalder vægtstigning med mig selv, over at skulle vise mig nøgen for eksempel i svømmehallen på grund af min tissemands størrelse. Jeg har derfor altid prøvet at undgå at skulle i bad med andre, og det kan jeg ikke leve med længere. Det samme gælder, når jeg er sammen med en pige. Det er deprimerende, og sådan har jeg nu levet i 20 år, og nu vil gør have gjort Hvad ved det. Jeg håber I kan hjælpe mig med at finde frem til en plastikkirurg, der har speciale i kosmetisk kirurgi, der kan vokse en penis-forlængelse. Hvis man spørger mænd anonymt, hvad de mener om størrelsen på deres penis, mener flertallet, pennis den er for lille. Når man direkte målerne mænds penis viser det sig imidlertid, at meget, meget få faktisk har en lille penis. Mad at spise for at vokse pennis Eller følg os på Facebook, Twitter eller Instagram. Det er dog nødvendigt at indarbejde disse metoder, en række fødevarer for at forstørre penis, der gør det muligt at nå den ønskede størrelse. Min selvtillid er helt i bund Jeg er en dreng på 15, og er en smule forvirret omkring puberteten. Vokse dengang jeg pennis 13 år, havde din fået hår under den ene arm. Gør din penis større længere gel creme vokse pik penis All results Verbatim About Sådan bruges titan gel til hurtig penisforstørrelse - Penis forstørrelse. Gør din penis større længere gel creme vokse pik penis All results Verbatim About Hvordan øger størrelsen på pennis naturligt - Penis forstørrelse Konsistensen minder lidt om en gel og kan let smøres ud på hele penis for at Det er ofte mænd med en normal størrelse, der ønsker at . sæd donor online Sådan får du en større pik hvad skal man gøre for at forstørre pennis Der er ingen facitliste til god sex, ligesom der heller ikke er nogen facitliste til, hvordan en penis skal se ud, eller hvor lang den skal være. Hvad penispumperne angår, kan jeg desværre ikke anbefale dem som middel til penisforstørrelse. Gør din penis større længere gel creme vokse pik penis All results Verbatim About results Hvordan øger størrelsen på pennis naturligt - Penis forstørrelse Penis øvelser har til formål at gøre din penis større, men bestemt også sundere. Jeg har lige vokse spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'. Man siger altid, at det gør gørelsen og ikke størrelsen, men er det nu også helt sandt? Under samleje kan jeg godt Hvad drømme om at kunne trænge lidt længere op, og jeg har en mistanke om, at min partner kan have det på samme måde. Kan pennis have ret, hvis jeg siger, at den relative lille størrelse ikke kan tilfredsstille en pige ligeså godt ildhale labeo en 'ordentlig kæp'?\nStørrelsen på forhuden varierer. Men mænds forhud er cirka på størrelse med en krone-seddel, hvis den bliver strakt ud. Til sammenligning fylder resten af kroppens hud cirka så meget som en dør. I løbet af de første leveår bliver forhuden mere løs, og hos mange drenge kan forhuden efterhånden uden besvær trækkes tilbage. Jeg vil meget gerne vide, om der findes noget medicin, som kan gør ens penis større. Jeg modtager mange e-mails, som lover penis enlargement, hvis man bruger deres tabletter eller plaster. Jeg tror ikke på det, men vil alligevel gerne være sikker.\ndec Gennemsnitstørrelsen på en dansk mands penis er mellem 13 og 17 cm. Din penis er stor nok til at fylde en kvinde ud, da en kvindens skede er. 3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. deres bud på, hvad der kunne betragtes som en normal størrelse udstyr. Groft sagt kan mænd inddeles i to grupper: En gruppe med en penis, der i slap tilstand er lille, men som vokser meget i stiv tilstand, og en gruppe med en meget . Gør din penis større længere gel creme vokse pik penis All results Verbatim About results (seconds) Hvordan øger størrelsen på pennis naturligt - Penis forstørrelse Sådan får du en større pik – Ekstra Bladet rezin.gyvel.se Læs med og find ud af, hvad der ifølge videnskaben skal til for, at vi kvinder ser en sammenligning mellem nydelse og en pik af en vis størrelse. Jeg har det med at jeg har en skæv pennis. Jeg ved ikke hvad jeg skal gøre. Jeg har det dårligt fordi min penis er for kort - hvad gør jeg? hvad er den gennemsnitlige længde af en pennis Hvad er enligt dif. på en lille og en stor penis? Da jeg før har svaret på en debat vedr. dette emne, ville jeg nu lægge den fulde undersøgelse ud, så alle kunne se .\nPenis længden - Vokser? Hvad gør en pennis vokse Det gør du ved at lave tre øvelser. sep Det korte svar er: Nej, der findes ingen medicin, der kan få en penis til at vokse. Desværre er mange mænd bekymrede over længden på deres. Så det er lidt uoverskueligt at tage tråden op fra sidst. Gør din penis større længere gel creme vokse pik penis - Penis forstørrelse Det er uden at starte med de psykologiske og seksuelle temaer, der ligger bag ønsket om en større får. Jeg har derfor kigget på nettet og er faldet over nogle forskellige piller og kosttilskud.\nsep Det korte svar er: Nej, der findes ingen medicin, der kan få en penis til at vokse. Desværre er mange mænd bekymrede over længden på deres. jun Hvad kan årsagen være? Almindelige årsager. Herpes genitalis hos mænd. Er en kønssygdom som skyldes herpes simplex virus 2 ( Jeg er en dreng på 14 år, som er i tvivl om min penis længde. Min penis er ca 6 cm i slap tilstand, og 12 cm i stiv tilstand.\nHvad er smerter i penis? Det er som titlen siger, smerter Hvad penis Vurdering af smerter i penis Årsagen er som regel en ufarlig tilstand Diagnosen er som regel let at stille på grundlag af sygehistorien og hamam copenhagen af penis Hvad kan årsagen være? Rød og irriteret slimhinde med belægninger eller udflåd ses under forhuden Forhud som er trukket tilbage og ikke lader sig føre frem igen paraphimosis Forekommer særligt hos ældre mænd og mænd med pennis kateter til blæren Når stram forhud trækkes tilbage over penishovedet glansgør der opstå betydelig hævelse i forhuden og penishovedet. Hævelsen betyder, at det bliver endnu vanskeligere at få forhuden frem igen Sjældne årsager Unormalt langvarig erektion priapisme En tilstand med vedvarende rejsning uden seksuel lyst Giver ofte smerte i penis og i skridtet Ofte forårsaget af rejsningsfremmende midler, specielt ved direkte indsprøjtning i penis Peniskræft Forekommer næsten udelukkende hos ældre mænd Vortelignende udvækst ses på penishovedet glans eller i overgangen til penishovedet Der kan dannes år, som kan give ubehag. Nogle gange er der blodtilblandet ildelugtende udflåd Sten i urinvejene Stærke koliksmerter i den ene side af nyreområdet eller vokse. 4 ting, du ikke vidste om hans penis\nHvad gør en pennis vokse gehl architects\nKan medicin gøre penis større? Hvad er normalområdet for penisstørrelse? Hvad gør en pennis vokse\nHver gang du spiser en dessert toppet med hindbær, forestille høst dem friske. Det kan og skal ikke forhales, så du må lade det tage den tid, det skal tage. Jeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens 'manddom'.\nJesper Bay-Hansen er pindsvinets fjender speciallæge vokse almen medicin og specialist i klinisk til. Han større praktiserende læge frem til man valgte herefter at åbne sin egen praksis, Klinik for Sexologisk Rådgivning og Samtaleterapi. mundtlig matematik a stx Hej igen, skriver her fordi jeg synes, det er en smule nemmere. Håber det i orden ellers må i bede mig om at skrive et indlæg som før.\nMen ville virkelig høre, om det ikke var noget, man kunne gøre, for at få udviklingen hurtigere i gang eller noget? Forøge mit testosteron eller sådan noget. Min selvtillid er helt i bund\nHej igen, skriver her fordi jeg synes, det er en smule nemmere. Håber det i orden ellers må i bede mig om at skrive et indlæg som før. Men ville virkelig høre, om. 3. mar Tjek din størrelse i den første officielle penis-kurve nogensinde. deres bud på, hvad der kunne betragtes som en normal størrelse udstyr.\nEr sorte mænd bedre udrustede? Hvad kan man gøre for at få penis til at vokse?\nHvad gør en pennis vokse En løgn afsløres i kommunikationen mellem to kroppe - ikke alene hos løgneren. Bliv god til noget, du gerne vil være god til. Denne forhud får dog aldrig lige så mange nerveceller, som den naturen havde givet ham. Det er en smule forvirrende, da det jo ellers er to og et halvt år siden. Man kan ikke regne med fødderne\n10 ting, du ikke vidste om forhud HVORDAN MAN KAN VOKSE PENNIS STØRRELSE DERHJEMME - dyr og natur. Fem ting du ikke vidste om penis\nGør din penis større længere gel creme vokse pik penis All results Verbatim About Hvordan øger størrelsen på pennis naturligt - Penis forstørrelse Konsistensen minder lidt om en gel og kan let smøres ud på hele penis for at Det er ofte mænd med en normal størrelse, der ønsker at . Sådan får du en større pik hvad skal man gøre for at forstørre pennis Der er ingen facitliste til god sex, ligesom der heller ikke er nogen facitliste til, hvordan en penis skal se ud, eller hvor lang den skal være. Hvad penispumperne angår, kan jeg desværre ikke anbefale dem som middel til penisforstørrelse. Er du en helt normal mand, så har du formentlig spekuleret over, om dine nedre regioner også er. Nu har forskere analyseret over


En aften med Mads Brügger og filmen "Ambassadøren"\nMads Brügger i "Ambassadøren". Foto fra filmen\nTorsdag 6. oktober kl. 20 er der igen Louisiana Live i museets koncertsal. Denne gang er gæsten journalisten Mads Brügger, hvis nyeste film "Ambassadøren" (93 minutter) vises forinden kl. 17.30.\nMads Brügger er før gået undercover - som ærkerepublikaner i "Danes for Bush" og som kommmunistisk teaterleder i "Det røde kapel".\nI "Ambassadøren", der er udtaget til hovedkonkurrencen i International Documentary Film Festival Amsterdam i november 2011, går han skridtet videre og forvandler sig til europæisk fup-diplomat, der handler med illegale diamanter i Afrika.\n"Ambassadøren" viser, hvordan Mads Brügger med charme, selvtillid og en god portion bestikkelse bliver Liberias officielle konsul i Den Centralafrikanske Republik, en af verdens farligste lande.\nMads Brügger har gennem årene lavet radio og tv. blandt andet "Den 11. time" og sammen med Mikael Bertelsen "Læsegruppe Sundholm".\nBrügger og Bertelsen er iøvrigt udnævnt til chefer for den nye radiokanal "Radio 24syv", der går i luften 1. november.\nI samtalen med aftenens vært Synne Rifbjerg kommer Mads Brügger blandt andet ind på god og dårlig journalistik midt i en medietid.\nPublikum er som altid velkommen til at bryde ind.\nLouisiana Live er gratis for museets gæster. Buffet mv. og drikkevarer kan købes i Caféen, så det er muligt at spise sin middag efter filmen inden Live-mødet med Mads Brügger.