Dambrugsteknologi. Afprøvning af mobilt slambehandlingsanlæg fra Staring Maskinfabrik - PDF\nDambrugsteknologi. Afprøvning af mobilt slambehandlingsanlæg fra Staring Maskinfabrik\nDownload "Dambrugsteknologi. Afprøvning af mobilt slambehandlingsanlæg fra Staring Maskinfabrik"\n1 Dambrugsteknologi Afprøvning af mobilt slambehandlingsanlæg fra Staring Maskinfabrik Kaare Michelsen, Dansk Akvakultur Helge Poulsen, Danmarks Tekniske Universitet, Sektion for Akvakultur 1\n2 Indhold Indhold... 2 Indledning... 3 Baggrund for projektet... 3 Lovgrundlag... 3 Slamhåndtering på dambrug... 4 Traditionelle dambrug... 4 Modeldambrug type Modeldambrug type Forsøg med et mobilt slamsepareringsanlæg fra Staring Maskinfabrik Evaluering af forsøget... 9 Rejektvand... 9 Alternative anlæg... 9 Fældning og afvanding over sibånd... 9 Geotubes Tingkærvad special Slammineraliseringsanlæg Økonomi Vedligehold Konklusion Referencer\n3 Indledning Nærværende rapport er baseret på forsøg med mekanisk afvanding af slam i et mobilt anlæg. I rapporten sammenholdes resultaterne med traditionel slamopkoncentrering ved tilsætning af fældnings- og flokkuleringsmidler. (di- og trivalente metalsalte og polymer). Lovgivningsmæssigt betragtes slam fra fiskeopdræt ikke som husdyrgylle, men skal håndteres efter slambekendtgørelsen, der stiller større krav til dokumentation før udbringning. Baggrund for projektet Dambrugerne har i en årrække haft stigende problemer med at afhænde dambrugsslam, der traditionelt anvendes til gødskning af marker enten direkte eller efter forgasning på biogasanlæg. Slammets sammensætning med et lavt kvælstofindhold og et relativt højt fosforindhold gør det mindre attraktivt i forbindelse med planteavl. Landbruget har problemer med at finde jord til udbringning af husdyrgødning, og der er derfor behov for alternative muligheder for behandling og bortskaffelse af fiskegødning. I visse egne kan gødningen indeholde relativt store mængder tungmetaller, og må derfor deponeres til en pris på ca. kr kr. per ton slam eller udbringes på jordbrugsarealer efter dispensation fra Miljøstyrelsen. Der er derfor et stort ønske om at finde økonomisk rentable og miljømæssigt forsvarlige metoder til opkoncentrering af gødningen til deponering. Ved anvendelse i biogasanlæg eller længere transport til landbrugsarealer kan en opkoncentrering ligeledes være ønskelig. Etablering af slamkoncentreringsanlæg indebærer generelt relativt store investeringer, hvorfor der fra flere sider er udtrykt ønske om mobile anlæg, som kan anvendes på flere dambrug med samme ejer eller i et brugsfællesskab. Mobile anlæg til gylleseparering anvendes i landbruget, og det har derfor været nærliggende, at teste et eksisterende udstyr på dambrugsslam. Det er undersøgt, om et gylleseparationsanlæg fra Starring Maskinfabrik kan anvendes på fiskeslam. Resultaterne anvendes til at redegøre for processen med hensyn til driftsresultater og økonomi. Desuden er tilbageholdelsen af næringsstoffer i væske- og tørstoffraktionerne undersøgt for at afklare, om metoden kan anvendes på en miljøforsvarlig måde. Lovgrundlag Opsamling og opbevaring af slam på dambrug er reguleret efter dambrugsbekendtgørelsen. Bekendtgørelsens krav til slamopbevaring fremgår af Slamdepoter skal indrettes og drives efter følgende bestemmelser: 1) Bund og sider skal være udført således, at der ikke sker overløb eller udsivning af vand til vandløb og søer. 2) Slamdepotet må kun have afløb til bundfældningsanlæg eller andet rensningsanlæg. 3) Slamdepotets bund skal ligge over grundvandsspejlet. Med meget få undtagelser anvendes slam fra dambrug til jordbrugsformål. Denne anvendelse reguleres af Bekendtgørelse om anvendelse af affald til jordbrugsformål (Slambekendtgørelsen). Bekendtgørelsen regulerer mængden og kvaliteten (indhold af miljøfremmede stoffer) af det slam som må udbringes og de perioder, hvor udbringningen må finde sted. 3\n4 Slamhåndtering på dambrug Traditionelle dambrug Slam fra oprensning af damme og kanaler samt slam fra bundfældningsbassiner og mikrosigter pumpes til slamdepotet. Ud over slam fra produktionen indeholder slammet varierende mængder sand og planterester, som aflejres på dambruget. Der er tale om stof, der føres med det indtagne vandløbsvand. Konsistens og tørstofindhold varierer en del i dette slam. Tørstofindholdet i slamdepoterne er i nogle tilfælde hel op i nærheden af 50 % men ligger ofte i niveauet %. Den slammængde, som produceres har oftest begrænset sammenhæng med produktionen af fisk, men i langt højere grad bestemt af materialeføringen i det pågældende vandløb. Ved udbringning på landbrugsjord graves slammet i nogle tilfælde op og spredes med en møgspreder. Ofte fortyndes slammet med vand til ca. 3 % tørstof og pumpes på en gyllevogn, der efterfølgende udspreder slammet på markerne. Modeldambrug type 1 I lighed med de traditionelle dambrug indtager hovedparten af de etablerede type 1modeldambrug vand fra vandløb. I forbindelse med ombygningen til modeldambrug er der flere steder gjort en indsats for at begrænse aflejring af materiale fra åen i produktionsanlæggene. Samtidig indtager dambrugene en mindre mængde vand i forhold til produktionens størrelse end traditionelle dambrug. Dette bevirker, at slam fra disse anlæg i væsentlig grad består af affald fra produktionen. Tørstofindholdet når ikke det samme høje niveau, som ses på traditionelle dambrug. Risikoen for at slammet indeholder sand er dog så stor, at det normalt ikke er ønsket i biogasanlæg. Slutdeponeringen foregår derfor på samme måde som ved de traditionelle dambrug. Slamproduktionen pr. ton foder ligger i størrelsesordenen kg tørstof. Modeldambrug type 3 Samtlige type 3 modeldambrug samt nogle få type 1 anlæg bruger kun vand fra boringer og dræn. Slammet fra disse anlæg indeholder kun affald fra fiskene og anlæggenes biofiltre. I de fleste anlæg udskilles slammet i bundfældningsbassiner, hvorfra det overføres til slamdepoter. Tørstofindholdet er ofte på 7 10 % men ved transport fortyndes slammet for at gøre det pumpbart. Slamproduktionen pr. ton foder ligger i størrelsesordenen kg tørstof. Deponering på jordbrugsarealer er også her den foretrukne metode. En del slam afgasses i biogasanlæg inden slutdeponeringen. Hvor direkte udbringning på nærliggende jorder kan praktiseres, er dette den billigste måde at bortskaffe slammet på, hvorfor dette foretrækkes. Ved bioforgasning kan der være en afgift pr. m 3 til biogasanlægget, og der er ofte tale om forøgede udgifter til transport. Til gengæld skal dambrugeren ikke tænke på aftaler vedrørende slutdeponeringen. Den nuværende hyppige anvendelse af bundfældning til udskilning af slam fra produktionen og returskylning af biofiltre er ikke på alle områder miljømæssigt optimal. En stor del af de stoffer, som opsamles i produktionsanlæggene går med overskudsvandet fra fældningen til dambrugenes laguner. For nogle stoffer (fosfor og COD) kan slamvandet lede mere stof til lagunen end afløbsvandet fra produktionsanlæggene. En meget væsentlig del af denne belastning omsættes eller tilbageholdes i lagunen, men det kan næppe forventes, at belastningen fra slambehandlingen er uden betydning for dambrugets 4\n5 samlede udledning. Udledningen af COD til lagunen fra slamanlæggene kan dog også være af væsentlig betydning for den denitrifikation, som foregår i lagunen. Stigende problemer med afsætning af slam til nærliggende landbrug og udgifter til transport har gjort flere modeldambrugere interesseret i anlæg, som kan opkoncentrere slammet. Der er indtil nu etableret slamkoncentreringsanlæg på 3 modeldambrug. Fælles for disse anlæg er brugen af fældningskemikalier og polymer i forbindelse med separering af slammet. Anlæggene samler slamvand fra et døgn i en fortank og efter tilsætning af fældningskemikalierne separeres slammet i en vandfase og en slamfase. Vandfasen ledes til lagunen og slamfasen fyldes direkte i en container eller til et depot, hvor der sker en yderligere udskillelse af vand fra slammet. I sidstnævnte tilfælde ledes perkolatet fra opkoncentreringen tilbage til fortanken. Forsøg med et mobilt slamsepareringsanlæg fra Staring Maskinfabrik. Det testede Gylleseparationsanlæg er indrettet som vist på fig. 1 og virker på følgende måde: Rågyllen pumpes direkte fra lagertanken ind til en lille buffertank på anlægget. Herefter ledes gyllen gennem en skruepresse med et filter der kan variere fra µ, afhængig af opgave, medie samt mængde. Mere end 80 % af tørstoffet (TS) ledes herefter ud med en TS pct. på op til 40%. Rejektvandet (fingylle) ledes herfra igennem en vibrationssigte med yderligere 2 filtre som kan variere fra 32 µ og opefter. Gyllen ledes til sidst ud i tanken for opbevaring. Anlægget har en kapacitet på m 3 rågylle i timen (afhængig af tørstof pct. og filter størrelse). Der bruges ikke polymer eller anden form for tilsætninger Da dambrugsslam i modsætning til gylle ikke indeholder en fraktion af grove fibre blev anlægget indledningsvis testet på fabrikken i Brønderslev, idet der blev kørt 2 m 3 slam fra Abildstrup Dambrug til fabrikken. Det var aftalt, at såfremt prøvekørslen gav anledning til yderligere tests, så ville anlægget kunne køres ud til et eller flere dambrug. De gennemførte forsøg gav ikke anledning til yderligere undersøgelser som følge af anlæggets kapacitet og rejektvandskvalitet. En test udført af Staring Maskinfabrik på et større anlæg bekræftede disse forhold. I forbindelse med undersøgelsen blev energiindholdet i det testede slam målt. Målt i et bombekalorimeter Indeholdt slammet 19,4 kj pr. kg tørstof. Dette ligger tæt på brændværdien for træ og indikerer således, at der er et godt potentiale for bioforgasning af dambrugsslam. 5\n6 Fig. 1 Gyllesepareringsanlæg fra Staring Maskinfabrik Den 30. september 2010 blev der afhentet to stk. palletanke à 1000l på Abildstrup Dambrug ved Barde. Palletankene var samme morgen blevet fyldt med slam fra dambrugets slambed. De blev transporteret til Starring Maskinfabrik i Brønderslev, hvor de blev læsset af. Den følgende morgen blev gennemført forsøg med slamseparering på slammet fra den ene palletank. Sapareringen skete på Starring Maskinfabriks mobile slamsepareringsudstyr (figur 2). Anlægget består af en sugepumpe der pumper råmaterialet op i en skruepresse, hvor det separeres i slamkoncentrat og rejectvand. Efter skruepressen ledes rejektvandet til en vibrationssigte I forsøget blev kun anvendt vibrationssigten forsynet med 48 µ filterdug, idet indledende forsøg viste, at skruepressen ikke fungerede med det lave fiberindhold i slammet. Det opkoncentrerede slam fjernes fra anlægget ved hjælp af et transportbånd (figur 4). Råslammet i palletanken blev grundigt omrørt og en prøve udtaget. Derefter blev tankens indhold kørt gennem anlægget hvilket tog ca. 1 time. Undervejs blev udtaget to prøver af såvel opkoncentreret slam som rejektvand (figur 3). Rejektvandet var mere uklart end ventet, hvilket formentlig skyldes et lavere fiberindhold end i normalt landbrugsslam. Det blev derfor aftalt at prøve at filtrere den anden palletank med en dobbeltdug, hvilket dog ikke viste sig hensigtsmæssigt. En finere filterdug (32 el. 28 µ) ville muligvis kunne give bedre resultater. 6\n7 Palletanke Vibrationssigte Transportbånd Skruepresse Figur 2. Separeringsanlægget Figur 3. Rejektvand og koncentreret slam 7\n8 Figur 4. Opkoncentreret slam på transportbånd. Prøverne af råslam, opkoncentreret slam og rejektvand blev efterfølgende analyseret. På DTU-Aqua i Hirtshals blev analyseret for: 1. Ammonium-N (mgn/l) 2. Nitrit-N (mgn/l) 3. Nitrat-N (mgn/l) 4. Ortho-phosphat (mgp/l) 5. VFA (mg/l) På Eurofins blev analyseret for: 6. Opløst COD (mg/l) 7. COD (mg/l) 8. Tørstof % 9. Aske % 10. Kjeldahl-N (mgn/kg) 11. Fosfor % 12. Olie (g/kg) 13. Energiindhold i opkoncentreret slam 1. Tørstof % 2. Olie (upolær fraktion mg/l) 4. Calcium (mg/l i rejektvand og mg/kg ts i slam)) 5. Jern (mg/l i rejektvand og mg/kg ts i slam) 3. Fedt ( polær fraktion mg/kg ts) 8\n9 Evaluering af forsøget Uden skruepressen var kapaciteten på anlægget for lav og stoftilbageholdelsen for ringe. Hvor anlægget angiveligt kan opnå en tørstofprocent på op mod 40 ved separering af gylle, blev tørstofindholdet i det afvandede slam ved forsøget fundet til 7 8 %, hvilket i sig selv gør processen uinteressant ved mobil slambehandling, hvor det drejer sig om at reducere den vandmængde som skal transporteres og eventuelt deponeres. Stoftilbageholdelsen, der er vist i tabel 1 er ligeledes så lav, at rejektvandet ikke uden væsentlig miljøpåvirkning kan afledes direkte til f.eks. plantelagune. Samlede resultater for forsøgene Total-N Ammonium Total-P Ortofosfat COD TS % Stof tilbageholdt i slam Tabel 1: Stoftilbageholdelse ved separeringsforsøg på Staring Maskinfabrik Rejektvand I forsøget blev slammet som gennemsnit opkoncentreret fra 1,72 % tørstof til 7,12 % tørstof. Ser man for eksempel på et dambrug med en årlig slamproduktion på ca. 40 ton tørstof, skal der med denne opkoncentrering som udgangspunkt behandles m 3 slam/år. Heraf vil ca. 350 m 3 foreligge som opkoncentreret slam og ca m 3 som rejektvand. Ved behandling af 40 ton TS Total-N Ammonium Total-P Ortofosfat COD TS Indhold i slam kg , Indhold i rejektvand kg , Tabel 2: Stoffordeling mellem slam og rejektvand ved behandling af 40 ton slamtørstof En efterbehandling af rejektvandet må anses for nødvendig. Ved tilledning til eksisterende slamsedimentationsanlæg vil en del stof kunne udfældes, men der vil utvivlsomt blive tale om en ekstra udledning til laguneanlægget oven i den i forvejen store stoftransport, der i dag findes sted med klaringsvandet fra simple sedimentationsanlæg. Opsamling og efterbehandling af rejektvandet er en mulighed, men givet de øvrige muligheder for slamkoncentrering, vil dette ikke være økonomisk interessant sammenholdt med prisen på gylleseparationsanlægget og anlæggets ringe kapacitet. Alternative anlæg Fældning og afvanding over sibånd Der er udført forsøg med fældning af slamvand fra produktionen på Ejstrupholm Dambrug. Forsøgene er beskrevet i rapporten fra Miljøstyrelsen Slamafvanding og håndtering af afløbsvand på dambrug. 9\n10 Teknologi til reduktion af udledning fra dambrug og opkoncentrering af slam på dambrug, 2010, Miljøprojekt Nr I forsøgene blev den daglige slamvandsmængde opsamlet i en omrørt fortank. Ved afslutning af dagens biofilterskylning, tømning af slamkegler og mikrosigternes forkoncentreringstanke blev det opblandede slamvand pumpet til et blandeanlæg, hvor det blev tilsat et aluminiumbaseret fældningsmiddel og polymer. Efter blanding og et ophold i et flokkuleringsbasin, blev de udfældede flokke separeret fra vandfasen med et sibånd. Forsøget blev gennemført ved hjælp af et pilotanlæg fra AL2, som er opbygget som det kommercielle anlæg vist i fig. 5. Fig. 5: Opbygning af blandeanlæg og båndfilter fra AL2 Ved forsøget blev stoftilbageholdelsen i slamfraktionen målt som vist i tabel 3. Tørstofindholdet i slamvandet blev øget fra ca. 0,3 % til ca. 8 %. Det opkoncentrerede slam kan f.eks. pumpes til en container med henblik på levering til biogasanlæg. Samlede resultater for slamforsøgene udført på Ejstrupholm Dambrug Total-N Ammonium Total-P Ortofosfat COD SS Renseeffekt i % Tabel 3: Stoftilbageholdelse fra slamvand Erstatter et anlæg af denne type dambrugets nuværende slamsedimentationsanlæg vil tilløbet af klaringsvand fra dette blive erstattet af rejektvandet fra fældningsanlægget. Stoftilledningen til lagunen fra det eksisterende anlæg fremgår af tabel 4 med data fra forsøgsprojektet for modeldambrug. 10\n11 Massebalance i kg (nuværende) Total-N Total-P COD Reference Tilført slambassin, kg Svendsen et. al., 2008 Klaringsvand fra slambassin til plantelagune, kg Direkte udløb fra produktionsenhed til plantelagune, kg Svendsen et. al., Svendsen et. al., 2008 Tilført plantelagune i alt, kg Udløb fra dambrug år 2, kg Svendsen et. al., 2008 Lagunens renseeffekt, % Tabel 4: Lagunens renseeffekt på Ejstrupholm Dambrug - 2. år under forsøgsordningen for modeldambrug Ud fra tabel 4 kan der laves et estimat for slamfældningens betydning for dambrugets udledning. Dette er vist i tabel 5, hvor der er taget udgangspunkt i den samme procentvise rensning i lagunen, som blev registreret under forsøgsprojektet i andet driftsår på Ejstrupholm Dambrug. Med forbehold for forudsætningen om en procentvis uændret rensning betyder overgang til en daglig slamfældning, at udledningen af kvælstof reduceres med 12 %, fosfor med 61 % og COD med 53 %. Ved en regulering af foderforbruget på baggrund af udledningen, vil der være basis for en foderopskrivning på 12 % svarende til den forøgede kvælstofrensning samtidig med at belastningen af recipienten med fosfor og organisk stof reduceres. For dambrug med ledig produktionskapacitet vil indtjeningen på de sidst producerede fisk i det konkrete tilfælde overstige omkostningerne til drift og afskrivning på fældningsanlægget. Herudover kan der være besparelser på transportomkostningerne. Dette vil dog være meget afhængig af de lokale muligheder for at afsætte slammet fra de eksisterende anlæg. Massebalance i kg ved fældning Total-N Total-P COD Reference Baseret på forsøgene udført på Ejstrupholm Tabel 3 dambrug er der mulighed for at fjerne, % Vand fra slambehandling til plantelagune, kg tabel 3 og 4 Direkte udløb fra produktionsenhed til plantelagune, kg Svendsen et. al., 2008 Tilført plantelagune i alt efter rensning, kg Lagunens renseeffekt bibeholdes, % Tabel43 Udløb fra dambrug efter rensning, kg Mindre udledning efter rensning, kg Mindre udledning efter rensning, % Tabel 5: Effekt af slambehandling Fig. 6 og 7 viser billeder fra forsøget på Ejstrupholm Dambrug 11\n12 Fig. 6: Til venstre ses slamdelen ved korrekt dosering af fældningsmiddel (AlCl 3 )og polymer. Til højre ses tyndt slam som følge af ufuldstændig flokkulering. Fig. 7: I midten slamvand før fældning. Til venstre slam og til højre rejektvand. Geotubes Der tegner sig en mulighed for, at den relativt høje investering i et kommercielt fældningsanlæg kan undgås og ændres til en driftsudgift ved at udskifte sibåndsanlægget med såkaldte geotubes, der her i landet forhandles af firmaet EnviDan. Der er tale om store vandpermeable polyethylensække med en omkreds på henholdsvis 13,7 og 18,3 m. Sækkene fås i længder op til 60 m. Virkemåden er beskrevet af EnviDan som anført efterfølgende: 1. Fyldning af Geotuben: Slam tilsat polymer pumpes ind i Geotuben. Polymeren sikrer en god flok dannelse og en separering af slam og rejektvand. 2. Afvanding: Rejektvandet, siver gennem Geotuben, og ledes tilbage til renseanlægget eller anden behandling. Mere end 99 % af TS indholdet i slammet tilbageholdes i Geotuben. 12\n13 3. Opkoncentrering: Det afvandede slam forbliver i Geotuben, og når Geotuben er fuld og afvandingen over tid færdig, har man et højt tørstfindhold på mere end 25 %. Herefter kan slammet deponeres på losseplads eller landbrugsjord. Ved fældning i geotubes kan der ud over polymertilsætningen suppleres med et fosforfældningsmiddel således, at stoftilbageholdelsen med rimelighed kan sidestilles med det der opnås i sibåndsanlægget. Holder det annoncerede tørstofindhold, er der tale om en langt mere fremskreden opkoncentrering, end den der opnås i sibåndsanlægget. Ved behandling af slam fra rensningsanlæg er det anførte tørstofindhold opnåeligt, hvilket umiddelbart giver grund til at forvente et tilsvarende tørstofindhold i dambrugsslam. Brug af geotubes vil i lighed med sibåndsanlægget fordre en fortank med en kapacitet, der mindst svarer til døgnproduktionen af slamvand. Selve opblandingen af fældnings- og flokkuleringsmiddel kan ske ved tilsætning af disse i transportsystemet fra fortank til geotube. Dette begrænser anlægsomkostningerne. Tingkærvad special Under projektet har der været aflagt besøg på Tingkærvad Dambrug, hvor ejeren Jens Grøn demonstrerede et selvkonstrueret sibåndsanlæg. Anlægget er interessant, idet der er tale om en meget enkel løsning. I lighed med de tidligere omtalte fældningsanlæg er der en fortank. Fra denne pumpes slamvandet til et kar, hvor der tilsættes polymeropløsning. Polymeropløsningen tilberedes manuelt i en palletank, hvor dette sker automatisk i AL2 anlægget. Løsningen er billig og arbejdsindsatsen minimal. Efter karret, hvor der tilsættes polymer går slamvandet til et sibånd. Rejektvand ledes til plantelagunen og slam ledes via en sliske til et plastforet bassin. I bassinet dannes et flydelag og en underliggende vandfase. Vandfasen pumpes retur til fortanken og efter en periode opgraves flydelaget. Tørstofprocenten i flydelaget ligger i niveauet 30 %. Det høje tørstofindhold indikerer gode afvandingsegenskaber for dambrugsslam og aktuelt en stærk begrænsning af den slammængde, som skal borttransporteres fra dambruget. Da vandet under flydelaget returneres til fortanken, burde stoftilbageholdelsen i anlægget være sammenlignelig med det opnåede i AL2 anlægget. Slammineraliseringsanlæg Firmaet Orbicon A/S leverer anlæg til slambehandling baseret på rodzoneanlægsprincippet, som blev udviklet i Tyskland i 1970'erne og i Danmark især blev bygget i 1980'erne i forbindelse med mindre bebyggelser og isolerede landsbyer. I Orbicon anlæggene pumpes slammet ud i tagrørsbeplantede bassiner. Anlæggets hovedfunktion er at reducere slammængden. Ved langtidsbehandlingen forløber slamreduktionen i bassinerne delvist ved afvanding og delvist ved omsætning (mineralisering) af det organiske materiale i slammet. Afvandingen resulterer i at slammets indhold af suspenderet materiale filtreres fra på overfladen, mens hovedparten af 13\n14 vandfasen afdrænes lodret igennem slamrest og filter. Endelig bliver slamresten yderligere reduceret ved fordampningen. Der tilsættes ikke hjælpestoffer i den biologiske slambehandling til afvanding og mineralisering af slammet. Anlæggenes umiddelbare styrke er den enkle opbygning og de potentielt lave driftsudgifter. Anlægsudgiften ved anvendelse på dambrug er ikke kendt for nuværende. Umiddelbart vil den drifts- og miljømæssigt bedste anvendelse være, hvis slamvand kan ledes direkte til anlæggene. Dette kan dog indebære hydrauliske problemer eller urealistisk store anlæg. En forkoncentrering af slammet før tilledning til slammineraliseringsanlægget vil indebære en slamvandsrest, der kan være miljømæssigt belastende. Anlæggenes driftstid mellem oprensninger anføres til ca. 10 år. Her kan der opstå problemer med deponering af store mængder fosforholdigt slam. Da fosfor er en begrænset ressource kan det gå lige modsat. Der er planlagt en afprøvning med henblik på at afklare de økonomiske samt drifts- og miljømæssige forhold ved anvendelsen af disse anlæg på dambrug. Økonomi Økonomien i gyllesepareringsanlægget fra Staring Maskinfabrik er uinteressant, da anlægget ikke har vist sig anvendeligt såvel kapacitetsmæssigt som miljømæssigt. Der er for nuværende heller ingen baggrund for at vurdere økonomien i slammineraliseringsanlæg af rodzonetypen. For de øvrige omtalte anlæg kan der med baggrund i forsøgene på Ejstrupholm Dambrug og komponentpriser estimeres en økonomi som vist i tabel 8. Anlægstype Al2 Anlæg (8 % tørstof) Geotube (25 % tørstof) Tingkærvad løsning (30 % Tørstof) Ca. slammængde i m 3 pr. år Ca. investering i kr Fældningsmiddel i kr./år Polymer i kr./år El i kr./år Geotubes i kr./år Forrentning/afskriv i kr./år Drift/kapitalomkost. i Kr./år Tabel 8: Estimat af økonomien ved 3 typer slambehandling ved 40 ton slamtørstof årligt (400 ton produktion). Vedligehold Der foreligger ingen lagtidstests af de omtalte anlæg. AL2 anlægget er det mest komplicerede med en fortankomrører, en slamvandspumpe, tre omrører i anlægget, en automatisk polymerenhed og 2 doseringspumper samt et sibåndanlæg. Der er generelt tale om robuste enheder, men der er en del, som kan gå i stykker og sibåndet vil have en begrænset levetid. 14\n15 Geotube anlægget er det simpleste med en tankomrører, en slamvandspumpe, en polymeromrører/automatisk polymerenhed og to doseringspumper. Til gengæld er der en løbende udgift til geotubes, som ikke er i de øvrige anlæg. Anlægget på Tingkærvad Dambrug har i forhold til geotube anlægget et sibånd. Vedligeholdelsesomkostningerne til sibåndet må forventes at være betydeligt lavere end udgiften til geotubes. Konklusion Gyllesepareringsanlægget fra Staring Maskinfabrik har ved denne undersøgelse vist sig uanvendeligt til den påtænkte anvendelse som et transportabelt slamafvandingsanlæg. Kapaciteten er for lav med den slamkvalitet der forefindes på dambrug og stofindholdet i rejektvandet ikke miljømæssig acceptabel. Direkte fældning af slamvand fra dambrugsproduktion ser ud til at kunne gennemføres med en realistisk økonomi. Et anlæg som det der anvendes på Tingkærvad Dambrug ser ud til at kunne indrettes og drives med de laveste omkostninger. Anlæg med geotubes kan også være aktuelle. I forhold til Al2 anlægget vil geotubes være mindre fordelagtige ved behandling af store slammængder, idet udgiften til geotubes er proportional med slammængden, mens AL2 anlægget ved mindre mængder slamtørstof belastes af anlæggets relativt høje forrentning og afskrivning. Der er planlagt en undersøgelse af slammineraliseringsanlæg til afklaring af disse anlægs egnethed og økonomi. Referencer Mogensen G.L.; Michelsen K.; Mortensen P.V.; ( 2010), Slamafvanding og håndtering af afløbsvand på dambrug. Teknologi til reduktion af udledning fra dambrug og opkoncentrering af slam på dambrug, Miljøstyrelsens Miljøprojekt Nr Pedersen, P.B. Grønborg, O., & Svendsen, L.M. (red.) (2003). Modeldambrug. Specifikationer og godkendelseskrav. Rapport fra faglig arbejdsgruppe.82 s. - Arbejdsrapport fra DMU, nr. 183 Svendsen, L.M.; Sortkjær, O.; Ovesen, N.B.; Skriver, J.; Larsen, S.E.; Pedersen, P.B.; Rasmussen, R.S.; Dalsgaard, A.J.T. (2008). Ejstrupholm Dambrug et modeldambrug under forsøgsordningen. Statusrapport for 2. måleår af moniteringsprojektet med væsentlige resultater fra første måleår. DTU Aqua-rapport nr.: EnviDan Service A/S, Vejlsøvej 23, DK Silkeborg 15\n16 Bilag 1 kemiske analyser X1-4 HEP Dato Kar Ammonium-N Nitrit-N Nitrat-N Ortho-phosphat mgn/l mgn/l mgn/l mgp/l 1/10-10 Råslam 80,7 80,7 0,09 0,09 1,55 1,50 35,2 35,3 80,7 0,09 1,44 35,4 Slam 1 0,74 0,73 0,49 0,49 5,28 5, ,73 0,48 5, Slam 2 0,42 0,43 0,74 0,73 6,84 6, ,43 0,73 6, Rejektvand 1 61,3 61,2 0,07 0,07 1,12 1,13 26,7 26,6 61,1 0,07 1,14 26,5 Rejektvand 2 58,3 58,6 0,08 0,08 1,22 1,20 27,5 27,5 59,0 0,08 1,18 27,4 Dato Kar VFA Opløst COD COD Tørstof % mg/l mg/l mg/l 1/10-10 Råslam ,72 1,72 1, ,72 Slam ,40 6, ,40 7,12 Slam ,83 7, ,84 Rejektvand ,71 0, ,70 0,76 Rejektvand ,82 0, ,82 Dato Kar Aske % Kjeldahl-N Fosfor % Olie g/kg mgn/kg 1/10-10 Råslam 0,36 0, ,033 0,033 3,83 3,82 0, ,033 3,80 Slam 1 1,26 1, ,124 0,125 12,3 12,2 1, ,126 12,1 Slam 2 1,61 1, ,161 0,162 13,1 13,1 1, ,162 13,0 Rejektvand 1 0,16 0, ,013 0,013 2,14 2,13 0, ,013 2,12 Rejektvand 2 0,18 0, ,016 0,016 2,70 2,69 0, ,016 2, ,2 = 71,2 X + 7,6 (1 - X) X = 9,6/63,6 = 0, % slam 85 % rejektvand 16\n17 Bilag 2 Energiindhold i slam DATO : VÆGT VÅD VÆGT TØR GN J/g kj/g PRØVE BAKKE VÆGT BAKKE+ PRØVE BAKKE+ PRØVE %TS %TS tørvægt GN vådvægt NR BAKKE VÅD- TØR- PRØVE PRØVE Slam 1 0, , ,5397 2,2959 1,4516 8, ,8-2 0, , ,4801 2,1156 1,2705 8,77 8, , ,5 1,70 Bemærkninger: meget udsprøjt i begge afbrændinger 17


1 Peter Bjerregaard, Tine Curtis & Marit E. Jørgensen G R Ø N L A N D 219 Folkesundhed i Grønland Epidemiologisk transition og social epidemiologi Folkesundheden anno 2005 kan optimistisk karakteriseres ved en faldende spædbarnsdødelighed og en reduktion i de regionale forskelle i spædbarnsdødelighed, en faldende andel rygere og mange fysisk aktive børn og unge. Men den kan også beskrives ved en høj dødelighed blandt børn og unge, især af selvmord og ulykker, misbrugsproblemer (alkohol, hash, tobak), mange uønskede graviditeter, høj dødelighed af tobaksrelaterede sygdomme og stigende forekomst af overvægt og type 2-diabetes. Diabetes vil særskilt blive behandlet i senere artikel. BIOGRAFI: Peter Bjerregaard er speciallæge i samfundsmedicin, dr.med., og professor, Tine Curtis er mag.art., ph.d., programkoordinator og forsker og Marit Eika Jørgensen er læge, ph.d. og forsker. Alle på Center for Sundhedsforskning i Grønland på Statens Institut for Folkesundhed. PETER BJERREGAARDS ADRESSE: Center for Sundhedsforskning i Grønland, Statens Institut for Folkesundhed, Øster Farimagsgade 5, 1399 København K. Folkesundheden i Grønland i dag skal ses i lyset af de store samfundsændringer siden begyndelsen af det 20. århundrede. Der er især to begivenheder, der har formet samfundsudviklingen de seneste 100 år. Den første af disse er opdagelsen af de store forekomster af torsk i de grønlandske farvande i 1920 erne, der førte til en omlægning af det primære erhverv fra fangst til fiskeri, en erstatning af subsistensøkonomien med en pengeøkonomi, og en begyndende befolkningskoncentration i byerne i åbentvandsområdet. Den anden er den accelererede udvikling af infrastrukturen efter 1950 og åbningen af landet, der indtil 2. verdenskrig havde været isoleret fra omverdenen af en paternalistisk Grønlands Styrelse. Den hurtige samfundsudvikling især siden 1950 har fået skylden for mange psykosociale sundhedsproblemer, og det traditionelle samfund har været fremstillet i et rosenrødt skær. Det må i denne sammenhæng ikke glemmes, at levevilkårene i fangersamfundet var hårde, og at sundhedstilstanden var elendig. I epidemiologisk litteratur bruges begrebet akkulturativt stress som en forklaring på psykosociale problemer, der opstår som resultat af kulturmøder (1). Kulturudvikling forstås dog bedre som en kontinuerlig proces, hvor befolkningen er aktører og ikke objekter; nogle klarer omstillingen til nye vilkår bedre end andre (2). Den tilgængelige viden om dødsårsager\n2 220 Begrebet Epidemiologisk Transition blev lanceret af Arthur Omran i Det er en teori om demografisk epidemiologi, der blandt andet indeholder følgende udsagn:»the theory of epidemiological transition begins with the major premise that mortality is a fundamental factor in population dynamics. During the transition, a long-term shift occurs in mortality and disease patterns whereby pandemics of infections are gradually displaced by degenerative and manmade diseases. The shifts in health and disease patterns that characterize the epidemiological transition are closely associated with the demographic and socioeconomic transition that constitute the modernization complex.«omran AR. The epidemiological transition. Milbank Q 1971; 49: Boks 1. i Grønland tillader en analyse af perioden (Fig. 1). I årene var tuberkulose og akutte luftvejsinfektioner de altdominerende dødsårsager, men også ulykker fyldte godt i billedet. Allerede i første halvdel af århundredet faldt dødeligheden af disse sygdomme betragteligt, men især i løbet af 1950 erne ændredes dødelighedsmønsteret radikalt. Siden 1960 har dødeligheden været præget af en fortsat faldende dødelighed af infektionssygdomme og ulykker, stigende dødelighed af cancer og selvmord, og en konstant dødelighed af hjerte-kar-sygdomme. Spædbarnsdødeligheden, der er et godt mål for den samlede sundhedstilstand i et land, har været jævnt faldende, hvilket afspejler både forbedrede socioøkonomiske forhold og et forbedret sundhedsvæsen. Det fremgår af Fig. 2, at udviklingen i spædbarnsdødelighed i Grønland stort set har været sammenfaldende med udviklingen i Danmark, dog sådan at niveauet i Grønland har svaret til det danske 30 år tidligere. Middellevetiden i Grønland er omkring 10 år kortere end i Danmark, hvilket placerer Grønland på niveau med en række lande i Asien, bl.a. Pakistan, Thailand og Vietnam. Det er tankevækkende, at middellevetiden i Grønland har været stagnerende siden ca og nu i ekspresfart overhales af en lang række lande (Fig. 3). Folkesundheden anno 2005 kan optimistisk karakteriseres ved en faldende spædbarnsdødelighed og en reduktion i de regionale forskelle i spædbarnsdødelighed, en faldende andel rygere og mange fysisk aktive børn og unge. Men den kan også beskrives ved en høj dødelighed blandt børn og unge, især af selvmord og ulykker, misbrugsproblemer (alkohol, hash, tobak), mange uønskede graviditeter, høj dødelighed af tobaksrelaterede sygdomme og stigende forekomst af overvægt og type 2-diabetes (3). I det følgende vil selvmord, misbrug og tobaksrelateret dødelighed blive nærmere behandlet sammen med opvækstforholdenes betydning for helbredet hos voksne og det nye Folkesundhedsprogram, mens hjerte-kar-sygdom og diabetes er emnet for en særskilt artikel. Selvmord Antallet af selvmord, og specielt selvmord blandt unge, har vist en dramatisk stigning\n3 221 Fig. 1. Dødelighed i Grønland Aldersstandardiserede rater pr personår. Fig. 2. Spædbarnsdødelighed pr levendefødte i Grønland (5 års glidende gennemsnit) og i Danmark\n4 222 gennem de seneste 50 år (4). De få selvmord, der forekom i begyndelsen af det 20. århundrede, skyldtes egentlig sindssygdom, altså blandt andet skizofreni og depressiv psykose. Vore dages selvmord må for hovedpartens vedkommende snarere opfattes som sociale fænomener. De optræder hos unge (mænd), der på en eller anden måde er utilpassede i forhold til det omgivende samfund, og som i affekt reagerer voldsomt på tilsyneladende mindre belastninger som f.eks. et brudt, kortvarigt parforhold. Selvmordsmetoderne er voldsomme, skydning og hængning, og selvmordene er ofte dramatisk iscenesat nær ved pårørende. Betydningen af selvmord for folkesundheden understreges af, at 27% af de årige i en spørgeskemaundersøgelse oplyste at have haft alvorlige selvmordstanker, mens 16% havde forsøgt at begå selvmord. Halvdelen af befolkningen havde oplevet selvmord i familien eller blandt venner. Selvmordstanker forekom særlig hyppigt blandt unge, der havde oplevet problemer med alkohol i deres barndomshjem, eller som havde været udsat for vold eller seksuelle overgreb (5), men det må understreges, at der i de fleste tilfælde af selvmord ikke er åbenlyse årsager eller risikofaktorer. Fuldbyrdede selvmord forekommer ca. fire gange så hyppigt blandt mænd som blandt kvinder, men selvmordsforsøg og selvmordstanker forekommer oftere blandt kvinder. Grønland har sammen med Inuit i Canada en rekordhøj forekomst af ungdomsselvmord (Fig. 4). For Grønland som helhed steg forekomsten af selvmord for mænd især fra 1975 til 1989, mens der siden har været stagnation. For kvinder har der været tale om en jævn stigning. Der er dog nogle klare, regionale forskelle. I Nuuk var der tale om en stigning indtil et maksimum omkring og derefter et tydeligt fald. I resten af Vestgrønland steg forekomsten af selvmord indtil og har derefter været konstant. I Østgrønland er der tale om en fortsat, dramatisk stigning, og forekomsten af selvmord er nu langt højere i Østgrønland end i resten af landet. Der har været foreslået flere forklaringer på den dramatiske stigning i selvmordsforekomsten efter 2. verdenskrig. I en socialpsykologisk disputats betragtes ungdomsselvmordene fra en kulturel, social og psykologisk vinkel (6). Overgangen fra det traditionelle til det moderne samfund tolkes som en vigtig faktor, der bringer individet i en mere eller mindre sårbar position. Hvis der hertil kommer en personlig krise f.eks. kærestebrud og direkte inspiration fra andres selvmord, kan den unge vælge at indtage alkohol og med beruselsen give sig selv lov til at begå selvmord. Undersøgelsens empiriske materiale er sparsomt, så konklusionen, at arbejdsløse og folk med usikre erhvervsforhold, herunder fangere og fiskere, særlig hyppigt begår selvmord, skal tolkes med varsomhed.\n5 223 Fig. 3. Middellevetid i i Grønland og udvalgte asiatiske lande. Fig. 4. Selvmordsrater pr personår i Grønland, andre inuit-områder og Danmark. Mænd,\n6 224 En anden undersøgelse konkluderer, at det moderne selvmord hverken er klart i motiv eller med hensyn til beslutningen (7). Det er snarere præget af aggressivitet eller af opgiven, udvejsløshed og mangel på handlemuligheder over for problemerne. De udløsende sociale årsager til skizofreni ses som beslægtede med dem, der er ansvarlige for de høje selvmordsforekomster. Forebyggelse må for begge fænomener sætte fokus på socialiseringsprocesser, på opbygning af social og kulturel kompetence, så de pågældende føler sig som en del af samfundet, og på handlingskompetence til løsning af tilværelsesproblemer, ikke mindst problemer i forhold til andre mennesker. De regionale forskelle i selvmordsforekomst over tid kan tolkes således, at selvmordsforekomsten stiger i perioder med udtalte sociale og kulturelle forandringer, mens den falder igen, når de unge adapterer sig til situationen (8). Vinterdepressioner og sæsonvariation af selvmord kendes fra mange lande, og der synes at være en vis sæsonvariation også i Grønland med flest selvmord i juni og færrest i november januar altså det modsatte mønster af vinterdepression (9). Betydningen af dette er usikker. Stigningen i forekomsten af selvmord falder tidsmæssigt sammen med den intensive modernisering efter 1950, og det er nærliggende at lede efter en årsagssammenhæng. Der har i samme periode været en stærk stigning i forekomsten af en række sociale trivselsproblemer, og det er naturligt at se selvmord i relation til andre former for sociale tilpasningsproblemer som f.eks. alkoholmisbrug, vold og drab. Endvidere bør det historiske aspekt inddrages mere i diskussionen om selvmord i Grønland. Tiden før 1950 var ikke en kulturel Guldalder, hvor grønlænderne levede som»ædle vilde«i harmoni med hinanden og naturen. Moderniseringen i Grønland kan med god ret siges at starte allerede i begyndelsen af det 20. århundrede, hvor fiskeri og pengeøkonomi begyndte at erstatte sælfangst og naturaløkonomi. Hvorfor begyndte selvmordene ikke allerede dengang? Alkohol og hash Forbruget af alkohol har gennem de seneste 40 år vist udtalte svingninger. Fra et gennemsnitligt forbrug på 6 l, beregnet som ren alkohol pr. indbygger over 14 år i 1960 steg forbruget støt til 19 l i 1974 (Fig. 5). I perioden med rationering ( ) faldt forbruget, men steg igen efter ophævelsen af rationeringen til et maksimum på 22 l i Herefter er forbruget faldet støt og har siden 1993 ligget på omkring 13 l om året pr. person over 14 år, hvilket nogenlunde svarer til forbruget i Danmark, men er langt over forbruget i de øvrige nordiske lande. Det gennemsnitlige forbrug af alkohol giver imidlertid ikke en god beskrivelse af befolkningens alkoholvaner. I Grønland er\n7 225 Fig. 5. Import af alkohol i Grønland og Danmark forbruget mere end i mange andre lande præget af episodisk drikkeri, dvs. drukture med dages eller ugers afholdenhed ind imellem. En sådan koncentrering af alkoholforbruget har en helt anden betydning for helbredet end det samme gennemsnitlige forbrug jævnt fordelt over ugen og måneden. Der er først og fremmest tale om flere alkoholrelaterede ulykker samt familiemæssige og sociale konsekvenser, herunder voldshandlinger. Årsagerne til faldet i alkoholforbruget fra 1987 til i dag må søges flere steder. Dels har Landsstyret ved en bevidst prispolitik øget beskatningen på øl, vin og spiritus og ladet den være ligefrem proportional med indholdet af alkohol. Dels har en række offentlige personer stået frem med deres alkoholmisbrug og ladet sig behandle, hvilket har skabt en åbenhed og bevidsthed omkring alkoholmisbrug, der ikke kendtes tidligere. Endelig har der været tale om en mindsket pengerigelighed i samfundet, blandt andet på grund af stagnation i fiskeriet, og dermed færre penge til luksusforbrug, bl.a. af alkohol. På trods af faldet i det gennemsnitlige alkoholforbrug er der næppe nogen, der vil bestride, at alkohol er et stort sundhedsmæssigt og socialt problem i Grønland. En begrænsning af forbruget og en omlægning til et forbrugsmønster, der er mindre præget af episodisk indtagelse af meget store mængder alkohol, vil have en endog særdeles gavnlig virkning på mange menneskers livskvalitet og vil frigøre mange ressourcer i social- og sundhedsvæsenet. HASH OG NARKOTIKA Hashrygning er udbredt i Grønland ofte som led i et blandingsmisbrug med alkohol. Da brug og besiddelse af hash er ulov-\n8 226 ligt, findes der ikke pålidelige statistikker for forbrugets størrelse. I den grønlandske sundhedsprofil fra 1993 oplyste 21% af deltagerne, at de havde røget hash flere gange i løbet af deres liv. Forbruget var mest udbredt blandt mænd og personer under 35 år. Den geografiske variation var udtalt: i det sydlige Vestgrønland havde ca. 45% røget hash flere gange, i byerne i Nordvestgrønland 31% og i resten af landet kun 8% (10). Ifølge en undersøgelse fra 2003 har 25% af unge på år prøvet at ryge hash, og undersøgelsen fandt tilsvarende geografiske forskelle som beskrevet ovenfor. Næsten lige så mange har prøvet at sniffe gas, lim eller opløsningsmidler (11). Tilsvarende tal findes i en anden undersøgelse af skolebørn (12). De egentlige, hårde narkotika som heroin, kokain, amfetamin, ecstasy, LSD mv. har indtil nu været meget lidt udbredt i Grønland og beslaglægges stort set aldrig af politiet. Tobak og tobaksrelateret dødelighed En lang række undersøgelser viser samstemmende, at forbruget af tobak er højt i Grønland. I var 80% af mændene og 75% af kvinderne rygere, og de sociale forskelle var små. I var andelen af rygere faldet til ca. 70% for både mænd og kvinder, og der var nu tydelige sociale forskelle, især for mænd hvor kun 55% i den øverste socialgruppe røg. De ældste (60 år og derover) røg mindre end de yngre. Rygerne begyndte i gennemsnit at ryge i 17-års-alderen, og rygestarten sker nu tidligere end førhen. I en befolkningsundersøgelse oplyste de årige deltagere, at de begyndte at ryge som 15-årige, de årige da de var 16 år, de årige da de var 18 år og de ældste da de var 21 år. Undersøgelser blandt skolebørn viser, at blandt de årige røg næsten halvdelen dagligt; denne andel har holdt sig konstant siden 1994 (12). Tal fra Danmark viser, at en femtedel af alle dødsfald skyldes rygning (13). I Grønland, hvor flere ryger og hvor dødeligheden af lungekræft er højere, er tallet sandsynligvis endnu større. Den mest almindelige form for kræft i Grønland er lungekræft, og den hyppigste årsag til kræft i Grønland er cigaretrygning. I døde 424 mænd og 412 kvinder af kræft, og lungekræft tegnede sig for 264 af dødsfaldene (32%). Forekomsten af lungekræft har været stærkt stigende siden 1960 erne for både mænd og kvinder, og var i 1990 erne dobbelt så høj som i Danmark. Dette er på ingen måde overraskende i lyset af det store tobaksforbrug. Der er også mange dødsfald af rygerlunger i 1990 erne i gennemsnit 18 om året halvanden gange så mange blandt kvinder som blandt mænd.\n9 227 Fig. 6. Alkoholproblemer i barndomshjemmet. Interview med voksne grønlændere i Opvækstvilkår Børns opvækstvilkår har ændret sig radikalt i løbet af de seneste par generationer. Blandt personer født i 1920 erne voksede 80% op i en fangerfamilie i en bygd, en andel der i 1980 var faldet til 20%, og som er endnu lavere i dag. Også familieformerne har i et vist omfang ændret sig med færre udvidede familier og flere enlige forældre. Andelen af personer med mere end 8 års skolegang er steget jævnt fra 10% blandt de ældste til 95% blandt de yngste, og også andelen, der har gennemgået en erhvervsuddannelse, er steget mest udtalt for kvinder. I to befolkningsundersøgelser fra 1990 erne angiver 95% af dem, der opfatter sig som grønlændere, at tale grønlandsk uden besvær. Der er altså ikke noget, der tyder på, at grønlandsk er ved at tabe terræn som modersmål, som det er ved at ske for inupiaq/inuktitut i Alaska og Canada. Gode danskkundskaber er dog en forudsætning for at gennemføre de fleste videregående uddannelser, og dobbeltsprogethed er en vigtig arbejdsmæssig og social kompetence i det grønlandske samfund. Andelen af personer, der kan klare sig på begge sprog, steg jævnt indtil begyndelsen af 1950 erne, men er faldet siden generationen. Alkoholrelaterede problemer i familien under opvæksten har været et tiltagende problem i løbet af det 20. århundrede. Deltagerne i to befolkningsundersøgelser blev spurgt, om de havde oplevet alkoholproblemer i deres barndomshjem; det havde 5% af dem, der var født før 1930, imod 60% af dem, der var født efter 1970 (Fig. 6). Der har de seneste ti år været tiltagende åbenhed omkring seksuelle overgreb mod\n10 228 % med % med godt selv- % med HDL- % selvmords- vurderet langvarig Højde kolesterol % med cigarettanker helbred sygdom (cm) (mmol/l) BMI 30+ rygere Alkoholproblemer i barndomshjem Aldrig 11,7 72,2 34, ,54 21,6 66,2 Af og til 21,7 65,3 41, ,55 18,5 71,1 Ofte 40,0 62,7 46, ,56 13,7 65,1 p<0,001 p=0,03 p=0,02 n.s. n.s. n.s. n.s. Opvækst i By 16,4 69,7 40, ,51 21,2 70,3 Bygd 18,6 65,8 36, ,64 17,2 64,6 n.s. n.s. n.s. p<0,001 p<0,001 n.s. p =0,06 Tabel 1. Opvækstforhold og helbred i Grønland. Interview og undersøgelse af voksne grønlændere i Nuuk, Qasigiannguit og fire bygder i Uummannaq i Mænd og kvinder; generel lineær model justeret for alder og køn. n.s. = ikke signifikant. børn, men den faktiske viden om problemets størrelse er begrænset. I Sundhedsprofilen blev deltagerne spurgt om vold og seksuelle overgreb; 3% af mændene og 7% af kvinderne oplyste, at de havde været udsat for seksuelle overgreb i barndommen. For kvinderne var forekomsten stigende, idet kun 2% blandt de 60+-årige men 13% blandt de årige oplyste at have været udsat for seksuelle overgreb i barndommen. Det er umuligt at vide, om stigningen er reel, eller om den skyldes, at de yngre generationer er mere åbne om overgrebene. Der er for øjeblikket (2005) en undersøgelse i gang om skoleelevers trivsel med særligt henblik på seksuelle overgreb. Opvækstforholdene må forventes at påvirke helbredet i voksenalderen på forskellig måde. Vi har analyseret materialet fra de grønlandske befolkningsundersøgelser for effekten af henholdsvis tilstedeværelsen af alkoholproblemer i barndomshjemmet som et mål for hjemmets kvalitet, og opvækst i by eller bygd som et mål for de socioøkonomiske og kulturelle vilkår under opvæksten. Tabel 1 viser, at de to dimensioner af opvækst som forventet påvirker sygdomsbilledet i voksenalderen på vidt forskellig måde. Alkoholproblemer i barndomshjemmet viste en klar sammenhæng med det psykiske helbred: selvmordstanker og i noget mindre grad selvvurderet helbred og forekomst af langvarig sygdom. Opvækst i en bygd viste en klar sammenhæng med biologiske parametre: højde og HDL-kolesterol, mens sundhedsadfærden, eksemplificeret ved overvægt og rygning, ikke viste statistisk sikker sammenhæng med nogen af de to opvækstparametre. Associationerne var ens for mænd og kvinder. Det grønlandske folkesundhedsprogram Det første, grønlandske folkesundhedsprogram var den storstilede og vellykkede indsats mod tuberkulosen i 1950 erne. Siden da har samfundsudviklingen bevirket en udtalt forbedring af befolkningens fysiske helbred, men tilsyneladende en forværring af det psykiske helbred. Sygdomsbilledet er i dag helt anderledes end i 1950, og et nyt\n11 229 Hovedtemaer der forventes at komme til at indgå i det grønlandske folkesundhedsprogram med fokus på børn og unge. Alkohol og hash Vold og seksuelle overgreb Selvmord Kost og motion Sexlivet Rygning Boks 2. folkesundhedsprogram har været under udvikling siden Programmet forventes vedtaget i 2006, og det er derfor for tidligt at sige noget om programmets detaljer eller om den politiske vilje til at sætte ressourcer bag de gode intentioner. Programmet kommer dels til at bygge videre på en række allerede vedtagne initiativer fra de seneste par år, dels til at indeholde nye initiativer på nogle højt prioriterede områder. Målgruppen for indsatsen vil specielt blive børn og unge, og der kommer fokus på alkohol og hash, vold og seksuelle overgreb, selvmord, kost og fysisk aktivitet, seksuallivet og rygning. Interessekonflikter: ingen angivet LITTERATUR 1. Berry JW. Acculturation and adaptation: Health consequences of culture contact among circumpolar peoples. Arctic Med Res 1990; 49: Bjerregaard P, Curtis T. Cultural change and mental health in Greenland: the association of childhood conditions, language, and urbanization with mental health and suicidal thoughts among the Inuit of Greenland. Soc Sci & Med 2002; 54: Bjerregaard P. Folkesundhed i Grønland. Inussuk Arktisk forskningsjournal. Nuuk: KIIIP, Bjerregaard P, Lynge I. Suicide a challenge in modern Greenland. Archives of Suicide Research (i trykken). 5. Curtis T, Larsen FB, Helweg-Larsen K, Bjerregaard P. Violence, sexual abuse and health in Greenland. Int J Circumpolar Health 2002; 61: Thorslund J. Ungdomsselvmord og moderniseringsproblemer blandt Inuit i Grønland [disputats]. København: SOCPOL, Lynge I. Psykiske lidelser i det grønlandske samfund [disputats]. Århus: Institut for Psykiatrisk Grundforskning, Leineweber M, Bjerregaard P, Baerveldt C, Voestermans P. Suicide in a society in transition. Int J Circumpolar Health 2001; 60: Björkstén KS, Bjerregaard P, Kripke DF. Suicides in the midnight sun a study of seasonality in suicides in West Greenland. Psychiatry Res 2005; 28; 133: Bjerregaard P, Curtis T, Senderovitz F, Christensen U, Pars T. Levevilkår, livsstil og helbred i Grønland. København: DIKE, ESPAD Rusmiddelundersøgelse blandt unge, årgang 1986, 1987 og 1988 i Grønland. Specialpublikation. Nuuk: Grønlands Statistik, Schnohr C, Pedersen JM, Alcón MCG, Niclasen B. Sundhed og helbred hos skolebørn i Grønland fra 1994 til Inussuk Arktisk forskningsjournal. Nuuk: KIIIP, Juel K. Betydning af tobak, stort alkoholforbrug og stofmisbrug på dødeligheden i Danmark. Udviklingen gennem 25 år, Ugeskr Læger 2001; 163:\n5. Livsstil og levevilkår\n5. Livsstil og levevilkår Kost Kosten har i mere end 100 år været sammensat af kalaalimernit - de traditionelle grønlandske fødevarer, der fortrinsvis udgøres af havpattedyr, fisk og fugle og af de importerede\n4. Sygdomme og sundhedsproblemer\n4. Sygdomme og sundhedsproblemer Dette kapitel er ikke tænkt som en fuldstændig oversigt over sygdomsmønsteret i Grønland. Der er udvalgt nogle sygdomme og helbredsproblemer, som er væsentlige for folkesundheden,


The Tiger aka Chau: Jeg elsker mad og det inkluderer også Osso Buco\nDer er ingen tvivl om jeg elsker mad og jeg elsker også at tale om mad. Bare spørg mine veninder :-) Det er især gryderetter som har min store kærlighed. Jeg elsker at retten kan få lov til at stå og simre så kødet bliver mørt og falder fra ben. Elsker når krydderierne og de forskellige aromaer og ingredienser får lov til at udfolde sig i retten så det smager af kraft og saft. Og det sjove ved gryderetter er at de faktisk smager endnu bedre på anden dagen, så jeg sørger altid at lave en dobbelt portion :-) så der er mad til næste dag eller man kan fryse det ned. Det er billigere og det sparer en for en masse tid plus at det er super godt.\nJeg lavede jo italiensk osso buco her forleden dag til manden, fordi han elsker det meget. Jeg har altid synes at det var en herreret, men jeg må altså sige at jeg også er blevet ret så vild med retten. Den smager skønt med kødet som er mørt og grøntsagerne til. Det er en rigtig vinterret og den er tilmed nem at lave, man skal blot være i god tid.\nJeg var så heldig at købe 6 magre kalveskank hos slagteren, som I kan se på det første billede, næsten intet fedt og meget lidt ben. Det kan godt betale sig at spørge slagteren i dit lokale supermarked og få ham til at skære et par gode skiver ud, det gjorde jeg.\n4-6 store skiver kalve- eller okseskank (jeg købte 6 fordi så ville der være noget tilbage som rest)\n300g. champignon (noget jeg selv fandt på at putte i)\n2 dåser flåede eller hakkede tomater\n3 spsk.. koncentreret tomatpure\n2 kviste timian (jeg brugte bare 1 tsk. timian)\nLøse ris (jeg brugte brune ris, som jeg synes passer bedst til retten)\nog persilleblandingen drysset over\nGiv kødskiverne et par snit i kanten, så de ikke danner skål under stegningen. Vend dem evt. i mel. Pil løgene, og skær dem i både. Skræl gulerødderne og skær dem i skiver. Skær bladselleri i skiver. Jeg så jeg havde champignon i køleskabet og valgte at de også skulle i.\nVarm olie og smør i en stor gryde og brun kødstykkerne. (jeg lavede 3 af gangen). Tag dem op. Svits grøntsagerne og læg kødet tilbage i gryden.\nTilsæt flåede tomater, tomatpure og hvidvin. Krydr med salt og peber og kom krydderbuketten i gryden.\nLæg låg på og lad retten simre ved svag varme i 2 timer.\nHak hvidløgsfeddene fint og bland dem med hakket persille og citronskal. De skal drysses over risen.\nDet sidste billede viser hvordan retten kommer til at se ud efter 2 timer :-) kødet er så mørt at det bare falder af benet. Manden skal have herrejulefrokost på lørdag og der har han ønsket at jeg skal lave denne ret. Den giver også en god bund til øl, vin og whiskey.\nIndsendt af Tigeren aka Chau kl. 15.34


Køb Rionet 10X10 – Køb online i dag – Se udvalget her\nTemmelig mange e-butikker tildeler til alt held en række forskellige billige leveringsmuligheder til rionet 10×10. Den mest benyttede er nu om dage at få leveret til et afhentningssted, så du selv har mulighed for at hente dine nye varer når det passer dig bedst. Metoden er nemlig i høj grad ukompliceret, samt typisk tilmed den mest letkøbte form for levering.\nDu kan ligeledes planlægge at få produkterne bragt til din adresse eller ud på dit arbejde. Løsningen viser sig oftest lidt mindre billig, men lige så vel særligt uproblematisk ift. rionet 10×10 online. Den mest prisbevidste leveringsudgave vil dog altid være selv at hente ordren, som dog stiller krav om at du lever nær e-shoppens byggemarked, eksempelvis Jem og Fix, Bauhaus, Silvan eller Harald Nyborg.\nLeveringsdygtigheden på rionet 10×10 er selvfølgelig super vigtig når du har brug for varen nu og her, så derfor er det naturligvis aktuelt at man ser den forventede leveringstid på rionet 10×10. En del internet virksomheder – fx Harald Nyborg, Silvan, Jem og Fix og Bauhaus – giver løfte om billig levering på næste hverdag på mange af shoppens produkter online, men som imidlertid er betinget af at ordren gennemføres forinden et bestemt tidspunkt, således at de sandsynligvis kan nå at få produkterne ud af døren forinden de pakkeansatte har fri.\nFlere online butikker yder levering uden beregning på rionet 10×10 online, men tit er det betinget af at du køber for en konkret sum. I øvrigt kunne du vælge den mest betalelige leveringsform, som i de fleste tilfælde er at få fragtmanden til at levere dine varer til et udleveringssted.\nEn stor portion byggecentre tilbyder klik-og-hent hvor du bestiller billig rionet 10×10 online og selv henter i byggecenteret. Eksempelvis Bauhaus, Bygma, Davidsen, Stark, 10-4, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg og Silvan. Byggekæderne tildeler for eksempel click-and-collect på rionet 10×10 i disse byer:\nVanløse, Gladsaxe, Hedehusene, Greve, Lillerød, Odense, Holbæk, Lystrup, Solrød Strand, Hedensted, Hjørring, Glostrup, Brøndby, Aabenraa, Virum, Skive, Skanderborg, Ølstykke, Brønshøj, Valby, Korsør, Viborg, Holstebro, Odder, Horsens, Rødovre, Ringsted, Åbyhøj, Frederikssund, Fredericia, Middelfart, Køge, Frederiksværk, Silkeborg, Brabrand, Ishøj, Søborg, Thisted, Struer, Vallensbæk, Haslev, Nakskov, Kalundborg, Esbjerg, Herlev, Hørsholm, Farum, Vejle, Nyborg, Jyllinge, Stenløse, Nørresundby, Hobro, Sønderborg, Aalborg, Brønderslev, Kolding, Dragør, Højbjerg, Gentofte, Ballerup, Charlottenlund, Birkerød, Rønne, Roskilde, Haderslev, Kokkedal, Svendborg, Frederiksberg, Slagelse, Nykøbing Falster, Grenaa, Helsingør, Taastrup, Allerød, Frederikshavn, Lyngby, Tårnby, Rudersdal, Randers, Nærum, Hillerød, Aarhus, Tilst, Albertslund, Værløse, København, Hvidovre, Risskov, Ikast, Varde, Vordingborg, Næstved, og Herning, .\nKlik-og-hent for rionet 10×10 er muligt i samtlige regioner af landet: Sjælland (Falster, Bornholm, Lolland, Midtsjælland, Amager, Østsjælland, Sydsjælland, Vestsjælland, Nordsjælland, Hovedstaden), Fyn (Østfyn, Midtfyn, Sydfyn, Vestfyn, Nordfyn) og Jylland (Vestjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Østjylland, Nordjylland, Midtjylland, Sydjylland).\nNår vi ser på data er det klart, at online shoppere jævnligt leder efter fx billig rionet 10×10 og rionet 10×10 priser. Foruden dette oplever vi som regel mennesker efterspørge blandt andet køb rionet 10×10, rionet 10×10 tilbud og rionet 10×10 online, foruden de udbredte byggemarkeder som Bygma, 10-4, XL-Byg, Harald Nyborg, Davidsen, Silvan, Bauhaus, Stark og Jem og Fix.\nFå den bedste pris på rionet 10×10\nDet er yderst let for internetbrugere at prissammenligne på billige rionet 10×10 online på flere netshops, og til tak har langt de fleste firmaer på nettet fundet det uundgåeligt at tvinge salgspriserne på rionet 10×10 kolossalt, og ydermere byde på billig levering.\nMen det kan immervæk vise sig rentabelt at analysere nogle få e-forretninger efter tilbud på rionet 10×10 online før du shopper, så du er tryg ved at få den skarpeste pris. Se ikke blot på de kendte byggekæder som Bygma, Davidsen, Bauhaus, Harald Nyborg, 10-4, XL-Byg, Silvan og Stark.\nMan skal blot ikke overse, at hvis en online webshop tilbyder billige rionet 10×10 online på tilbud til en salgspris der er ufattelig god, kan det i nogle tilfælde være en indikator for en uægte internet forhandler. Handler med kort er trods alt inkluderet i et regulativ, som forsvarer dig som køber overfor uoprigtige internet forhandlere.\nGenerelt går vi ind for bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Alternativt kan du drage fordel af en billig afbetalingsløsning som eksempelvis ViaBill, såfremt du higer efter at afbetale prisen på rionet 10×10 over en længere periode. Dette foreslåes som regel hos nichebutikker, i modsætning til de gængse byggekæder som fx Bygma, Harald Nyborg, 10-4, Silvan, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg og Bauhaus.\nNår vi kigger i statistikkerne fremstår det tydeligt, at internet shoppere ofte leder efter for eksempel køb rionet 10×10 og rionet 10×10 priser. Man ser derudover som regel mennesker kigge efter fx rionet 10×10 tilbud, rionet 10×10 online og billig rionet 10×10.\nTrustpilot frembringer faktisk belejlige chancer for at gennemgå en stor portion øvrige brugeres iagttagelser og herved er det at foretrække, at du sonderer e-handlens omtaler før du handler billige rionet 10×10 online.\nFacebook medfører ligeledes adskillige udmærkede løsninger til at få en idé om online virksomhedens kundefokus. I øvrigt møder vi mange internet firmaer som giver folk mulighed for at sammensætte en omtale af deres køb, hvilket tilmed må bruges til at fornemme hvor tilfredse kunderne er.\nFør nogen shopper billige rionet 10×10 online i en internet butik behøver man for at være sikker studere e-butikkens vilkår, men det er undertiden ikke videre spændende, i særdeleshed ved de store byggemarkeder som Stark, XL-Byg, Bygma, Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, 10-4 og Bauhaus.\nEt alternativt forslag kan derfor være at se om online webshoppen er godkendt af e-mærket, grundet at det burde være en indikation om at online webshoppen efterlever de danske love, samt at e-butikken nu og da revideres af jurister som forstår vilkårene på området.\nDette er desuden din chance for at få assistance, for så vidt du møder problemstillinger ved dit indkøb af rionet 10×10. Tilmed er det godt at kunden er sat ind i de elementære regler i forbindelse med købet af rionet 10×10 online, for eksempel den byttepolitik online butikken garanterer.\nI relation til det er det også afgørende, at man når som helst opbevarer sin faktura, således man altid vil kunne bevidne sin bestilling af rionet 10×10, uafhængig af om man har købt hos 10-4, Stark, Bauhaus, Silvan, Davidsen, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg eller Harald Nyborg.


SF om offentlig modernisering: Afbureaukratisering skal inddrage offentligt ansatte | DenOffentlige.dk\nBlogindlæg Forum for Fremtidens Offentlige Ledelse & Styring 23.02.17 af MF Kirsten Normann Andersen, kommunalordfører for SF 0\nAlle er enige om, at bureaukratiet har taget overhånd, og alle vil afbureaukratisere, men det kniber med konkrete eksempler på regelsanering, som kan skabe mere tid til kerneopgaverne i den offentlige sektor.\nDet er især et problem, fordi de offentlige budgetter ofte forudsætter, at nye besparelser kan hentes ved hjælp af afbureaukratisering, men når man ikke når sine mål, så rammer besparelserne i stedet kerneopgaverne. Problemet bliver på den måde selvforstærkende og behovet for løsninger mere åbenlyst. Men der er kort og godt for mange fugle på taget – og for få i hånden.\nMen det er også et paradoks, at kommunernes intensive arbejde med afbureaukratisering kaster så få resultater af sig. Og der er desværre alt for mange eksempler på, at regelforenklinger et sted har resulteret i nye krydspres andre steder.\nFlere kommuner har eksempelvis på opfordring fra medarbejderne, afskaffet hjemmeplejens registrering af, hvornår hjælperen kom og gik fra en borger. Men samtidig afskaffede man kravet om, at borgeren havde ret til den visiterede tid. I stedet havde borgeren alene krav på, at den visiterede opgave blev løst. Afskaffelsen af reglen er derfor blevet oplevet som en glidebane, som har gjort det muligt at presse tiden til de enkelte opgaver mere og mere.\nLÆS OGSÅ indlæg fra Socialdemokraterne\nDet er den lokale leder, som skal sikre, at betalingen for den visiterede og leverede tid, rækker til betaling af lønninger, som er forskellige for henholdsvis erfarne og mindre erfarne medarbejdere. Reelt kan den lokale leder derfor også være tvunget til at løse opgaverne på kortere tid, end den faktiske visiterede tid, for at undgå røde tal på bundlinjen.\nDe bagvedliggende styremekanismer resulterer i en ganske bestemt adfærd. Personalet og ledelsen er tvunget til at fokusere på den ældres problemer, som via en fornyet visitation kan udløse mere tid, fordi den samlede tidsbank konstant er under pres. Taler man om resultaterne af den gode faglige og rehabiliterende indsats, så risikerer man at borgeren får mindre hjælp. Men ofte er der hårdt brug for de sparede minutter til andre borgere.\nAdministrative enheder vokser\nMen hvad er ideen med visitation og timeprisberegning, hvis det der foregår i praksis, ikke stemmer overens med det, som vi kan læse af regnearket? Og hvad er chancen for, at overflødigt bureaukrati og / eller kontrol reelt kan elimineres, hvis man ensidigt fokuserer på det udførende led, uden vilje til at ændre på de styringsmæssige vilkår?\nNår man før i tiden skulle planlægge kollektiv trafik, så foregik det i et samarbejde med chaufførerne, som bidrog med viden om overfyldte / tomme busser, forhindringer på ruterne, behov for nye / andre stoppesteder m.v. Men den kollektive trafik skulle konkurrenceudsættes, og forvaltningen blev opdelt i en bestiller og en udførerenhed. Der er eksempler på, at den administrative enhed herefter blev fordoblet.\nMen først og fremmest erfarede chaufførerne, at de ikke længere vandt gehør for deres erfaringer. Nu skulle de køre det, som var bestilt, uanset om det gav mening eller ej, for det var udførerenhedens budgetforudsætning. Og hvad er chancen for, at en chauffør bidrager med viden om tomme busser, hvis effekten er færre minutter og flere hårdt pressede ruter? Bestillerenhedens behov for fortsat at få den viden resulterede i omfattende passagerer tællinger. Men har kontrollen og den indirekte mistillid resulteret i bedre og billigere kollektiv trafik? Eller har man bare flyttet udgifter fra den udførende enhed til nye administrative enheder?\nEr centrale indkøbsordninger en god ide, eller er det i praksis en dyr ide? Det afhænger nok af, hvem man spørger. Det var i det mindste en skolepedels erfaring, da han skulle indkøbe 10 skolekomfurer, og måtte betale listeprisen. I Jylland er der ingen der betaler listeprisen for et komfur, men pedellen vandt aldrig gehør for debatten om, hvorvidt indkøbsordninger (og den centrale enhed, som havde ansvaret for ordningen) overhovedet gav mening?\nVil medarbejderne bidrage i fremtiden?\nOvenstående er blot nogle få eksempler på konkrete dilemmaer, som alle tager udgangspunkt i de styringsmæssige vilkår for indsatsen i den offentlige sektor. Men det er også nogle få af mange eksempler, som medarbejdere selv har bidraget med.\nHvad er chancen for, at medarbejdere i fremtiden kan / vil bidrage med ideer, paradokser og muligheder, hvis resultatet ender med at blive det samme?\nDet er i det mindste et anerkendt dilemma, at ansatte i den offentlige sektor oplever, at kontrol og bureaukrati har taget overhånd. Og det er et dilemma, at vores manglende tillid til, at borgere og ansatte opfører sig fornuftigt, har resulteret i et enormt styringsmæssigt bureaukrati.\nMen det er først og fremmest et dilemma, at det hidtidige arbejde med bureaukrati primært tager udgangspunkt i de udførende enheders arbejde og vilkår, og uden at vi får set erfaringer i en sammenhæng med de styringsmodeller, som i dag danner grundlag for styringen af den offentlige sektor.\nDet er baggrunden for et forslag fra SF – om afbureaukratisering – et forslag, hvor vi vil invitere alle interessenter til at bidrage med eksempler på overflødigt bureaukrati og kontrol. Men at vi samtidig underkaster erfaringer en grundig vurdering, som netop skal ses i forhold til, om de styringsmæssige mekanismer er problemet – mere end de er løsningen?\nEmneord: Ledelsesavisen, Ledelsesavisen nr. 6, Kirsten Normann Andersen, SF, Afbureaukratisering, 220217, Ledelseskommission


Lokale nyheder Arkiv - Side 5 af 8 - Grenaa Fysioterapi og træningsklinik : Grenaa Fysioterapi og træningsklinik\nVigtig info omkring åbningstider\nVigtig information vedr. åbningstider i træningsklinikken. Alle der ønsker at træne om lørdagen, søndagen og på alle helligdage samt uden for fysioterapiens normale åbningstider skal fra 1. maj have et nøglekort. Nøglekort udleveres i receptionen mod et depositum på 100 kr. Fysioterapiens åbningstider: Man-tors: 08:00 – 18:00 Fredag 08:00 –... Se artikel\nTræningsklinikkens åbningstider i Påsken 2019: Der er normale åbningstider for søndage og helligdage. Kontorets og fysioterapiens åbningstider er begrænsede i Påsken. Alle ønskes en god Påske\nAmbitiøs og dygtig sekretær / bogholder. FysioDanmark Grenaa Fysioterapi søger en ambitiøs og dygtig sekretær/bogholder med administrativt flair, smil i stemmen og et iskoldt overblik. 30-37 timer. Vi tilbyder Vi er en klinik i konstant udvikling. Vi tilbyder målrettet og effektiv fysioterapeutisk behandling, med implementering af nyeste viden og behandlingsmetoder.... Se artikel\nfebruar 6, 2019 2:41 pm\nCamilla’s Yogastik Yin & Yang – Formiddag & Aften Yoga Begyndere, letøvede (gravide kan også være med) Vi byder formiddagen og aftenen velkommen med flowserier som aktiverer, smidiggør og styrker alle muskler i kroppen. Serierne vil tunes ind efter kropsdele, årstid og tidspunkt på dagen. Vi kombinerer den aktive yoga... Se artikel\nÅbningstider i julen 2018 Der er normale åbningstider for søndage og helligdage. Den 31.12 har Fitness åben for nøglekort brugere fra 06:00 – 12:00 Den 1.1 har Fitness åben for nøglekort brugere fra 06:00 – 12:00 og igen fra 14:30 – 18:00 Kontorets og fysioterapiens åbningstider er begrænsede i julen. Glædelig... Se artikel\nLymfødem og hævelse Drænage og øvelsesterapi hjælper ved: – Lymfødem – skade på lymfesystemet (kendt følgevirkning efter cancerbehandling), eller medfødte hævelser. – Venøs insufficiens – nedsat blod tilbageløb. – Hævelse efter operation eller sportsskader – fremmer opheling. – Generelle væskeophobninger. 2 typer lymfødem: Lymfødem kan være medfødt (primært lymfødem) eller... Se artikel\nTilbud om hjertemotion NYT HOLD for hjertepatienter starter i Grenå Nu har du mulighed for at lave hjerte-rigtig motion i trygge rammer sammen med andre hjertepatienter. Træningen instrueres af en fagligt kompetent og uddannet instruktør, der sikrer en optimal træningsform. Vi træner ca. 1 time og puster derefter ud med... Se artikel\nFysiodanmark – Grenaa Fysioterapi har ydernumre og overenskomst med sygesikringen. Vi er dermed en del af det Danske offentlige sundhedsvæsen. Der kan således gives tilskud til din behandling/genoptræning, hvis du har en henvisning fra lægen. Patient tilgangen er dog langt større end regionen har tildelt os af ydernumre. Vi behandler derfor... Se artikel\nNYE åbningstider i træningsklinikken…\nÅbningstider i træningsklinikken Uden Nøglekort: Mandag – Torsdag 8:00-18:00 Fredag 8:00-16:00 Lørdag 8:00-13:00 Med Nøglekort: Mandag–Torsdag 6:00-21:30 Fredag 6:00-20:00 Lørdag 6:00-18:00 Søn/helligdage 6:00-12:00 & 14:30-18:00\njuli 3, 2018 7:14 am\nVi holder åbent hele sommeren Receptionens åbningstider i uge 28 – 30 (9. juli-29. juli): Mandag – Fredag kl. 8 – 14.00 Alle andre uger som normalt __________________________________________________________ Træningsklinikken har normale åbningstider Træning (med nøglekort) Man-Tors 06.00 – 21.30 Fre 06.00 – 20.00 Lør 06.00 – 16.00 Søn 06.00 –... Se artikel\njuni 4, 2018 11:41 am\nKlinikken har normalt åben på grundlovsdag. Så bare kom!\nPersondatapolitik og vilkår for behandling hos Fysiodanmark Grenaa Fysioterapi Velkommen som patient hos FysioDanmark Grenaa Fysioterapi. I forbindelse med dine behandlinger her på klinikken er det nødvendigt, at vi noterer og behandler oplysninger om dig. HVILKE PERSONOPLYSNINGER OPBEVARER VI? I forbindelse med din behandling på klinikken noterer vi oplysninger om... Se artikel


Indhent fire gode priser på fragt fra Vejle lige nu.\nFå 4 priser på fragt fra Vejle\nBrug en fragtmand der allerede har en tur fra Vejle\nPlanlægger du at byde på en ting i Vejle, f.eks. fra et auktionshus, men tvivler på om handlen kan svare sig på grund af transportprisen, så kan du enkelt og helt gratis hente fire skarpe tilbud af fragt fra Vejle her. Når du bruger en fragtmand der allerede er på samme ture, kan han tilbyde en god pris på transporten fordi han ikke behøver at køre ekstra km for at udføre fragten.\nTryg og billig fragt fra Vejle\nDu får kun priser fra professionelle fragtfirmaer der dagligt lever af at drive transportvirksomhed med god erfaring. Selvom du sparer op til 75% på fragten, får du stadigvæk samme gode service som hvis du betalte fuld pris. Det er nemt og lynhurtigt at udbyde turen. De priser du modtager er ikke forpligtende vi sender dig bare kontaktinformationerne på fragtmanden og dernæst laver I evt. den endelige aftale i fælleskab til sidst.\nFor at få lov til at byde på fragt fra Vejle, via fragtbørsen Fragtopgaver.dk, skal transportøren være godkendt af Cargomatch ApS. For at blive tilmeldt skal vognmanden indsende en fragtforsikring som et led af processen. Dog skal du altid dobbelttjekke at din godstype er forsikret da der kan være nogle krav til bl.a. emballage mm. Hvis du har lyst til at vide mere om godsportalen Cargomatch kan du besøge sitet her.


Hvordan fordeles arv\nHvordan fordeles arv. Hvordan skal din arv fordeles?\nSite map Sådan fordeles din arv, hvis du ikke har skrevet testamente | Samvirke Google Tag Manager — sætter ikke cookies, men sender dem videre til Google Analytics. De resterende ¾ kan du lade din ægtefælle arve. Personer du har haft fælles bopæl med i min. Tal for Nedenfor forklares, hvem arveloven sikrer, men vær opmærksom på, at familiemønstre kan være forskellige, og at du altid bør rådføre dig med en ekspert, hvis fordeles er i tvivl arv arvespørgsmål. Tvangsarven udgør en fjerdedel af barnets eller ægtefællens såkaldte hvordan arv. Har du ikke oprettet et testamente, der specificerer, hvordan din arv skal fordeles, vil arven blive fordelt efter arvelovens regler. Fordelingen afhænger af den. 1. maj Det kan være svært at forholde sig til livets afslutning, og svært at tage stilling til, hvordan arven skal fordeles mellem de efterladte. mar Kære Monica Kromann, vi er to brødre fra Vejen, som har et spørgsmål om, hvordan arven efter vores forældre skal fordeles, når vores mor går. apr Har du ikke skrevet testamente, er det arveloven, der bestemmer, hvordan arven efter dig fordeles. Se her, hvem der arver dig.\nHVORDAN FORDELES ARV - vagabond lange støvler. Advokaten: Hvordan fordeles arven efter vores forældre?\nHvordan fordeles arv, boliger til salg på stevns Testamente - Hvordan gør jeg?\nDes Ein kan ogs velja sj bort fr arv til sambuar via testament. Som vi mener sikrer en mer rettferdig fordeling av arven i de minste boene Dersom du ikke har noen arvinger etter reglene i loven, gr hele arven til staten. talemåder med dyr Med over Vores lokalafdelinger og mere end\napr Har du ikke skrevet testamente, er det arveloven, der bestemmer, hvordan arven efter dig fordeles. Se her, hvem der arver dig. Når du arver, skal du bl.a. betale retsafgift og skat af de indtægter, som arven giver dig. Få indsigt i, hvad du selv kan gøre for, at dine arvinger får din arv. hvilke muligheder du har for at bestemme over fordelingen af din arv gennem et testamente. Når du arver, skal du bl.a. betale retsafgift og skat af de indtægter, som arven giver dig. Få indsigt i, hvad du selv kan gøre for, at dine arvinger får din arv. hvilke muligheder du har for at bestemme over fordelingen af din arv gennem et testamente. Op til 25 % af din arv er TVANGSARV. Tvangsarv skal Testamente med tvangsarv - Hvordan gør jeg? Du kan frit bestemme, hvordan din arv skal fordeles. Hvordan fungerer de 3 arveklasser i Danmark og hvad med arveafgiften? Få overblik på porsva.kosreqor.se her. 9. sep Hvordan arven efter afdøde skal fordeles, afhænger først og fremmest af, om der er oprettet et gyldigt testamente. Såfremt der ikke er oprettet. Der kan dog også i dette tilfælde være god grund til at oprette et testamente, hvis du gerne vil have mere indflydelse på, hvordan en eventuel arv skal fordeles efter din død. Med et testamente kan du frit komme til at råde over ¾ af dine aktiver.\nHVORDAN FORDELES ARV - cykler højbjerg torv. Advokaten: Hvordan fordeles arven efter vores forældre?\nDette skal man dog ikke tage alt for bogstaveligt. Her deles det uskiftede op i 2 boslodder. Og om det er noget som han kan komme i problemer med da han har solgt? Med venlig hilsen Torben. Venlig hilsen, Poul Erik.\nArveregler og afgifter hvordan fordeles arv Det kan for eksempel være ved at udarbejde et børnetestamente, ved at oprette særeje eller ved at give dine arvinger fortrinsret. I det nedenstående kommer vi ind på de principper, der gælder når en arv skal fordeles efter arveloven. Således fordeles din arv. Den arvelov der er gældende nu blev virksom i Apr 10, · Har du ikke skrevet testamente, er det arveloven, der bestemmer, hvordan arven efter dig fordeles. Se her, hvem der arver dig. Sådan fordeles din arv, hvis du ikke har skrevet testamente | .\nHvordan fordeles arv? Hvis du har en ægtefælle og livsarvinger – børn eller efterkommere efter dine børn, arver din ægtefælle halvdelen og dine livsarvinger .\n|Hanssens Gade 10, Aabenraa - tlf, at opholdet i Aabenraa bliver en god oplevelse. |Tak, bro og lystbådehavn omkring 1 km fra hotellet. |DKK Dansk krone. |Uanset om du vælger at overnatte 1, Carstensens Tehandel eller den berømte Aabenraa Antikvitetshandel, så der er god forbindelse til byen i egen bil, hvor du kan nyde din middag.\nHvordan fungerer de 3 arveklasser i Danmark og hvad med arveafgiften? Få overblik på porsva.kosreqor.se her. Få indsigt i, hvad du selv kan gøre for, at dine arvinger får din arv. hvilke muligheder du har for at bestemme over fordelingen af din arv gennem et testamente. Op til 25 % af din arv er TVANGSARV. Tvangsarv skal Testamente med tvangsarv - Hvordan gør jeg? Du kan frit bestemme, hvordan din arv skal fordeles. Arveklasser og fordeling af arv Har du ikke oprettet et testamente, der specificerer, hvordan din arv skal fordeles, vil arven blive fordelt efter arvelovens regler. Fordelingen afhænger af .\nHvordan fordeles arv, historiske romaner bestseller Testamente - Hvordan gør jeg?\nHvis arv ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du fordeles cookies, vælg Accepter cookies hvordan klik dig videre på siden. Det kan være meget besværligt hvordan finde ud af, hvem der arver fra dig, når du dør, og reglerne afhænger i høj grad arv din civile status og dine arv børn. Vi vil i det følgende gennemgå forskellige familiemønstre og fortælle fordeles, hvordan arvereglerne er i disse. Men først vil vi kaste fordeles hurtigt blik på de såkaldte hvordan, som er med til at diktere, hvem der skal arve.\nMed et testamente, bestemmer du selv, hvordan arven fordeles inden for lovens rammer. Tag ansvar for arven efter dig med et testamente. Nu har du fået et indblik i, hvordan i fordeling og udbetaling af arv. Du kan selv tage ansvar for, hvordan arv fordeles, hvornår den udbetales, og til hvem den udbetales. Nov 20, · Nu er min hustru og jeg efterhånden kommet op i årene, og vil selvfølgelig gerne sikre hinanden bedst muligt i tilfælde af den enes død, men vi vil samtidig også sørge for, at der falder lidt i arv til børnene. I hvert fald til nogle af dem. Hvordan skal arven fordeles, når min hustru eller jeg dør? Hvordan fordeles arv efter et uskiftet bo? Hvis I har lavet et testamente vil arven blive fordelt i overensstemmelse med de ønsker I har nedskrevet. Hvis I ikke har lavet et testamente vil arvelovens regler tage over. Her vil arven bliver fordelt med 50 % til længstlevende ægtefælle og 50 % til førstafdødes livsarvinger (børn). Oven over kan du selv prøve arveberegneren for at se, hvordan arven fordeles i din familie - hvis I ikke har noget testamente og arven derfor fordeles fuldstændig efter arveloven. Du kan kun bruge beregneren, hvis du er enten samboende eller gift. Et testamente lader dig få medbestemmelse over, hvordan din arv skal fordeles. Under alle omstændigheder kan det være en god idé at få professionel rådgivning fra en erfaren arveretsadvokat. Ret&Råds advokater kender arveloven ud og ind og sikrer, at dit testamente tilgodeser dine efterladte på den bedst mulige vis. Det kan for eksempel være ved at udarbejde et børnetestamente, ved at oprette særeje eller ved at give dine arvinger fortrinsret. I det nedenstående kommer vi ind på de principper, der gælder når en arv skal fordeles efter arveloven. Således fordeles din arv. Den arvelov der er gældende nu blev virksom i Hvis man ikke har børn eller ægtefælle, kan man frit bestemme, hvordan ens formue skal fordeles, når man er død. Enlig uden børn /Samlevende uden børn. Her har . Testamentet forholder sig til familiesituationen\nSådan fordeles din arv, hvis du ikke har skrevet testamente Arveafgift og boafgift\nSiguiente: Sygeplejeteoretikere og deres teorier » »\nAnterior: « « Gionee elife e7


Historie | Historie – Københavns Folkemusikhus\nFolkemusik for alle\nPosted on 27. september 2015 by kg-epel\nKøbenhavns Folkemusikhus (KFMH) blev stiftet i 1978 og er en forening, der arbejder på at fremme og udbrede folkemusikalske oplevelser skabt i fællesskab på basis af aktiv deltagelse fra medlemmerne.\nI kølvandet på folkemusikkens store popularitet i 70-erne stiftedes der flere forskellige åbne folkemusikhus med henblik på udbredelse og udøvelse af dansk og svensk folkemusik, dels spillemandsmusik og dels folkedans. Et af disse var Københavns Folkemusikhus, der oprindeligt havde til huse i Christianshavns Beboerhus. Foreningen voksede og der oprettedes forskellige undergrupper med forskellige aktiviteter, såsom Viseværkstedet, bladgruppen gårdvisesangergruppen Bajads mm. I midten af 1995, da Cajun musik kom frem, fik KFMH også sin egen Cajungruppe.\nSidst i 80 – erne flyttede folkemusikhuset til Lundtoftegade 87, ejet af Socialdemokraterne. Her fandtes et stort lokale med et af de bedste dansegulve i byen, desuden stod en række mindre lokaler til rådighed til fx bestyrelsesmøder og generalforsamlinger. Men år 2000 slap heldet op, da foreningen ikke længere fik lov til at benytte lokalerne i Lundtoftegade. Det blev til forskellige steder indtil et nyt hjemsted var fundet, Valhalsgade 4, nuværende Osramhus. På det tidspunkt var tilslutningen vigende og alle aktivitetsgrupperne blev enten opløst eller mistede tilknytningen til KFMH. I en kort periode blev KFKM lukningstruet, men de seneste år har der været en støt fremgang og arrangementerne bedre besøgt.\n2010 blev lokalerne i Valhalsgade renoveret og blev til Osramhuset, administreret af Kultur2200 under Københavns kommune. Efter en kort periode i Hillerødgades Skole blev det nuværende hjemsted, Vanløse Kulturstation, fundet.\nLæs mere om Vanløse Kulturstation under “Hjemsted”\nCopyright © 2021 Københavns Folkemusikhus. All Rights Reserved.\nDenne webside bruger cookies til at forbedre din oplevelse, mens du navigerer gennem hjemmesiden. Ud af disse cookies gemmes de cookies, der er kategoriseret som nødvendige, i din browser, da de er vigtige for, at websitet kan fungere grundlæggende. Vi bruger også tredjeparts cookies, der hjælper os med at analysere og forstå, hvordan du bruger dette websted. Disse cookies gemmes kun i din browser med dit samtykke. Du har også mulighed for at fravælge disse cookies. Men fravalg af nogle af disse cookies kan have en indvirkning på din browseroplevelse.


Kom godt i gang - Skanderborg Gymnastikforening\nInden gymnastiksæsonen går i gang, har vi nogle gode råd og ideer til jer som frivillig. Det er ligemeget om du er ny eller tilbagevendende instruktør, hjælpeinstruktør eller minihjælper. Vi kan alle bruge gode råde, til at udvikle os endnu mere.\nStart med at præsentere dig selv, hvem du er, hvad laver du osv. Så kan de nye gymnaster føle sig mere velkommen og trygge. Skriv noget om, hvad du forventer holdet skal omkring i løbet af sæsonen, dine forventninger til gymnaster og hvad de kan forvente af dig.\nEn god idé er også at skrive noget omkring hvilket slags tøj de skal have, skal de medbringe drikkedunke, skal håret sættes op osv.\nKalender til et bedre overblik\nFor at få overblik over sæsonen laver anbefaler vi at lave en sæsonkalender.\nStart med at skrive ferie ind i kalenderen, herefter kan træningerne få numre. Sørg også for at skrive opvisninger og andre arrangementer på f.eks. juleafslutning.\nNår kalenderen er udfyldt, har du et godt udgangspunkt for at lave en sæsonplan. Du ved, hvad du gerne vil nå med dit hold, og du ved, hvor lang tid du har.\nEn sæsonplan er en oversigt over, hvad du i grove træk vil lave med holdet i løbet af sæsonen. Del sæsonen op i perioder, hvor du arbejder med et bestemt område, f.eks. en opvarmning, en dans, et redskab, en serie eller et spring. Dermed bliver variationen i sæsonen bedre.\nFor nogle er det vigtigt at lære gymnasternes navne at kende. Et god idé kunne være at tage et billede af holdet og øve sig på navnene. Som supplement er navne-lege gode og sjove. På denne måde lærer gymnasterne også hinandens navne at kende. Efterhånden udskiftes navne-legene med andre lege. Måske har gymnasterne lyst til skiftevis at stå for en leg. De har mange ideer, og de synes, det er sjovt at prøve.\nTimeplanen er en detaljeret planlægning af timen. Den bygges op ud fra følgende punkter:\nDerudover er det rart altid at have et ekstra punkt så du ikke står med 10 minutter uden aktivitet. Hvis du har børnehold, er det godt at holde et højt aktivitetsniveau. Tænk også igennem hvordan du nemmest får de enkelte aktiviteter sat i gang og afsluttet. Det giver dig større sikkerhed og tid til at få kontakt med gymnasterne, når du ikke skal læse op fra papiret.\nFor at få en optimal sæson må du evaluere timen bagefter. Hvad gik godt/dårligt? Hvad kunne gymnasterne lide? Hvordan bygger jeg videre på de enkelte aktiviteter? Stil dig selv alle disse spørgsmål, så du ved, hvad der kan bruges til den næste time.\nVejledning, inspiration og støtte\nHvis du får problemer med holdet, så husk at foreningen og dine med-instruktører altid kan hjælpe dig.\nStil krav til os og brug os, vi bruger også dig!\nFor yderligere at få inspiration vil vi opfordre dig til at tage på kurser. Det er gratis, og vi kan hjælpe dig med at søge. Du kan selvfølgelig også snakke med andre erfarne instruktører, hvis du mangler ideer til musik, aktiviteter o.s.v.\nGymnastikhold kan ledes på mange måder, og forhåbentlig kan du bruge nogle ideer til at få en god sæsonstart.\nHeld og lykke med sæsonen.


Hos Aarstiderne tror vi på, at det kan betale sig at behandle naturen med omtanke. Vi tror på, at den måde, vi behandler naturen på, bestemmer, hvad naturen giver os i form af mad, miljø og rent drikkevand. Derfor bruger vi f.eks. ikke kemiske sprøjtemidler på vores marker. I stedet bruger vi nogle robuste planter, der kan tåle at gro i den danske natur. Som økologer bruger vi heller ikke kunstgødning. Kemifri natur og mad\nØkologiske råvarer er fri for de pesticidrester, som findes i mange konventionelt dyrkede fødevarer. Det er med til at give rene, naturlige råvarer fulde af sundhed og smag. Økologisk forarbejdede fødevarer er også fri for smagsforstærkere, syntetiske sødestoffer og langt de fleste E-numre. Garanteret økologisk Det danske ø-mærke på vores kasser viser, at der er tale om et statskontrolleret økologisk produkt. Det vil sige, at Fødevareministeriet mindst en gang om året kontrollerer, at indholdet i kasserne er dyrket/forarbejdet i overensstemmelse med EU's regler for økologisk landbrug eller de danske regler for økologisk husdyrproduktion. Udenlandske råvarer/fødevarer kan kun få det danske ø-mærke, hvis de er kontrolleret og pakket i Danmark. Det europæiske økologimærke på vores kasser viser, at varerne opfylder EU's krav for økologisk landbrugsproduktion. Mærket er gyldigt i alle EU-lande og bruges både på fødevarer og uforarbejdede landbrugsprodukter. Også disse varer kontrolleres årligt af de nationale myndigheder. Leveringsdag


Camping direkte på stranden - stort udvalg - bestil her\nMed Dansk Bilferie finder du danmarks største udvalg af\nluksuscampingpladser direkte til stranden!\nNedenfor har vi listet nogle af de bedste campingpladser i Italien, Frankrig, Kroatien og Spanien med direkte adgang til stranden. Læs mere\nAlt om Strandene i Europa\nnedenfor har vi listet 5 grunde til hvorfor I bør vælge en campingpalds med direkte adgang til stranden:\nDet bliver mere og mere populært at bestille campingplads med direkte adgang til stranden og med god grund. Der følger nemlig en lang række fordele ved at bo direkte på stranden. I Europa har vi nogle af verdens bedste strande, hvilket specielt gør sig gældende ved Middelhavet og Adriaterhavet, som byder på et væld af de præstigefuldte Blue Flag strande.\nFind din næste campingplads direkte til standen online her på siden eller kontakt en af vores ferierådgivere på 7010 4343.\nToscana er kendt for sine bløde bakker, store vine og klassik italiensk kultur, men Toscana har også en helt unik strandscene med gyldne kyster og maleriske landskaber. Regionen byder blandt andet på over 150 km kyststrækning med udsigt over krystalklart vand. Læs mere her\nSicilien & Sardinien\nStrandene omkring de italienske øer spænder fra sandede hvide kyster til eksotiske sorte strande, hvilket gør øerne til nogle fuldstændig enestående steder at besøge.\nBesøgende strømmer hvert år til Liguria for dejlige vandreture og solrige dage på stranden. I centrum af regionen finder I nogle af Italiens bedste strande, som blandt andet byder på charmerende klipper og særpræget kystlinje. Læs mere her\nDen nordlige kyststrækning i Frankrig byder på mange gode strande. Her finder I blandt andet lækkert blåt vand, spektakulere klippeudformninger og fredsfyldte omgivelser. Læs mere her\nDen vestlige position ud til Atlanterhavet gør denne region ideel til vandsport. Her ser vi folk i alle aldersgrupper prøve kræfter med windsurfing, kitesurfing og sejlads, som alt sammen er med til at skabe de bedste rammer for dem, som ønsker en aktiv ferie. Læs mere her\nRegionerne Languedoc og Cote d'Azur byder på nogle af de mest fantastiske strande i hele Frankrig. Her finder i et dejligt middelhavsklima, som betyder varme og sol hele sommeren rundt! Desuden huser regionerne også nogle charmerende byer som blandt andet Marseille og Nice, der uden tvivl er værd at se, når I skal have en pause fra de dejlige sandstrande. Læs mere her\nMen bedst af alt tilbyder Kroatien azurblåt havvand, temperet klima og en uforglemmelig udsigt over grønne kyster, som alt sammen er med til at gøre landets strande virkelig attraktive.\nNår det kommer til Kroatien er det bedste råd at søge sydpå. Det er nemlig på den dalmatiske kyst, hvor de mest forførende sandstrande og charmerende bugter findes.\nLæs mere om Kroatien her\nMed mere end et tusinde øer og en utrolig lang fastlands kystlinje, har Kroatien op til 6000 km kyststrækning, derfor er det naturligvis ikke nogen overraskelse at landet kan prale af nogle af Europas smukkeste sandstrande.\nLige siden Kroatiens uafhængighed og indtræden i EU i 2013 er landet blevet et mere og mere populært rejsemål. Kroatien byder blandt andet på nogle dejlige sandstrande med vandglatte småsten eller grus på havbunden.\nStrandene i Spanien\nSpaniens strande er generelt virklig billige i forhold til resten af Europa og desuden er man her næsten garanteret sol i hele højsæsonen. Strandene ved Middelhavet er generelt bedre end ved Atlanterhavet, da vandet er varmere og er meget mere azurblåt end mørkeblåt. Så hvis I søger en badeferie på standen, så er Spanien helt sikkert det rigtige sted!\nTakket været mere end 8000 km kyststrækning byder Spanien på næsten 3000 katalogiserede strande. Desuden byder Spanien på flere Blue Flag stande end noget andet land i Europa. Landet kan nemlig prale af at have næsten dobbelt så mange Blue Flag strande som Frankrig og mere end dobbelt så mange som Italien, som i øvrigt generelt er betalingsstrande.