D O M. afsagt den 21. maj Rettens nr. 1A-1218/2014. Anklagemyndigheden mod Tiltalte 1 (T1) og Tiltalte 2 (T2) - PDF\nD O M. afsagt den 21. maj Rettens nr. 1A-1218/2014. Anklagemyndigheden mod Tiltalte 1 (T1) og Tiltalte 2 (T2)\nDownload "D O M. afsagt den 21. maj 2014. Rettens nr. 1A-1218/2014. Anklagemyndigheden mod Tiltalte 1 (T1) og Tiltalte 2 (T2)"\n1 D O M afsagt den 21. maj 2014 Rettens nr. 1A-1218/2014 Anklagemyndigheden mod Tiltalte 1 (T1) og Tiltalte 2 (T2) Der har medvirket domsmænd ved behandlingen af denne sag. Anklageskrift er modtaget den 11. februar T1 og T2 er tiltalt for overtrædelse af T2 1. overtrædelse af straffelovens 119, stk. 1, ved den 17. december 2013 kl. ca i Havdrup, med vold eller trussel om vold at have overfaldet tjenestegørende politibetjent A, idet T2 med begge hænder skubbede A hårdt i brystet, således at han mistede balancen. T2 2. overtrædelse af straffelovens 119, stk. 3, ved i umiddelbar forlængelse af det i forhold 1 passerede, at have lagt hindringer i vejen for udførelsen af politibetjent A s tjeneste eller hverv, idet T2, da A ville anholde ham, modsatte sig dette, idet han vristede sig løs af A s greb og forsøge at undløbe fra stedet, hvilket imidlertid mislykkedes, idet A indhentede ham. T2 3. overtrædelse af straffelovens 121, ved i umiddelbar forlængelse af det i forhold 2 passerede, med hån, skældsord eller anden fornærmelig tiltale, at have overfaldet tjenestegørende politibetjent, idet T2 da han blev anholdt og ilagt håndjern kaldte A for blandt andet "bøsserøv" og "pansersvin" eller lignende. 4.\n2 T1 overtrædelse af straffelovens 119, stk. 3, ved den 17. december 2013 kl. ca i Havdrup, at have lagt hindringer i vejen for udførelsen af politibetjent A s tjeneste eller hverv, idet T1 forsøgte at hindre anholdelsen af T2, idet T1 skubbede T2 væk fra A, hvorved A mistede grebet om T2, hvorpå T2 forsøgte at undløbe fra stedet. T1 5. overtrædelse af straffelovens 121, ved i umiddelbar forlængelse af forhold 4 passerede, med hån, skældsord eller anden fornærmelig T1, at have overfaldet de tjenestegørende politibetjente A, B og C, idet T1, i forbindelse med at han blev anholdt, kaldte betjentene for blandt andet "bøsserøve" og "pansersvin" eller lignende, ligesom han efterfølgende under kørsel i uniformeret patruljevogn til Roskilde Politigård kaldte betjentene "fucking bøsserøve" eller lignende. Påstande Anklagemyndigheden har nedlagt påstand om straf. De tiltalte har nægtet sig skyldige. Sagens oplysninger Der er under hovedforhandlingen i sagen afgivet forklaring af de tiltalte og af vidnerne D, E, politibetjent A, politibetjent C, politibetjent B. Tiltalte T2 har forklaret, "at han kom kørende sammen med sin bror, D, i en BMW. Der var ikke andre i bilen. De havde været i skole, og der var politikontrol. Der kom en betjent i uniform og trådte ud, og de stoppede. D sagde til T2, om han lige skulle tage hans kørekort, men det var der ikke. D havde glemt kørekortet. Betjenten slog op og konstaterede, at D havde kørekort, og der blev ringet til D s kæreste, så hun kunne komme med det. Betjenten var grov i munden og nedladende overfor dem og kaldte dem snothvalpe, og at de skulle tage bilen og fise hjem. De sagde, at de kunne ikke forlade stedet, da D jo ikke havde kørekort, og betjenten ville ikke svare på, om de ville få en bøde ved at køre videre. Det var både T2 og D, der havde talt med betjenten, som var grov og vendte ryggen til og gik. T2 ringede til T1, som han havde en aftale med om at skulle mødes, og sagde, at han skulle lade være med at komme. Deres møde var udskudt, da D havde glemt sit kørekort. T1 bor ikke langt fra stedet, som blev udpeget på et rids. Betjenten var noget frustreret over, at T2 havde sagt, at T1 ikke skulle komme, og betjenten gik over til politibetjent A, og de stod og talte om noget og pegede på T2. De gik så hvert til sit de to betjente, men A gik over på modsat side og kiggede hen mod T2 og kom nærmere. De havde øjenkontakt. Han kom så tæt på T2, at de stod bryst mod bryst, og lige da skubbede han til T2 med begge hænder. D var på venstre side af T2. A havde ikke sagt noget. T2 sagde: Hvad laver du? og A sagde: Luk røven, din snothvalp. T2 svarede: Sut min pik. A prøvede at slå T2. Han bøjede sig ligesom ned og knyttede hænderne, og T2 satte sine arme op i\n3 afværgeposition. A ramte ikke, da T2 trak sig tilbage. De havde holdt i hinandens ærmer. T1 kom da og sagde: Slap af og Hvad sker der? To sekunder efter tog A hænderne op og skubbede dem begge i brystet. A skubbede T2 op mod bilen ved førerdøren til venstre, og han prøvede at slå T2. T2 holdt sine hænder op og parerede, men han blev ramt på armen. A tog fat i T2 s hånd, men T2 fik sig drejet ud af grebet og løb fem-seks meter, og A løb efter. A sagde, at han kom på peber, hvis han ikke lagde sig ned. Herefter lagde T2 sig stille og roligt ned. De eneste ord, der var blevet udvekslet mellem de to, var de ord, som T2 tidligere har gengivet. Anholdelsens skete, da de havde løbet de fem-seks meter. T2 svarede ikke noget på, at han var blevet anholdt. T2 blev fastholdt. Han havde ikke gjort noget. En betjent kom bagfra og tog fat i T1, som ikke havde gjort noget. T1 fik håndjern på. T2 har ikke sagt bøsserøv, og han har heller ikke hørt andre sige det. Adspurgt af forsvareren forklarede T2, at videoen starter lige efter der, hvor T2 var ved førerdøren, og da han havde fået armene ud af A s hænder. Slagene er ikke med, men det er dem, der gør, at videoen blev startet. Forespurgt, hvordan det kan være, at A siger, at T2 har skubbet, forklarede T2, at det kan være på de to tidspunkter, hvor han parerede, fordi han har rørt ved A. Det er sandsynligvis ovre ved døren, hvor A har skubbet ham op og lægger an til slag, for der har han rørt ved A s bryst. T1 og T2 havde talt sammen tidligere på dagen, og T2 ringede og sagde, at når de var færdige med politiforretningen, så kunne de mødes, men T1 og E havde stået lidt længere væk. T1 havde selv tilbudt at komme. Det kan T2 godt huske, men han sagde, at det behøvede han ikke. Det var det, der gjorde betjenten sur, for T2 havde brugt udtrykket panserne. Han sagde, at han stod med panserne, og at de spildte deres tid. Han har ikke sagt noget, der var værre. Da han startede sit løb på de fem-seks meter, havde han ikke fået at vide, at han var anholdt. T1 var kommet lige før det, der skete henne ved bilen. T1 havde prøvet at trække dem fra hinanden, forstået på den måde, at han havde rørt ved deres hænder, men han har ikke skubbet. Herefter blev de begge to skubbet i brystet, og så kom der en betjent, vist nok C, og tog fat i T1." Tiltalte T1 har forklaret, "at det er rigtigt, at han blev ringet op af T2. På det tidspunkt var han meter væk fra stedet. T2 sagde, at de var blevet stoppet. De havde haft en aftale om at skulle ses. Han spurgte, om han skulle komme, og det sagde T2 nej til. T1 var sammen med E. Han ville godt hen til T2, fordi han er hans ven, og han har før oplevet, at de er blevet generet af politiet. T1 løb. E gik, så de var ikke sammen. Da T1 kom ud fra gyden, gik han, og der så han to betjente. Han så T2 og betjenten A stå ved bilen. De holdt hinanden i ærmerne. T1 sagde: Hvad sker der? og lagde hånden på deres hænder. Det er rigtigt, at betjenten så skubbede til T1 og T2 med flad hånd i brystet. Herefter kom der en anden betjent bagfra og tog rundt om T1. Han vidste, at T2 ikke kunne finde på at slå en betjent, og han ville aldrig selv røre en betjent. Han ville ikke blande sig, men sagde blot: Hvad sker der? Det så voldsomt ud, og en betjent havde rusket lidt i T2. Ham, der tog fat i T1, var skaldet. Han fik T1 s arme om på ryggen, og T1 blev presset hen over bagruden ved bilen. Han sagde, at han ikke havde gjort noget. Han havde ikke råbt. Han havde ikke sagt grimme ord. Han blev ligesom visiteret af betjenten, men han havde lige givet betjenten sin anden arm. Der blev ikke sagt noget om, at han var blevet anholdt. Så kom der en civil borger og talte med T1 og sagde, at han skulle slappe af, så ville han prøve at få håndjernene af T1, men betjentene rystede bare på hovedet, og borgeren gik. T1 kender godt den pågældendes navn. Så kom der en mand, der hedder F, og han råbte af T1 og T2, og råbte: Hvorfor går I ikke ned og spiller fodbold? T1 sagde:\n4 Hvem fuck er du? F havde provokeret T1. Han havde jo ikke set situationen. T1 sagde ikke noget til politiet, før han var i bilen. Da de var i bilen, kørte de forbi T1 s far, og T1 ville have dem til at stoppe og sige, at T1 var blevet anholdt. T1 sagde bøsserøv. Betjenten A tog fat i T1 s nakke og hev ham op mellem de to forsæder. En af de andre betjente gjorde ligesom en attitude om, at A skulle slappe af. I bilen var der A, B og C, tre i alt. Da T1 havde bedt dem om at stoppe, da de havde passeret faderen, tilkendegav de, at det ville de ikke, og det fik han ikke lov til. Ham, der i første omgang havde taget fat i T1, havde også prøvet at sparke til T1 s ben og tage fat i kæbe/hals på T1. Adspurgt af forsvareren forklarede T1, at han ikke kan huske, at T2 i telefonsamtalen sagde "panserne", men T2 var ikke begejstret for at være blevet stoppet. Han har ikke forhindret nogen anholdelse af T2, men han gik derhen for at få ham til at slappe af. Han har ikke rørt T2 eller skubbet ham væk. T1 har på intet tidspunkt fået at vide, at han var anholdt. Han har ikke set betjenten slå T2. På det tidspunkt var han selv ved bilen og kunne ikke se noget. Han opfattede betjenten som den aggressive part i forhold til T2. Han hørte ikke, at de sagde noget. Det ville han have lagt mærke til. Foreholdt sagens bilag 18-1, side 2, 2. afsnit, forklarede T1, at han ikke har sagt sådan til politiet. Han fik at vide, at det var lige meget, om han skrev under, for han ville blive afhørt på ny. Derfor skrev han bare under. Han har forklaret til politiet, således som han har forklaret i dag. Foreholdt 3. afsnit, forklarede T1, at han heller ikke har sagt sådan til politiet. T1 havde forstået det som om, at det var ugyldigt. Betjenten havde sagt, at han ikke behøvede at skrive under." Der er under sagen forevist video, som er fremlagt af de tiltalte. Tiltalte T2 har forklaret supplerende til den foreviste video, "at han sagde til betjenten, da han lå ind over bilen, at han havde ondt i ryggen, fordi han har en sygdom, og om ikke han kunne få lov til, at der var en anden kollega, der overtog ham. Betjenten A sagde: Nu lukker du røven. T2 oplyste, at han et facetledsyndrom." Vidnet, E, har forklaret, "at han kender T1 og T2. Han har været bedste ven med T1 i ti år. Han og T1 sad hjemme hos vidnet. T1 s telefon ringede, og han tog den og sagde, at han var nødt til at gå. Vidnet sagde okay, men han gik med. Vidnet spurgte, hvad der var galt, og T1 sagde, at det var D og T2, der var blevet stoppet af politiet. T1 løb, og vidnet løb efter, og de kom ud fra en gyde cirka 40 meter derfra, hvor T2 talte med en betjent. Vidnet så betjenten tage fat i T2 foran ved hans jakke. T1 løb derover og tog fat i T2 i trøjen for at høre, hvad der skete. Betjenten var sur og skubbede både T2 og T1 i brystet foran. Vidnet husker ikke, om betjenten sagde noget. T1 sagde ikke noget. Så kom der en flyvende hen til T1 for at anholde T1. Den anden, der oprindeligt havde fat i T2, anholdte ham. Det var betjenten bad ved vidnet, som kom flyvende og tog fat i T1 forfra ved nakken og smed ham hen over bagsmækken af bilen. T1 blev først kastet op på ryggen og derefter drejet rundt for at få håndjern på. Det var en betjent, der gjorde det. Han hørte ikke, at der blev sagt noget. Han husker heller ikke, om T1 sagde noget. Stemningen var trykket. T2 havde været stille og rolig. T1 havde\n5 været sur til en start, men derefter var han stille og rolig. Det så ud som om, T2 prøvede at undvige betjenten og gik tre-fire meter og fik så at vide, at han skulle lægge sig, ellers ville han få peber. Foreholdt sagens bilag 12, side 2, nederst, forklarede vidnet, at det er rigtigt, at han skrev under på rapporten. Han læste den i gennem og fik at vide, at han skulle skrive under. Han har ikke sagt, sådan som det står nederst på siden allersidst. Han var sammen med T1, så han var der også før. T2 blev lagt ned og blev liggende, således at en betjent havde et knæ på T2 s rygsøjle og et ved siden af. T1 lå ind over bilen og blev ført væk. Betjenten prøvede også at få T1 ned, men vidnet synes ikke, han var til fare for nogen. Han sagde ikke noget. Betjentene virkede forholdsvis aggressive. Vidnet filmede med sin mobiltelefon. D filmede også. Han startede efter vidnet. Vidnet stod på fortovet. Politiet blev ved med at sige, at han skulle gå væk, men den ene betjent havde sagt til ham, at han godt måtte stå der, hvor han stod på fortovet. Vidnet sagde noget, da betjenten sagde til T2, at han skulle holde kæft. T2 havde ikke sagt noget, og vidnet sagde, at han kunne bare tale ordentligt. Han har ikke hørt T1 eller T2 råbe ukvemsord. T1 var som nævnt sur til en start, for der kom en person, som blandede sig og sagde, at de skulle opføre sig ordentligt. Han er den lokale alkoholiker og sagde, at de kunne bare spille fodbold. T1 var sur, og T2 sagde, at han skulle slappe af. Betjenten, som sad oven på T2 sagde til D, at han skulle gå væk, ellers ville han få peber. Da T2 var ovre ved bilen, så han ham undvige, som om betjenten ville slå ham. T2 har ikke skubbet eller slået ud efter betjenten." Vidnet, politibetjent A, har forklaret, "at han var på arbejde den 17. december, hvor de foretog en målrettet færdselskontrol i Havdrup. De havde været i gang i en halv times tid, og hans kollega, C, vinkede en bil ind. Vidnet var på den anden side og tog sig af det dér. Det var en bil med to unge mennesker, som hans kollega havde vinket ind. Vidnet fornemmede, at passageren i bilen havde travlt med at tage sin telefon frem og sige, at "pansersvinene" var i byen. C afsluttede politiforretningen. Vidnet og C talte om det bagefter. Føreren henvendte sig til C, som talte med ham. Passageren, T2, stod på kørebanen, og vidnet sagde, at han skulle fjerne sig. Det ville han ikke. Han talte i telefon. Vidnet tog fat med hånden om hans skulder for kærligt at få ham ind på fortovet, der hvor C også var. B var ikke inde i billedet på det tidspunkt. T2 sagde, at han ikke skulle røre ham, men vidnet tog så fat med begge hænder i kraven på ham forfra og sagde, at han skulle gå ind. Han synes ikke, han selv var sur. Den anden var ophidset. Han tror, at han sagde, at han ikke skulle røre ham. Han kan ikke huske, om han selv sagde noget, men han har nok sagt noget igen. Der opstod så en mindre tumult, så T2 blev presset op mod den bil, som han var kommet i, og vidnet har nok sagt, at han skulle forholde sig roligt, og der var nu en ophidset stemning, så vidnet besluttede sig for, at han skulle i håndjern. T2 gav ham et skub i brystet. Et kraftigt skub, så vidnet måtte træde et-to skridt tilbage. Der kom en anden, T1, og blandede sig. Vidnet kendte ikke de pågældende på forhånd. Vidnet tumlede rundt med T2 og forsøgte at anholde ham. Han kan ikke huske, hvornår han sagde, at han var anholdt. Vidnet følte sig skubbet eller trukket i, så T2 løb. Han tror, at han blev skubbet eller trukket for, at T2 kunne komme fri. Han mener ikke, at T1 havde fat i T2. T2 løb så op foran bilen, vidnet fik fat i ham tre-fire meter efter. Så blev han lagt ned, og det blev sagt til han, at han var anholdt. Klokkeslæt blev ikke oplyst. Det var der ikke mulighed for i situationen. Der stod en masse unge der. C kæmpede med T1, og B prøvede at få de unge væk. Vidnet sagde til dem, der var rundt om ham, at han ville kunne anvende peberspray. Typisk sidder man ved siden af en anholdt, som er lagt ned. Han ved ikke, om han klagede over, at han blev holdt. Han har ikke skubbet til T2.\n6 Foreholdt sagens bilag 7, side 2, 3. linje, forklarede vidnet, at han i dag ikke kan huske det, men hvis han har sagt sådan dengang, så er det sådan, det er sket. Han læste sin rapport igennem. Han kan ikke huske, om han har sagt til T2, at han ville anvende peber, hvis ikke T2 faldt til ro, men han kan godt have sagt det. Der blev sagt pansersvin, idiot og bøsserøve under stort set hele forløbet. Da vidnet lå med T2 på jorden, var det rettet mod ham. Vidnet fik kaldt assistance, da han lå med T2, og der kom en hundevogn. De kørte så med T1, som var oppe at køre og var ubehøvlet og sagde blandt andet til B, om han brugte sæd til at sætte sit hår. Vidnet har været politibetjent i lidt over fire år, men det er første gang han prøver sådan noget i forbindelse med 77. Han har svært ved at forstå, at det endte sådan. Han synes ikke, der var noget at bebrejde ham selv. Han vil ikke afvise, at han også selv har udtrykt sig lidt kraftigt. Han mindes ikke at have sagt luk røven eller har hørt andre sige det. De andre var vel rolige nok, men vidnet havde fokus på sit eget. T1 sagde også i bilen ind pansersvin og bøsserøve. Vidnet mener, at politiforretningen forløb som den skulle i henhold til reglerne, og at den nødvendige magt blev brugt. Adspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at da han havde fat i T2, er han sikker på, at han fik et skub, så han gik et-to skridt tilbage. Han mistede det oprindelige greb. Detaljerne kan vidnet ikke huske. Han vil mene, at han havde taget fat i T2 med et kraftigt greb. Han tror faktisk ikke, han ville kunne huske, hvis han havde sagt: Nu lukker du røven: Adrenalinen kørte. Han kan ikke afvise at have sagt det. Et kraftigt skub ville han kunne huske. Det er ikke hver dag, at man anvender magt. Det er en vurdering, man taget på stedet, hvordan man tager fat i folk. Det er rigtigt, at han førte T2 baglæns hen til fortovet. Vidnet kan huske, at T1 råbte pansersvin og bøsserøv. Han er sikker på, at begge råbte af dem. Alt er dog muligt, for det kunne også være de andre, der stod der, der har råbt. Han kan ikke huske, om han skubbede T1 væk. Han mener, at det var C, der tog sig af T1. Han er ikke enig i, at T1 bare lagde hænderne på dem. T1 kom fra siden og landede midt i mellem dem. Vidnet ved ikke, om han blev trukket eller skubbet, men T1 blandede sig, også fysisk, ellers ville C ikke have taget fat i ham. Det var ikke T2, der skubbede. Foreholdt sagens bilag 7, side 2, øverst, forklarede vidnet, at hvis han har forklaret sådan dengang, så er det også foregået, som det står. Han er 100 % sikker på, at T2 skubbede til ham. Han er 100 % sikker på, at T2, da han lå på jorden, sagde bøsserøv og pansersvin. Han husker det som om, det blev råbt. T1 sagde bøsserøv og pansersvin i bilen på vej ind. Der var mange unge mennesker, men det var T2 og T1, de havde fokus på. Vidnet blev afhørt af lederen bagefter. Vidnet sad på højre forsæde på vej tilbage. Da de var på vej ud af Havdrup, da råbte T1: Stop, for der går min far. Normalt ville man tjekke identiteten, men han ved ikke, om det skete i det pågældende tilfælde. Det er rigtigt, at de ikke standsede. Det kan godt være, at ytringen er kommet der. T1 sad uroligt, og vidnet sagde, at han skulle forholde sig i ro. Han tror, at han vendte sig og tog fat i T1 s skulder, men han har ikke hevet ham frem. Han ved ikke, om B havde taget fat i T1." Vidnet, politibetjent C, har forklaret "at de den pågældende dag var i gang med en 77 kontrol. Han var sammen med politibetjentene A og B. Vidnet stod udenfor tandlægehuset, og det gjorde A også. Vidnet standsede en BMW og rettede henvendelse til føreren og bad om at se kørekort, men det havde han ikke med, og det blev føreren så sigtet for. Det er et skøn, om man sigter for sådan noget, men når man har 77 eftersyn, så er det normalt. Føreren, D, fik en tilkendegivelse. Han var meget sur over det og sagde, at han havde førerret, og han kunne bede sin kæreste om at hente kørekortet. Vidnet sagde, at han skulle medbringe det under kørslen, så det var lige meget. T2 sad på forsædet. Han var heller ikke tilfreds.\n7 Han sad med en mobiltelefon, og han sagde, at han skulle sørge for, at der ikke blev skrevet flere, og at han ville ringe til alt og alle. D ville ikke erkende, at han ikke havde sit kørekort med. Han ville heller ikke modtage tilkendegivelsen. Vidnet lagde den i bilen. De var begge steget ud. Vidnet gik, da der var en dårlig stemning. Han gik hen til A. A havde godt kunnet høre utilfredsheden. D kom tilbage til vidnet, som var gået længere ned, cirka ti meter. D sagde til vidnet, at han ikke fattede noget, for han kunne jo ikke køre, når han ikke havde kørekort med. Det er normalt, at man gerne må køre hjem og hente sit kørekort. BMW ens forende holdt med front mod tandlægehuset. Vidnet gik tilbage til D. T2 var begyndt at gå ud på vejen. A sagde til T2, at skulle gå ind igen. Vidnet kunne ikke høre, hvad der blev sagt, men der var høj tale fra begge sider. Der var jævn trafik på det tidspunkt. Vidnet var ved bagenden af BMW en. A gik ud til T2 og tog fat i T2, som stod på konfrontatorisk måde i forhold til A. A tog T2 i armen på samme måde som man fører et barn, som ikke må få lov til at få slik i Brugsen. Han førte ham hen til BMW ens side. T2 stod nu med ryggen op ad BMW en og A med front til. Så kom T1 lige pludselig. Nu var der tre, der råbte, nemlig A og T2, der råbte ad hinanden, og T1 var også tydeligt utilfreds. Han ved ikke, hvad T1 var utilfreds med. T1 s armbevægelser var store, men han gjorde ikke noget i øvrigt. Så fik T2 skubbet til A, så han måtte træde et skridt tilbage. Det var med begge hænder. Vidnet ved ikke, om det var hårdt, men der skal noget til at skubbe A. A tog fat i T2 for at anholde ham, for det han havde gjort. Samtidig løb T1 over mod dem. Vidnet stod med sin patruljemappe og lagde den, og så tog han fat i T1, som havde fat i A ved ryggen, så A mistede grebet i T2. T2 løb op mod fronten, men A fik fat i ham igen. T1 råbte pansersvin efter vidnet. Vidnet prøvede at anholde T1. Han råbte mange ting. Han ved ikke, om der blev sagt bøsserøv. Han følte, at der var en, der rørte ham bagfra, og så mistede han lidt grebet. T1 gjorde kraftigt modstand, selv om han var op mod bilen og med håndledstryk. Vidnet ville fastholde ham. Han tror, at han har sagt, at han anholdte ham for overtrædelse af ordensbekendtgørelsen. T1 prøvede at komme væk. D råbte vidnet op i hovedet. B var også kommet til. Han fik fjernet D. Vidnet fik så lagt T1 i håndjern. Der kom flere til. Blandt andet kom der to håndværkertyper. En af mellemøstlig oprindelse gik hen til T1 og sagde, at han skulle slappe af. T1 tiltalte ham med Ali og sagde, at han ikke havde gjort noget. T1 blev mere rolig, men han havde modstand i overkroppen. Han blev fastholdt op ad BMW en. Hvis ikke han blev det, var han undløbet. De ville have dem begge to hen til deres bil, som holdt rundt om hjørnet. Da A fik fat i T2, lå de ned i gruset, og T2 fik håndjern på. T2 lå på maven. Han mener, at A sad på hug ved siden af. Han hørte ikke, hvad der skete mellem T2 og A. A kaldte vagtcentralen for at få en transport, for de kunne ikke have begge i en bil. Efter at hundepatruljen kom, kom der mere ro på. De kørte med T1, og da de var nået til Brugsen, så T1 sin far gå over vejen og sagde, at de skulle stoppe, men vidnet kørte videre. Så sagde han bøsserøve. T1 var nu blevet mere roligt, men han sagde til B, at han havde et flot hår og spurgte om, om han brugte sæd til at sætte sit hår. Han kan ikke huske, at T1 har sagt fucking bøsserøve. Foreholdt sagens bilag 14, side 6, andet afsnit, forklarede vidnet, at han har forklaret sådan til politiet. Hukommelsen var nok bedre dengang. Under anholdelsen af T1 sagde denne pansersvin til vidnet. Da de gik fra BMW en gjorde T1 modstand, og de måtte have fat i ham. Vidnet hørte ikke T2 råbe efter det, der skete omkring færdselsforseelsen. Da han lå op ad kølerhjelmen, var han urolig og råbte, at han havde en sygdom. Vidnet syntes ikke, at han virkede syg i situationen. Foreholdt sagens bilag 14, side 5, andensidste afsnit, forklarede vidnet, at han har forklaret sådan til politiet. Han har ikke set nogen opføre sig sådan, når de var i håndjern. Han syntes, det var vanvittigt at råbe og skrige sådan, når man var i håndjern. Vidnet opfattede det som helt manisk. Da A fik T2 væk fra vejen, så var der ikke noget skub. Så slap han ham, og de snakkede, men vidnet kunne ikke høre, hvad der blev sagt. A og T2 stod ved BMW ens venstre side, og vidnet stod ved\n8 bagenden med D, og så kom T1. Herefter skubbede T2 A i brystet, og A tog fat i T2 men slap, da T1 kom, og vidnet tog fat i T1, som i mellemtiden havde haft fat i A. Vidnet forklarede nærmere herom, at for vidnet så det ud som om, at T1 tog fat i A ved ryggen, men vidnet kunne ikke se det direkte. Det var således, at A havde fat i T2, men ikke længere, da T1 kom, og vidnet går ud fra, at T1 havde haft fat i A. T1 skyggede for episoden." Vidnet, politibetjent B, har forklaret, "at han den pågældende dag stod lidt længere oppe, meter, fra de to kolleger. Han opdagede noget med de tiltalte. Der var en, der var ude på vejen, og vidnet smed hvad han havde i hænderne og gik derned. Der var noget mellem A og T2. A havde fat i T2 på en eller andet måde på kroppen, og de tumultede. T1 kom til og prøvede at skille dem ad ved at tage fat i T2. Det virkede som om, han prøvede at tage fat enten i tøjet eller armene for at befri ham. C tog fat i T1 og tog førergreb på ham og smed ham op på bagenden af BMW en. Vidnet hjalp til med at få T1 i håndjern, og de måtte anvende magt. Han gjorde temmelig meget modstand. Han råbte og skreg. Vidnet kan ikke i dag huske hvad. T2 kom fri af A, som indhentede ham og fik ham lagt ned på jorden og lagt ham i håndjern. Til en start havde han knæ på hænderne for at få ham i håndjern. Det var vidnets opgave at holde de andre væk. Der kom mange løbende til, og de råbte og skreg om panservold, og de filmede. Vidnet sagde til dem, at de gerne måtte filme, men at de skulle gå væk og ikke forstyrre dem. Men de forstod ikke budskabet. Vidnet sagde, at han ikke syntes, de var særlig kløgtige, når de ikke gik væk. Der var nok også råbt noget fra betjentene om, at de skulle gå væk. Vidnet ved ikke, om nogen har sagt: Nu lukker du røven. De fik tilkaldt en hundevogn. T2 s bror ringede 112 samtidig med, han filmede og kaldte op til vagtcentralen fra en piges telefon. Vidnet måtte tage kontakt til vagtcentralen for at sige, der ikke var tale om vold. På vejen ind, sad vidnet omme bag i bilen med T1. Han spurgte T1, om det nu også var fornuftigt at gøre sådan noget. T1 spurgte, om vidnet havde sperm i håret. Mens de kørte, mødte de T1 s far, og T1 ønskede at tale med ham, men kørte videre. T1 var urolig. Han sagde: Bøssesvin og alt muligt. Han sagde også bøsserøv og fucking bøsserøv. A havde fat i T1, da han ramte med hovedet ind i sædet og var urolig. Han ved ikke, hvordan han havde fat. Da de havde fremstillet T1 for vagthavende, så havde de ikke mere med sagen at gøre. Adspurgt af forsvareren forklarede vidnet, at det var inde på fortovet, at de havde fat i hinanden, A og T2. Ikke ude på vejen. Han husker ikke nærmere hvordan, men de plejer at tage fat i armene. Han husker det, som om, at T2 slap fri, da de var ved at lægge T1 i håndjern. Foreholdt sagens bilag 11, side 3, 3. og 4. afsnit, forklarede vidnet, at han har forklaret sådan, og sådan var det. T1 havde taget fat T2 for at få ham fri. Vidnet har ikke kunnet se, om T1 havde fat i A. Vidnet var ikke fokuseret på det. Han husker ikke, hvordan han kom fri. Da de stod med T1 i håndjern, blev han ved med at være hidsig og råbte. C stod alene med ham, fordi han kunne godt klare det. T2 var blevet lagt op ad køleren på deres egen bil. Han brokkede sig og sagde, at det gjorde ondt. Han hørte ikke, hvad A sagde. A har nok sagt noget, men vidnet ved ikke hvad. Det er normalt at transportere den anholdte på bagsædet, således at der sidder en ved siden af for at passe på føreren. Hvis der kun er to kolleger om sådan en transport, vil den ene kollega således side på bagsædet. Vidnet tror, at han har siddet og rodet med radio og telefon. Han tror, at A havde fat i nakken eller trøjen og kørt lidt frem og tilbage eller begge dele. Han husker ikke, om han bad A tage det roligt. A håndterede situationen. Vidnet tænkte ikke, at det lige var at stramme den."\n9 Vidnet, D, har forklaret "at han var til stede den pågældende dag. Han var chauffør på BMW'en, og de blev vinket ind af politiet. Han havde glemt sit kørekort. De fik at vide, at de lige skulle hoppe ud af bilen, og vidnet sagde da, "gud jeg har glemt mit kørekort. Det ligger i den anden jakke", men politimanden begyndte at skrive en bøde. Vidnet prøvede at være både smilende og frisk. Politimanden lagde bødeforlægget på forsædet. Han følte ikke, at de fik lov til at køre videre. Han forventede, at hans kæreste ville komme med kørekortet, så de kunne køre. A stod på den anden side af gaden. Vidnet havde parkeret ved tandlægens hus. Han og T2 tændte en smøg og ventede på kørekortet. T2 havde en aftale med T1, og han ringede og sagde, at han var blevet forsinket på grund af politiet. Betjentene samlede sig nu på den anden side af vejen. Det var A, C og B. De stod meter væk. T2 viste ikke irritation. Vidnet kan ikke huske, at der har været et opkald fra T2, hvor han har sagt, at "panserne er i byen". Der var ikke noget drama. De stod ved bagklappen af bilen lige på stenene på kanten af vejen, men ikke på kørebanen. Så kom A. Vidnet ved ikke hvorfor. Han kom hen til T2 og valgte at stille sig tæt på T2. Vidnet tænkte, "hvad sker der". Så så han T1 og E komme. Vidnet så nu, at T2 og A havde lidt håndgreb. A s hænder var oven på T2 s. Vidnet var 1 ½ meter væk. T1 kom og spurgte, hvad der skete. Så gik der 5 sekunder, og så fik de hvert et skub, T2 og T1. T2 med A højre hånd, og T1 kom bogstaveligt talt ind i armene på en betjent, C, som fik fat i ham bagfra. T1 blev så taget op af bagklappen af C. A havde fat i T2 ved skulderen. De stod ved fordøren. Så kom der et skub mere fra A side. T2 stod klods op af T1 og C. Så sagde vidnet til E, at han skulle filme. Foreholdt sagens bilag 16, side 3, 5. afsnit, forklarede vidnet, at han talte med betjenten i telefonen i næsten 2 timer. De blev enige om at lave en telefonisk afhøring, hvilket vidnet nu kan se ikke var så godt. Efter en 2-3 timer blev han ringet op og fik at vide, hvad der var skrevet ned. Vidnet var uenig i nogle ting, men det endte med, at han sagde, at det var ok, fordi betjenten havde sagt, at så skulle de til at rette det. Forklaringen, der er nedskrevet, er noget af en blanding af det skete. Efter A havde skubbet til T2 igen, gjorde T2 en undvigemanøvre. Han dukkede sig, så hovedet forsvandt ned under fronten på bilen, og han løb eller rettere gik ca. 6 meter. A sagde så, at han skulle lægge sig ned, og det gjorde T2 også, og han fik håndjern på. A pressede T2 ned med sin hånd midt på ryggen og brugte også knæet. De talte ikke sammen. Der kom en alkoholiker forbi og spurgte, hvad det var de lavede, og sagde, at skulle gå ned og spille fodbold. T2 råbte ikke af A. Vidnet følte sig magtesløs i situationen. T2 blev flyttet i håndjern til politibilen og lagt op af bagklappen, og A sagde til ham, "nu lukker du kraftedme røven. Kan du forstå det". T2 havde sagt, om han ville være sød og skifte kollega. Vidnet er sikker på, at T2 ikke har kaldt A for bøsserøv eller pansersvin. Vidnet kan ikke huske, at T2 skulle have sagt "sut min pik". Han kan ikke huske, om politimanden havde sagt noget nedladende. Forehold samme rapport side 3, 3. afsnit, forklarede vidnet, at han ikke er sikker på, om der blev sagt "snothvalp", men T2 blev på et tidspunkt kaldt noget nedsættende, fordi han var mindre end betjenten. T1 var ikke kommet på en voldelig måde. Han havde spurgt, hvad der var sket, og han havde fat i T2 s arm. Det var ikke for at hive ham fri, for T2 er hans bedste ven. Da T1 blev lagt op af\n10 bagsmækken, opførte han sig fint nok, men han var nok ked af at komme i håndjern. Der var en fra kvarteret, der kom forbi og sagde "jeg skal nok få dig ud", men betjenten nægtede. T1 var rimelig rolig, måske ikke lige de første 5 sekunder, hvor han havde brokket sig, men han spurgte, hvad han skulle anholdes for, men han fik ikke noget svar. Vidnet havde ikke talt med politimanden om, hvorvidt han kunne køre videre i bilen. Han havde spurgt, hvor de kom fra, og T2 havde sagt, at de kom fra skolen. De var pæne og ordentlige. Der var ikke hårde eller knubbede ord. Vidnet havde sagt "mester, mester kan jeg ikke lige få lov til at hente mit kørekort. Det er lige rundt om hjørnet", men politimanden fortsatte med at skrive, og det var også hans job. Vidnet bor 500 meter væk. T2 s samtale med T1 var ganske kort. Der blev sagt, at de lige var tilbageholdt af politiet. T1 vidste godt, hvor det foregik, det kunne han se, når han kom uden for huset, og alle så det også. Der blev ikke sagt, at "panserne er i byen", men det kunne de da regne ud. Vidnet var ved siden af, da A havde fat i T2, og det var der, han sagde, at E skulle filme. Da T2 var ved bagsmækken af politibilen, var vidnet ca. 5 meter væk. Foreholdt samme rapport sidste side, nederst, forklarede vidnet, at han ikke har sagt til politiet, at der var en videooptagelse. Det vidste de, for A havde truet med peberspray, fordi de filmede." * Politibetjent A henvendte sig den 18. december 2013 på skadestuen. Det fremgår af politiattesten: "... Ve skulder uden hævelse, misfarvning af fejlstilling. Ingen ømhed af knogleapparatet, let ømhed over muskulatur på forside af skulder. Normal bevægelighed i alle retninger, ingen skader på nerver el blodkar....". Personlige forhold. Ingen af de tiltalte er tidligere straffet. Der har vedrørende tiltalte T2 under sagen været dokumenteret fra skrivelse af 3. februar 2014 fra Solrød Kommunes Børne- og Ungerådgivning og resume og konklusion i personundersøgelse af 27. marts Det fremgår af personundersøgelsen, at tiltalte ikke har ønsket at medvirke til samfundstjeneste, og at han derfor ikke er fundet egnet hertil. Han er fundet egnet til at modtage en betinget dom med vilkår om foranstaltninger efter servicelovens 52, indtil det fyldte 18 år og derefter med tilsyn af Kriminalforsorgen. Tiltalte, T2 har om sine personlige forhold forklaret, at han startede på HG i Hans klassekammerater var år gamle, så det var ikke lige ham. Han er nu tilbage på HG og er færdig til december. I forbindelse med en ransagning fandt man noget hash i huset, men det var ikke hans hash. En enkelt gang er han blevet stoppet med ½ gram hash. Han har prøvet tre gange i alt at ryge hash.\n11 Tiltalte, T1, har som sine økonomiske forhold forklaret, at han bor i en ungdomsbolig, som bliver betalt af kommunen, og han får af kommunen 736 kr. om måneden, der skal dække mad og tøj. Rettens begrundelse og afgørelse Forhold 1: To voterende finder ikke, at der er tilstrækkelig sammenhæng i politividnernes forklaringer til, at retten kan anse det for bevist, at tiltalte T2 forsætligt har skubbet til politibetjent A således, at denne mistede balancen. Disse dommere vil derfor stemme for frifindelse i forhold 1. En dommer finder, at tiltalte T2 med sine udtalelser om, at "panserne var i byen" og ved ikke at rette sig efter betjentenes anvisninger, var med til at skabe en ophidset stemning, som fik betjentene til at gribe ind. Denne dommer finder, at politibetjent A s forklaring om det passerede er troværdig og stemmer derfor for domfældelse i forhold 1. Der afsiges dom efter stemmeflertallet, hvorefter T2 frifindes i forhold 1. Forhold 2 og 4: Retten finder ikke, at hændelsesforløbet beskrevet i anklageskriftets forhold 2 og forhold 4 harmonerer med hinanden, selv om der kun foreligger en enkelt episode. Såfremt det lægges til grund, at tiltalte T2 har forset sig som anført i forhold 2, kan hændelsesforløbet beskrevet i forhold 4 ikke lægges til grund og vice versa. Herefter finder retten ikke at kunne domfælde for nogen af forholdene, idet bemærkes, at den omstændighed, at tiltalte T2 løb få skridt fra politibetjent A, ikke findes omfattet af bestemmelsen i straffelovens 119, stk. 3. De tiltalte frifindes derfor i forholdene. Forhold 3: Retten finder ikke, at der er tvivl om, at der er blevet råbt ukvemsord mod betjentene. Henset til den oppiskede stemning, der var, også blandt "tilskuerne" og dem, der filmede, kan det ikke med den til domfældelse fornødne sikkerhed fastslås, at det netop var tiltalte T2, der i den i anklageskriftets forhold 3 beskrevne situation netop har råbt de anførte ord. Retten frifinder derfor i forholdet. Forhold 5: Efter T1 s egen forklaring finder retten, at det kan lægges til grund, at T1 i hvert fald har sagt "bøsserøv" til betjentene. Han findes derfor skyldig i dette angivne omfang. Straffen fastsættes for tiltalte, T1, til 10 dagbøder på hver 100 kr., i alt kr., jf. straffelovens 121. Forvandlingsstraffen fastsættes som nedenfor bestemt.\n12 Thi kendes for ret: Tiltalte, T1, skal straffes med 10 dagbøder af 100 kr., ialt kr. Forvandlingsstraffen er fængsel i 10 dage. Tiltalte skal betale sagens omkostninger, dog at statskassen betaler 4/5 af forsvarersalæret. Tiltalte, T2, frifindes. Statskassen skal betale sagens omkostninger.


Mød de fire kvinder fra filmen Undtagelsen\nI ‘Undtagelsen’ spiller de fire kvinder, som har mere end svært ved at opføre sig ordentligt over for hinanden. I virkelighedens verden er der grin, kærlighed og eftertænksomhed, når Sidse Babett Knudsen, Amanda Collin, Lene Maria Christensen og Danica Curcic er sammen. IN har taget skuespillerfirkløveret med på hotel til en snak om mobning, magt, selvforsvar, og hvad der egentlig sker, når en ‘pikspiller’ sidder på magten.\nOnsdag, 1. juli 2020 - 8:25 - af Af Nina Ettrup - foto Franne Voigt - styling Line Sekula - makeup Louise Bruun / Tromborg - hår Bettina Haue / L’Oréal Fotoassistent - Tak til Hotel Coco\n’Undtagelsen’ er baseret på Christian Jungersens bestsellerroman fra 2004 om fire kvinder – Malene (Amanda Collin), Iben (Danica Curcic), Annelise (Sidse Babett Knudsen) og Camilla (Lene Maria Christensen) – der arbejder sammen på det fiktive Center for Oplysning om Folkedrab. Deres forhold er præget af klikedannelse, mistro og manipulation, som begynder i det små, men siden eskalerer voldsomt. Filmen er instrueret af Jesper W. Nielsen, der tidligere har lavet bl.a. ’Okay’, ’Store planer’ og flere afsnit af bl.a. ’Borgen’, ’Greyzone’ og ’Dicte’. På rollelisten er også bl.a. Simon Sears, Magnus Krepper og Johanne Louise Schmidt. ’Undtagelsen’ får premiere 2. juli.\nHvad handler ‘Undtagelsen’ om?\nAmanda: Det er et ret godt spørgsmål – jeg tør ikke at svare!\nLene Maria: Den handler om magt! Den handler vel bare om magt?\nSidse Babett: Ej, det gør den ikke, Lene Maria!\nLene Maria: Jo, det gør den edderråd’me!\nSidse Babett: Nu lukker du bare ..!\nLene Maria: Ensomhed!\nDanica: Jeg synes faktisk også, den handler om usikkerhed. Og hvad man gør pga. usikkerhed.\nSidse Babett: Og så handler den om det der med, at man gør sit bedste for at forsvare sit eget lille ‘turf’, men hvor går grænsen for, hvornår man træder ind over et andet menneske, og det bliver ondt? Den handler om overlevelse og – hvad hedder det? Selvopretholdelse? Alle de her karakterer er jo jagede og plagede af noget, hvilket gør, de har et behov for at ‘være med’.\nAmanda: Jeg tror, at vi fire ville have reageret anderledes i mange scener, end vi gør i filmen. Man sidder jo tit og tænker ‘hvorfor fanden?!’ I en af de første scener, hvor vi ignorerer Annelise – det udspringer jo af en usikkerhed, og at vi har behov for at føle et sammenhold. Men det kommer jo også af en usikkerhed i Annelise, at hun ikke slår i bordet.\nLene Maria: Jeg tror ikke, jeg er helt enig med dig. Jeg tror, det er svært at reagere prompte i mange af de situationer. Så går man efterfølgende hjem og tænker ‘hvad skulle jeg have gjort?’\nAmanda: Man vil ikke miste det sammenhold, man har.\nLene Maria: Nej, man vil ikke give slip på det, fordi man er så frygteligt bange for at blive helt alene. Og man kan blive endnu mere alene ved at reagere og sige højt: ‘Hvorfor taler I ikke til mig?’\nAmanda: Det kræver kæmpemeget mod at reagere med det samme. Man kender jo godt de der situationer, hvor øjeblikket ligesom går forbi én, og så er det for sent.\nLene Maria: Nu må I redde mig eller lade være med at skrive det i bladet, hvis det er helt latterligt, men jeg kan huske, at da jeg var lille, var jeg i cirkus, og der var en tryllekunstner, og jeg havde spottet, hvordan han gjorde. Jeg var barn, så jeg sagde det højt: ‘Det er, fordi du har den i baglommen!’ Og så blev tryllekunstneren virkelig vred! Jeg havde ødelagt det. Hans reaktion skræmte mig, så jeg i mange år ikke turde reagere på det, jeg oplevede. Sådan er det også i filmen. De fire kvinder tør ikke at reagere på det, de ser, fordi de er bange for, hvad de får tilbage.\nAmanda: Jeg tror faktisk ikke, at Malene ser det …\nSidse Babett: De er jo så optagede af sig selv, at de ikke tænker på, at de andre også går rundt og spekulerer over, hvad de skulle have sagt, og hvordan de skulle have reageret.\nAmanda: Malene går så nok og tænker ‘hvordan holder jeg fast, så jeg aldrig bliver alene?’\nDanica: Det er ligesom i folkeskolen, ik’? ‘Hvis jeg er outsider i den her gruppe, er jeg død. Hvis jeg bliver det sorte får her, kan jeg ikke leve. Det er min eneste verden’.\nAmanda: Ja! Det er frygtbaseret.\nDanica: ‘Selv om jeg ved, det er galt at gå og drille og tale ned til andre, er det fint for mig, for så er jeg ‘safe’. Jeg skal i hvert fald ikke være den, der bliver peget ud’.\nSidse Babett: Lige nu synes jeg, man tænker meget over, hvad der egentlig blev af ‘common sense’? Vi har stadig mere af det i Danmark end i alle mulige andre lande,\nsynes jeg. Men så snart det er væk, kan du have én idiot, der bare sidder og siger ‘bla bla bla’, og én, der prøver at holde fast i en neutral virkelighed, men de kan jo ikke kommunikere. De her kvinder i filmen er jo ikke en gruppe veninder, de går bare på arbejde sammen. Og de skal kunne tåle at være på arbejde og være sig selv. Min karakter i filmen føler, at de andre gør hende til en anden, end den, hun synes, at hun er. De gør hende så meget til en anden, at hun bliver en anden derhjemme. Hun mister sig selv.\nAmanda: Men det er jo også det mest ubehagelige, man overhovedet kan være udsat for: Misforståelser. Men det sker jo desværre på mange arbejdspladser – voksenmobning foregår. Jeg kan ikke forestille mig noget værre. Det er måske også derfor, det er så spændende at være inden i Malene, for hvad er det, der trigger det? Jeg kan ikke give svaret, for når man hører om de her historier, er det jo nogle gange bare modbydeligt. Men for Malene kommer det jo af et kæmpestort sort hul af frygt for, at der aldrig er nogen, der kan lide hende. Det, synes jeg, er ret spændende.\n‘Når min otteårige kommer hjem og siger ‘jeg græd i dag, mor, fordi der var en, der sagde, jeg var en fed luder’, så kan jeg kun reagere på én måde. Jeg kan ikke tage energien ud af det ord’, citat Lene Maria Christensen\nUndtagelsen er en vigtig historie\nDe seneste mange år har vi talt meget om #metoo og mænds magtmisbrug og macho-spil med musklerne. Nu kommer den her film om, hvordan kvinder også piller hinanden ned og nedgør hinanden. Er det en vigtig historie at fortælle?\nAmanda: Det synes jeg.\nDanica: Jeg har selv oplevet det med en kvindelig instruktør, men det kan jeg desværre ikke sige så meget om.\nAmanda, Sidse Babett & Lene Maria: Jo, du kan!\nDanica: Det var en kroatisk instruktør, og det var helt vanvittigt. Den måde, hun talte på … Det har jeg ikke oplevet så voldsomt før. Hun var Weinstein i kvindeformat.\nAmanda: Pga. #metoo er man nok også mere opmærksom på magtstrukturer mellem mænd og kvinder. Jeg synes, man gennemskuer det hurtigere, hvilket er totalt fedt. Jeg elsker det! Jeg elsker at være på set med #metoo i ryggen! Man ved, at man er bakket op af en stemning af ‘det er ikke i orden’.\nHar du ikke følt det før?\nAmanda: Jeg har ikke lagt mærke til det, eller jeg har troet, det var fint. Jeg tør mere … Jeg tør at mene noget.\nDanica: Det er også interessant i forhold til den her kvindelige instruktør, jeg arbejdede med. Det var så anderledes. Fordi der ikke lå noget seksuelt i det, hvor man hurtigt kan sige ‘hey, stop!’. Der var så mange, der bakkede op om hende og syntes, at hvor var det fedt med en stærk kvinde, og jeg blev helt usikker på, om det var mig, der var blevet helt rigid. Måske er det bare en anden arbejdsform? tænkte jeg. Måske skal jeg bare lige slappe lidt af? Hver gang jeg fik en verbal lussing, var min første tanke ‘er det sandt?’ Jeg blev i tvivl, om jeg var god nok, om det var rigtigt, det, hun sagde. Det blev sådan ‘undskyld, undskyld, undskyld’. Der er en helt anden ‘macho-isme’ i Kroatien, som var vild at opleve.\nLÆS OGSÅ: Flemming Møldrups 10 leveregler\n‘Jeg tror, man skal droppe illusionen om, at man kan balancere på et knivsæg. Det er lidt til den ene og den anden side. Og sikke dog et kedeligt menneske, der ville komme ud af ikke at have prøvet begge dele’, citat Sidse Babett Knudsen\nHvor er søstersolidariteten?\nSidse Babett: Det der med magtmisbrug og at tryne nogen har jo altid fundet sted, men man bliver mere chokeret, når det kommer fra en kvinde, fordi man tænker, at hun jo ved, hvordan det er. Og så bliver det lidt forvirrende nu, når det sker, for hvis det var en mand, ville der være nogen, der havde sagt noget eller i hvert fald havde man fået øjenkontakt, der signalerede, at ‘han er en gammel tyran fra en anden tid’. Når der så står en ung kvinde i pissesmart tøj og uglet hår, og hun bare er vildt meget sig selv og enormt stærk, ved man ikke, hvad man skal sige.\nAmanda: Det er måske også overraskende, når det kommer fra kvinder, fordi vi har et ur-agtigt søsterskab.\nSidse Babett: Hvis en mandlig instruktør træder ind på noget med at bruge sine følelser, vil de næsten altid sige ‘… går jeg ud fra’, og at de jo aldrig har været ‘en kvinde i din situation’. Så der er ligesom en lille distance i forvejen. Hvorimod en kvindelig instruktør vil varme en op ved at være intim, og når den intimsfære så bliver brugt mod én, så gør det altså nas på en anden måde.\nAmanda: Mon mænd har det på samme måde, når de bliver forrådt af en anden mand?\nSidse Babett: Det vil jeg tro!\n‘Hver gang jeg fik en verbal lussing, var min første tanke ‘er det sandt?’ Jeg blev i tvivl, om jeg var god nok, om det var rigtigt, det, hun sagde. Det blev sådan ‘undskyld, undskyld, undskyld’, citat Danica Curcic\nSweettalk og skuffelser\nHar I andre haft oplevelser, der minder om det, Danica fortæller, i jeres karrierer?\nLene Maria: Jeg har oplevet noget, men ikke i den store, grimme målestok, synes jeg. Men jeg har oplevet kvinder, som har ‘røvet’ mig på den måde, at de ikke har holdt ord. De har stået i en instruktørposition og sweettalket og kørt violiner af, og pludselig vender bøtten, og det skuffer mig måske endnu mere. Måske har jeg nogle andre forventninger til kvinder pga. – som du siger, Amanda – det søsterhood, vi burde have. Men #metoo, nej – kun i sådan nogle forsigtige, romantiske interesser, som i et andet lys kunne have lignet #metoo, men det synes jeg ikke, man kan kalde det.\nSidse Babett: For 100 år siden gav jeg et interview – det var før #metoo – hvor jeg sagde noget med, at jeg slet ikke havde prøvet, at der var en mand, der forsøgte noget seksuelt med mig. Det vildeste, jeg havde oplevet, var en instruktør, der sad med armene ned langs kroppen, helt slap, og sagde ‘jeg har bare overvejet, om vi skulle have en affære’. På den mindst erotiske måde i universet! Det var ikke rigtig farligt. Efter interviewet blev det brugt med overskriften ‘Sexchikane’. Det var jo det ord, man brugte dengang. Men jeg havde jo lige siddet og sagt, jeg ikke havde prøvet noget! Jeg tør næsten ikke sige det, for tænk, hvis den bliver hevet frem igen!\nLÆS OGSÅ: Laura Dern: Frontkæmper i Hollywood\nDanica, du nævnte skolen før som et sted med mobning og kliker – hvordan husker I selv jeres skoletid?\nAmanda: Der var meget anti-mobning på min skole …\nDanica: Der var ingen på min, overhovedet!\nAmanda: Jeg tror, det kom i 6.-7. klasse, og det var megafedt, for man kunne jo godt se det. Man kunne godt se, at den dreng, der altid blev hidsig, blev drillet mere. Folk syntes, det var sjovt, at han blev rød i hovedet. Det, at vi begyndte at tale om mobning, gjorde, at man havde et sprog for det og kunne sige noget. Ikke, at jeg selv gjorde det, må jeg indrømme, men der var et rum for, at man kunne sige ‘lad lige være’ eller sige det til læreren, uden man var en sladderhank.\nSidse Babett: Selv små børn synes jo ikke, det er fedt, at der er forældre, der siger ‘nu skal vi lave en legeaftale med Emil’, fordi det er synd for Emil, at ingen gider at lege med ham. Men Emil gider det jo heller ikke. Man vil hellere ikke lege med nogen end at være et offer. Man vil kæmpe for sin værdighed. Det gør Annelise også i filmen – hun vil ikke rigtig tale om, at hun bliver mobbet.\nAmanda: Vi er blevet så gode til at passe på vores egen lille enhed. Jeg oplever det på legepladsen, hvor alle forældre løber rundt og leger med hver deres eget barn. Jeg synes godt, man kunne åbne lidt op.\nDanica: Det er rigtigt, det der med at passe på sig selv. Jeg føler, at vi lever meget i en offerkultur. Der skal ét forkert ord til … Vi hænger alt op på sprog, det er helt absurd.\nSidse Babett: Jeg tænker, vi skal trække den der magiske betydning ud af ordene. ‘The N-word’! Altså, hvis vi godt måtte sige det, så var det jo ikke så farligt.\nLene Maria: Men når min otteårige kommer hjem og siger ‘jeg græd i dag, mor, fordi der var en, der sagde, jeg var en fed luder’, så kan jeg kun reagere på én måde. Jeg kan ikke tage energien ud af det ord. Det er forkert. Selvfølgelig skal jeg som mor lære hende, at det ikke er hende, det handler om, men jeg kommer til kort, for han skal fandeme ikke kalde min datter for en luder!\nSidse Babett: Jeg synes, ordene har fået for meget\nbetydning. Det er jo ikke en særlig stor del af vores kommunikation, der er ord – det er alt det andet, der fiser rundt. Det skal vi også fokusere på. Jeg kan huske, da jeg var i England, og der var en, der sagde ‘excuse me, darling, do you have a light, please?’ og så hev han lighteren ud af hånden på mig. Og jeg kunne kun sige ‘øh, thank you’, for han havde jo sagt så mange pæne ting: ‘Excuse me’, ‘darling’ og ‘please’. Men hans opførsel var, at han flåede min lighter ud ad hænderne på mig. Jeg synes, det er svært at vide, hvad man skal stille op, når man bliver ordbombarderet. Det er jo det andet, der er det vigtigste.\nLene Maria: Det er fuldstændig det andet, der er vigtigt. Jeg er enig med dig, men jeg kommer til kort, fordi jeg tænker på min datters historie. Jeg kan sige alt muligt til hende, men jeg sidder selv fast i ‘hvad sagde han?!’ Hvad skal hun gøre? Hvad skal Annelise gøre? Hvad skal vi gøre for at ‘afmontere’ ordene? Hvordan kan man det?\nSidse Babett: Jeg tror, man skal droppe illusionen om, at man kan balancere på et knivsæg. Det er lidt til den ene og den anden side. Og sikke dog et kedeligt menneske, der ville komme ud af ikke at have prøvet begge dele. Man skal have lussinger, ellers lærer man ikke noget. Og hvordan skal man lære empati, hvis man ikke kan se, når der sker noget for en anden?\n‘Pga. #metoo er man nok også mere opmærksom på magtstrukturer mellem mænd og kvinder. Jeg synes, man gennemskuer det hurtigere, hvilket er totalt fedt. Jeg elsker det! Jeg elsker at have #metoo i ryggen!’ Citat Amanda Collin\nMød også Amanda Collin, der fortæller om hvordan det var at spille "en frygtelig kvinde" i interviewet her\nTrump og familien\nLene Maria: En film som den her kan hive kvinderne med ind på lussingernes holdeplads, så det ikke kun er #metoo eller mændene, der står der. Forhåbentlig! Måske var det også det, bogen gjorde, da vi læste den for 15 år siden. Pludselig blev der talt højt om noget, som er totalt ødelæggende for mennesker.\nAmanda: Når verdensbilledet krakelerer på den her måde, er det jo fatalt. Det er sygemeldinger, ødelagte forhold, alt muligt forfærdeligt, fordi en eller anden – nu bruger jeg lige et folkeskoleord – pikspiller skal mobbe.\nLene Maria: Hvad for en familie er Trump egentlig vokset op i? Hvad sker der for børn, der vokser op i et hjem, hvor mennesker går ned pga. social udelukkelse og mangel på selvværd? De børn, der kigger på det – hvad for nogle mennesker bliver de?\nSidse Babett: Det føles måske meget rart at definere nogle andre som fjenden, men det gør noget dårligt for en selv. Det er lidt ligesom at tisse i bukserne … Man lider også selv, for jo flere fjender, man synes der er derude, jo mere synes man, at man skal passe på.\nSe traileren på Undtagelsen her\nLÆS OGSÅ: Susanne Bier: Der er noget, vi har glemt\ninterview skuespiller kultur nyt in


Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V – Se vigtig info\nStoltenbergsgade 9, kl. 2\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 2 i København V er opført i 0 og indeholder 0 værelser og\nLuftfoto af Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6708°N, 12.5696°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor lav.\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V er uden registreret kælder. Bygninger uden kælder har øget risiko for radonindsivning direkte i stueplanet.\nDer er relativt lav risiko for Radon på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V.\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 2 har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (63.2%)\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 2 har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (66.8%), Fuge (63.6%), Facade (61.4%), Gulve (60.9%), Isolering (59.1%).\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 2 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (71.7%), Gulve (65.4%).\nDer er ikke registreret jordforurening på ejendommen Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 333-Vestervold Kvarter, København, der hører til Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureninger (V2) tæt på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, København V\nTabellen viser de elleve kortlagte jordforureninger (af typen V2), der ligger indenfor en ca. 500 meter radius af Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V.\nAfstand angiver afstanden i meter fra Stoltenbergsgade 9, kl. 2 til den pågældende jordforurening.\nMulige jordforureninger (V1) tæt på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, København V\nTabellen viser potentielle jordforureninger, der endnu ikke er undersøgt i detaljer (typen V1), som ligger i området omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V.\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nStoltenbergsgade 9, kl. 2 ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Stoltenbergsgade 9, kl. 2 har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V ligger i en højde på 3.4 meter over havets overflade.\nKortet viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 340 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. Med det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V befinder sig ikke i et område, der er udpeget som højrisiko for havvands- eller vandløbsoversvømmelse under plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 2 i København V er opført i 0 og indeholder 0 værelser og Disse og mange andre ejendomsoplysninger er samlet i Bygnings- og Boligregistret (BBR). På DinGeo bruger vi BBR bredt og i kombination med andre geodata, f.eks. når vi vurderer risiko for oversvømmelse, radonforurening osv., samt ved computerberegnede ejendomsvurderinger. Vi har samlet nogle af de vigtigste BBR data nedenfor.\nHent den officielle BBR meddelelse for Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Stoltenbergsgade 9, kl. 2 har energimærke D.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Stoltenbergsgade 9, kl. 2 er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Stoltenbergsgade 9, kl. 2 er endda i den specielle situation at 11 renoveringer er markeret som rentable.\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nStoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra HOFOR Fjernvarme P/S. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nDer er er ingen egentlige hæftelser på ejendommen Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V.\nLokalområdet — Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V\nDen mest almindelige husstandstype i og omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V er par og enlige i ældre huse , d.v.s. conzoom®-typen Under Bøgen.\nConzoom®-typen på en given adresse ændres løbende. Det skyldes dels den generelle almindelige udvikling i Danmark, men også lokalområdets til- og fraflytning. DinGeo opdaterer løbende Conzoom® - På Stoltenbergsgade 9, kl. 2 er data sidst opdateret 7 februar, 2022.\nStoltenbergsgade 9, kl. 2 hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 226 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6809 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.28 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.33 pct.\nStoltenbergsgade 9, kl. 2 hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 2\nDer er god 4G mobildækning på Stoltenbergsgade 9, kl. 2 med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Stoltenbergsgade 9, kl. 2 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Stoltenbergsgade 9, kl. 2\nInternet og Mobildækning Stoltenbergsgade 9, kl. 2, København V\nAnbefalet bredbånd på Stoltenbergsgade 9, kl. 2\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Stoltenbergsgade 9, kl. 2.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Stoltenbergsgade 9, kl. 2\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Stoltenbergsgade 9, kl. 2.\nJordarten under Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Stoltenbergsgade 9, kl. 2\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Stoltenbergsgade 9, kl. 2.\nHvor langt er der fra Stoltenbergsgade 9, kl. 2\n✓Stamoplysninger for Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V\nAdressens Id 0a3f50a0-d395-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Stoltenbergsgade 9, kl. 2, 1576 København V.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Stoltenbergsgade 9, kl. 2. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Influenza-vaccine fremkalder måske sovesygdom | Tagryggen\nLagt på d. 25/08-10\nSom så mange har advaret imod, og hvilket jeg redegør for i artiklen Svineinfluenza og befolkningskontrol, så er det kviksølv der er i H1N1 vaccinen kendt for at forårsage hjerneskade. WHO sagde selv, om denne Thiomersal der indeholder kviksølvet, at: "Især vacciner til gravide kvinder og børn har været i søgelyset, når det gælder kviksølvsindhold. Det skyldes, at fostres og børns hjerner og kroppe stadig udvikler sig, og derfor er mere påvirkelige".\nSamtidig blev der advaret, at det MF59 der er i vaccinen, indeholder squalen-baseret hjælpestof, der ligeledes får immunforsvaret til at angribe hjerne og nervesystem. For mange mennesker var der ikke nogen umiddelbar bivirkning ved vaccinen. Men kroppen er skadet, og ingen har vidst hvad der måtte komme. Derfor er følgende artikel en stor advarsel til alle:\n“ Influenza A-vaccinen, som flittigt blev brugt sidste år og begyndelsen af i år mistænkes nu for at kunne føre til sovesygdommen narkolepsi. ”\nNarkolepsi er en hjernesygdom, og der blev advaret om at vaccinen ville angribe hjernen.\n“ Lægemiddelstyrelsen i Sverige, Läkemedelsverket, har fået seks indberetninger fra sundhedsfaglige personer, som mener at der er sammenhæng mellem sygdommen og vaccinen Pandemrix, som også er blevet brugt i Danmark. Det skriver Dagens Medicin...Alle seks tilfælde handler om børn mellem 12 og 16 år, og symptomerne på narkolepsi er dukket op én til to måneder efter vaccinationen - alle børnene har fået stillet diagnosen narkolepsi efter grundige medicinske undersøgelser, skriver Läkemedelsverket. ”\nDet er ganske enkelt uhyggeligt, og det er ikke kun Sverige der kan berette om skaderne:\n“ de finske sundhedsmyndigheder har stoppet brugen af Pandemrix, mens indberetninger om bivirkninger i Finland bliver undersøgt. Der er rapporteret om mindst 15 personer, som muligvis er blevet ramt af narkolepsi efter de har fået vaccinen, skriver norske NRK.\nOgså i Tyskland og England er der kommet lignende rapporter, skriver nyhedsstationen. ”\nArtiklen fortæller også at:\n“ Forskere fra blandt andet Københavns Universitet har for nyligt offentliggjort forskning, som viser, at narkolepsi en autoimmun sygdom - det vil sige en sygdom, der ligger i generne.\nDerfor mener forskerne ikke, at man kan få sygdommen narkolepsi af en vaccine. ”\nEr det sandt, at narkolepsi kun er genetisk, er der al god grund til at tro, at kviksølvet og squalenen om ikke andet har hjulpet til at fremme den genetiske arv. Når giftige kemikalier sprøjtes ind i et så avanceret biologisk legeme, som vi består af, så kan ingen garantere hverken umiddelbare, eller langsigtede bivirkninger. Usundt er det, og der er ingen grund til at udsætte sig selv eller sine børn for hjerneskader og des lige, for at undgå 7 dage med influenza.\nDer er ingen grund til at stole på den forskning der forsøger at godkende medicinen, det er set før:\n- "Forskere: Vacciner børnene og stop influenzaen"\n- "EU godkender nye H1N1-vacciner"\n- "Vaccine er fuldstændig godkendt"\nPå trods af at "de" sagde at alt var i orden og under kontrol, viste følgende sig kort efter:\n- "Svineinfluenza forbindes til dræber nerve sygdom: Lækkede breve afslører neurologers bekymring om over 25 døde i Amerika."\n- "Ufarlig vaccine igen bevist skadelig"\n- "Marineskibe med svineinfluenza udbrud efter H1N1 vaccinationer - Fem vender tilbage fra mission"\n- "H1N1-vaccinen udløser bivirkninger"\n- "Norge melder stigende antal bivirkninger af influenza-vaccinen"\n- "To lammet efter H1N1-vaccination"\nDebat: Influenza-vaccine fremkalder måske sovesygdom


Bestyrelsens beretning for året 2008 ved formand Brian Hansen - PDF\nDownload "Bestyrelsens beretning for året 2008 ved formand Brian Hansen"\n1 Bestyrelsens beretning for året 2008 ved formand Brian Hansen Velkommen til årets generalforsamling. For et par år siden startede vi et ambitiøst projekt med en investeringsplan, som vi opdaterede sidste år og igen i år kan præsentere i en revideret udgave. Investeringsplanen giver bestyrelsen og andelshavere en sikker fornemmelse af, hvor vi er på vej hen og hvornår vi når vores mål. Når vi ser tilbage på 2008, så har vi næsten færdiggjort et stort projekt med istandsættelsen af vores opgange, og vi står i aften på tærsklen til et endnu større, nemlig vvs-projektet. Vi kommer dermed tættere og tættere på vores endelige mål, nemlig frihed fra investeringer i driftsmæssigt begrundede projekter og dermed frihed til hvad vi end måtte drømme om. Bygningens vedligeholdelse 2008 var for 80 % af bestyrelsens tid præget af ét projekt, nemlig opgangsistandsættelsen. Opgangene har medført mange beslutninger lige fra postkasser, skilte og røgalarmer til linoleum og lysstyring. En mængde praktiske detaljer, som vi ikke skal trætte generalforsamlingen med, men som har lagt beslag på det meste af vores tid. I skrivende stund er Lindenovsgade stort set færdig, og det er en fornøjelse for bestyrelsen, at andelshaverne nu begynder at nyde deres nye opgange. For nr. 64 mangler vi et par måneder endnu. Da projektet ikke er afsluttet, kan økonomien i projektet ikke endeligt opgøres, men det er vores forventning, at vi må forvente et endeligt resultat på ca. 4,1 mio. kr. i forhold til budgettet på kr. 3,9 mio. primært som følge af flere murerreparationer end forventet. Vi har dog også været i stand til at opnå forsikringsdækning på kr. for en skade i nr. 64, hvilket tæller på den positive side. Da vi sidste år stillede forslag om optagelse af lån på maksimalt 1,2 mio. kr., var det i forventning om, at det resterende beløb kunne tages fra vores likvide midler og et foreståede salg af et tidligere lejemål i nr. 64 til de tilstødende andelshavere. Vi nævnte ikke dette salg i sidste års beretning, idet det ikke var afsluttet, men da kontrakter var under udarbejdelse, havde bestyrelsen en berettiget forventning om, at salgsprovenuet var så godt som sikkert. Imidlertid trak den ene køber sig i sidste øjeblik. Bestyrelsen har forsøgt forskellige alternativer, herunder andre former for salg til tilstødende andelshavere og salg 1\n2 som selvstændig andel, hvilket Kommunen dog afviste. Derfor må arealet gå tilbage til erhvervsudlejning, og vi mangler 0,5 mio. kr. til finansieringen af opgangsprojektet. Beløbet er medtaget i finansieringsplanen. I 2009 vil vi efter færdiggørelsen af opgangene foreslå igangsætning af en gennemgribende istandsættelse af elevatorerne. Disse er fra 1935 og giver efterhånden så store driftsmæssige problemer, at alternativet til en renovering er at sætte dem ud af drift. Vi har planlagt dette arbejde til sommer 2009 for at mindske generne for beboerne, som må påregne en periode på min. 1 måned, hvor den enkelte elevator ikke kan benyttes. Til efteråret foreslår vi at gå i gang med udskiftningen af rør til forbrugsvand og faldstammer med start i nr. 64 og Lindenovsgade efterfølgende i 2010 og Dette projekt behandles som et særskilt punkt på dagsordenen. Administrator og revisor Bestyrelsen fik på generalforsamlingen 2008 mandat til at skifte administrator, da kvaliteten af den tidligere administrators arbejde var uholdbart. Efter et par måneder med møder med forskellige firmaer, valgte bestyrelsen at indgå samarbejde med Boligadministratorerne A/S. Bestyrelsen mener selv, at vi er en meget selvkørende forening, der har orden i sagerne, så vi havde forventning om en smertefri overgang. Det skulle imidlertid vise sig at være falske forhåbninger. Arbejdet hos den tidligere administrator viste sig at være så mangelfuldt, at man fattes ord. Således var der i perioden fra årets start og til vi begyndte at forlange materiale overleveret til den nye administrator ikke blevet bogført bilag, regninger var ikke betalt, udlæg for andelshavere var ikke opkrævet og skat ikke indbetalt. Samtidig var den generelle kvalitet af det materiale, der blev overleveret, af så ringe kvalitet, at Boligadministratorerne måtte bruge mange ressourcer på at få orden på tingene. Vi har nu fået den ønskede orden og ser frem til et forhåbentlig langt samarbejde med Boligadministratorerne. Administrationshonoraret er på niveau med de tidligere administratorers. Foreningen fortsætter så længe opgangsprojektet varer med at samarbejde med Dan-Ejendommes byggestyringsafdeling, og dette samarbejde har vi ikke noget at udsætte på. 2\n3 Bestyrelsen vil også gerne rette en stor tak til vores mangeårige revisor Ole Lund for at have sikret en konsistens i regnskabet gennem især de sidste 4 år, hvor foreningen har haft 4 forskellige administratorer. Når bestyrelsen senere på dagsordenen stiller forslag om mandat til at undersøge markedet for ny revisor er det bestemt ikke grundet kvaliteten af revisors arbejde, det er udelukkende et ønske fra bestyrelsens side om at vurdere, hvorvidt der kan opnås nogle synergieffekter ved at indgå samarbejde med et af de revisionsfirmaer, der i forvejen samarbejder med administrator. Foreningens økonomi og boligafgiften Foreningen har de sidste par år kørt med selvfinansierede underskud på driften. Dette skyldtes, at vi ønskede at foretage en del investeringer i projekter, uden at det skulle medføre en stigning i boligydelsen. Vi kunne gøre dette, da vi havde likvide beholdninger i banken. Den sidste del af disse beholdninger er i året brugt på opgangsprojektet, og vi må derfor indstille os på, at de projekter, der skal søsættes for fremtiden, skal finansieres ved stigninger i boligydelsen. I forhold til budgettets poster for vedligeholdelse udviklede året sig stort set som forventet, dog negativt påvirket af en skade på taget i Lindenovsgade, hvor foreningen efter delvis forsikringsdækning måtte afholde omkostninger for ca kr. Vores forbrug af likvide beholdninger til opgangsprojektet medfører desuden faldende renteindtægter, så samlet har årets underskud været højere end budgetteret. På indtægtssiden har bestyrelsen efter en længere forhandlingsproces indgået aftale med Telia om opsætning af en mast til mobiltelefoni på taget i Lindenovsgade nr. 5. Vi har haft advokatbistand i forhandlingerne, som har resulteret i indgåelsen af en 10-årig aftale, der sikrer foreningen en lejeindtægt på 1 mio. kr. Vi har sikret os kontraktligt på alle tænkelige måder, herunder at Telia brandsikrer deres udstyr og at de ikke kan opsige aftalen, så vi er sikre på denne indtægt. Vi mener, at aftalen er hensigtsmæssig for foreningens økonomi under hensyntagen til, at fremtidige investeringer ønskes finansieret med moderate stigninger i boligydelsen. 3\n4 Senere på dagsordenen præsenterer bestyrelsen en opdateret investeringsplan og en samlet finansieringsplan for perioden Vi udtrykte sidste år en forventning om, at udviklingen i boligafgiften kunne holdes inden for den almindelige prisudvikling, og dette har været udgangspunktet for bestyrelsens beregninger, der er vedlagt som bilag til indkaldelsen. Vi fremsætter forslag om optagelse af 5,9 mio. kr. i indeværende år, hvilket vil betyde en stigning i boligydelsen til 465 kr. pr. m 2 pr. år, svarende til en stigning på 3 %. For at sætte boligydelsen yderligere i relief, kunne man i en avisartikel sidste måned læse, at for 5 store almennyttige boligbyggerier i Nordvest var den månedlige husleje for et gennemsnit på 81 m 2 hele kr., svarende til 740 kr. pr. m 2. Hertil kommer selvfølgelig den enkelte andelshavers eventuelle låneomkostninger, men ser man kun på boligydelsen, så er den ganske fornuftig. For perioden står vi i den gode situation, at vi kender vores investeringsbehov. Vi har indhentet reviderede tilbud på el-projektets fase 2, istandsættelse af elevatorerne og så sent som sidste uge afholdte vi licitation for vvs-projektet - mere herom senere. Men ét er, at vi kender vores behov, et andet er prisen på lån. Og her må vi indse, at markedet pt. er en stor udfordring, hvis vi skal fortsætte med vores hidtidige princip om fastforrentede lån. Fastforrentede lån har for tiden en rentesats langt over variabelt forrentede lån, og kurserne på 5 % 30-årige lån er så lave, at selv realkreditinstitutterne ikke anbefaler denne løsning for nuværende. De lange renter holder sig oppe på grund af nervøsiteten over de mange statsobligationer, som skal finansiere hjælpepakkerne rundt om i verden. Der er simpelthen ikke tillid til det finansielle system på længere sigt, og derfor er renterne på 30-årige lån høje. Vejen frem for os er så enten i en periode at køre med variabelt forrentede lån og konvertere til fastforrentede lån, når muligheden byder sig, eller helt at udsætte vores investeringsplan. Vi mener på baggrund af alderen af vores elevatorer og rør samt projekternes kompleksitet, at vi ikke kan udskyde igangsættelsen længere. Ingen kan spå om renten, og det kan vi heller ikke. Derfor ønsker vi at finansiere investeringsplanen trinvist over de næste 3 år, således at hvis den korte rente begynder at stige voldsomt det næste år, så vil vi være eksponeret med under 1/3 af vores lån med den foreslåede låneoptagelse for Vi vil også sikre os kontraktligt, at vvs-projektet opdeles, således at visse dele 4\n5 kan udskydes, hvis det bliver nødvendigt for at tage et år, hvor en stigning i boligydelsen skal bruges til at betale øgede renteomkostninger. En nylig skattemæssig afgørelse giver nu mulighed for, at andelshavere kan få adgang til at optage fastforrentede realkreditlån via et lån optaget af foreningen. Der er mange aspekter, som skal undersøges, og bestyrelsen stiller i budgettet for 2009 derfor forslag om anvendelse af et beløb på juridisk rådgivning, så vi kan undersøge alle forhold til bunds, inden vi præsenterer sagen for generalforsamlingen. Muligheden for optagelse af fastforrentede lån vil utvivlsomt være af stor betydning for mange andelshavere, men da vi med låneoptagelse i foreningsregi, som skal sikres ved pant i ejendommen, udhuler vores muligheder for fremtidig låneoptagelse, så skal vi finde de rigtige projekter at finansiere på denne måde. En oplagt mulighed kunne være finansieringen af eventuelle altaner. Bestyrelsen forventer at kunne fortælle mere om muligheden for realkreditlån for andelshavere på næste års generalforsamling. Valuarvurdering og andelskronen Den i september 2008 foretagne valuarvurdering viste en stigning i ejendommens værdi på 2 mio. kr. til 92 mio. kr. Bestyrelsen har valgt at fortsætte med tidligere års princip om ikke at foretage en fuld opskrivning af andelskronen, så vi fortsat har en buffer, der delvist kan afbøde en stor nedskrivning i andelskronen næste år på grund af lånefinansieret vedligeholdelse eller fald i ejendommens værdi. I 2008 foretog foreningen investering af et større beløb i opgangsrenoveringen, hvilket trækker ned i det beløb, vi rent teknisk kan opskrive ejendommens værdi med i forhold til valuarvurderingen. Denne negative påvirkning modsvares ikke af den lille stigning i valuarvurderingen, og derfor må vi efter uafbrudte stigninger i andelskronen siden foreningens stiftelse acceptere et svagt fald i andelskronen fra 53,69 til 52,47. I kroner og ører dog kun ca kr. for Lindenovsgade og det dobbelte for nr. 64. Hvorvidt denne udvikling vil fortsætte de næste par år, kan vi ikke udtale os om med sikkerhed, da vores ejendom bliver prisfastsat på baggrund af markedet for erhvervsejendomme, der har sin helt egen prisstruktur og udvikling. 5\n6 Salgsprocessen og ventelisterne Vi fortalte i sidste års beretning, at vi mente, at der hverken var udsigt til en lang salgsperiode eller at der var grund til bekymring over risikoen for nedslag i salgsprisen. Men så kom finanskrisen og den generelle økonomiske krise, og vi må erkende, at vi ikke kunne forudsige fremtiden bedre end alle andre. De sidste 6 måneder er der ikke fortaget salg. Først var det på grund af bankernes manglende evne til at finansiere køb og en afventende holdning fra købere grundet de stigende rentesatser. Dette blev afløst af en urealistisk forventning hos købere til nedslag i prisen. Nu er markedet dog så småt begyndt at komme i gang igen, og købere og sælgere er ved at finde hinanden med hensyn til prisen, og det er for nogle nemmere at få godkendt lån hos bankerne. Vi har aktuelt 4 andele til salg, hvoraf to er godt i gang med at få udarbejdet de nødvendige papirer og derfor må vurderes at være meget sikre. Vi vil ikke udtale os om enkeltsager, men mener stadig, at vores andele holder prisen. Dette har vi fået underbygget ved at se på, hvordan vores realkreditinstitut vurderer vores ejendom og hvilke lån, bankerne vil yde købere. Hvorvidt der dog i de enkelte salg skal aftales et nedslag må bero på den konkrete situation og sælgers ønske om et hurtigt salg. Markedet er blevet bombarderet med andelsboliger til salg, hvilket gør det meget uoverskueligt for købere at finde det for dem rigtige køb. Derfor må vi bede nuværende og potentielle sælgere om at være realistiske med hensyn til salgsprocessen. For det første har foreningens ventelister vist sig at være ubrugelige i det nuværende marked, og for det andet er vi oppe mod en gennemsnitlig liggetid for andelsboliger på 139 dage ifølge nylige tal. En lang salgsproces er selvfølgelig frustrerende, og dette har medført forslag senere på dagsordenen om muligheden for at fremleje sin andel, indtil markedet igen bliver gunstigt. Bestyrelsen vil ikke foregribe denne diskussion, men vores holdning er klar. Foreningens grundlag og formål er en andelsbolig, og denne boligform harmonerer ikke med lejere. Vi mener også, at køb af andel i foreningen aldrig må være et investeringsobjekt, som man kan forlænge ejerskab af, til en gevinst er gunstig. Derfor har vi i mange år heller ikke tilladt fremleje, hvis dette ikke var begrundet i arbejdsmæssige forhold. Man kan også spørge sig selv, om det i det hele taget er foreningens problem, at folk må realisere tab, når markedet går ned? Da vi valgte valuarvurderingen som vurderingsprincip i 2003 var det med erkendelsen af, at det en dag også kunne gå den anden vej. Og det vil også gå op igen. Til sidst er der 6\n7 også det faktum, at man med det nuværende marked vil risikere at kunne tabe på salg af ens andel, men til gengæld selv vil kunne købe billigere, og så burde tingene gå lige op. Gården På gårdens generalforsamling i maj 2008 fik foreningen valgt hele to medlemmer ind i bestyrelsen, hvilket betyder, at vi med tiden kan få den indflydelse på gården, som vi ønsker. Dog er gården præget af vores naboers i vores øjne totale mangel på ambitioner, så vi må erkende, at hvis der skal ske tiltag med gården, store som små, så skal initiativet komme fra os. Vi stillede på generalforsamlingen forslag om udskiftning af porten ved nr. 3, så vi kan få en port, der funktionelt og æstetisk passer til vores bygning. Portens udskiftning har ikke den store interesse hos vores naboer, og vi stillede derfor forslag om, at gården ikke skulle finansiere hele projektet, men deltage med kr. Generalforsamlingen udtrykte velvillighed til dette og gav gårdens bestyrelse mandat til at arbejde videre med dette projekt i samarbejde med A/B Lindstrand. Vi har indhentet tilbud og godkendelse hos Kommunen, og vi vil fremsætte et endelig forslag på generalforsamlingen til maj Bestyrelsen foreslår en mindre post på budgettet på ca kr. til indkøb af parasoller el.lign. som vores egne beboere har direkte gavn af. Jay.net, telefoni og internet Bestyrelsen har inden for det sidste års tid afholdt møder med mange forskellige firmaer. Vores udfordring er dels, at meget få firmaer er interesseret i fastnettelefoni og dels, at de ikke er interesseret i en løsning, hvor de skal sende regninger til de enkelte. Vi overvejer derfor at undersøge, hvor mange i foreningen, der fortsat ønsker fastnettelefoni som en foreningsløsning. For internetdelen arbejder vi med forskellige løsningsmuligheder. En af disse er ubegrænset forbrug til en fast lav pris, ingen individuelle regninger, men kollektiv opkrævning over boligafgiften, og en markant forbedret forbindelse end den nuværende. Dette vil samtidig give mulighed for individuel tilslutning af egne ip-telefoniløsninger. Hvis vi vælger at fremsætte forslag om opkrævning over boligafgiften, indkalder vi til en ekstraordinær generalforsamling. 7\n8 Vi arbejder frem mod at komme med en endelig udmelding inden sommer. Afslutning Bestyrelsen håber med disse ord at have skabt klarhed over foreningens tilstand og vi ser frem mod 2009 med ønske om et godt år for A/B Lindstrand. Intet skal tages for givet, og derfor en stor tak til min bestyrelse, gårdlavets medlemmer og fyrmester Robert Nielsen for deres engagement og aldrig manglende tilstedeværende - uden dem var foreningen som et skib uden besætning. Dette var bestyrelsens beretning for vi håber, at generalforsamlingen vil godkende denne. 8


4 nye prof objektiver fra Canon! | Fotomalia -\n4 nye prof objektiver fra Canon!\naf Jakob Kjøller august 29, 2017\nMan skulle næsten tro at det var Photokina tid, i sidste uge var det Nikon der smed nyt på banen, og i dag luskede Canon lige 4 nye pro glas på banen.\nEgentlig havde vi en anden T-Dag gæst klar idag, men nyheder, dem skal i ikke gå glip af, så vi har hevet vores tro Canon gæste blogger Kristian Poulsen ind i dagens anledning!!\n4 nye Canon Pro glas\nCanon har i dag lanceret fire nye professionelle L-serie objektiver, de er alle med fast brændvidde. Objektiverne henvender sig både til portrætfotografer, landskabs-, arkitektur-, og makro-fotografer.\nFørst lidt om det nye portrætobjektiv, Canon EF 85mm f/1.4L IS USM. EF 85mm f/1.4L IS USM er udviklet ud fra den feedback, som Canon har fået fra fotografer verden over.\nDen nuværende high-end 85 mm fra Canon, Canon EF 85 1.2 L II USM, er knivskarp, men lider, som bekendt af kraftig kromatisk aberration, har en langsom fokusmotor og det forreste linseelement bevæger sig under fokus.\nDet nye 85 1.4 L IS USM bygger på Canons mest avancerede objektivteknologi, som også er kendt fra Canons 35 1.4 L II USM. Det nye EF 85mm omfatter 14 nye, meget præcise linseelementer i 10 grupper, som korrigerer kromatisk aberration og leverer den optiske ydeevne, som kræves af de nyeste sensorer med høj opløsning. Billedets kvalitet forbedres yderligere takket være Air Sphere Coating (ASC)-teknologien. EF 85mm’s ultralave brydningsindeks fjerner effektivt flare og ghosting.\nFlere har måske tidligere læst min anmeldelse af Sigma 85 mm f/1.4 ART objektivet, som tegner ekstremt skarpt, og kromatisk aberation mv. er nærmest ikke eksisterende. Dog var to af kritikpunkterne den høje vægt, og den manglende billedstabilisering. Det er netop her hvor det nye Canon objektiv adskiller sig fra tidligere modeller samt fra konkurrenterne. Den nye 85 mm anvender nemlig Canons 4-trins billedstabilisering, og vægten er reduceret væsentligt ift. Canon 85 1.2 L II, Zeiss Otus og Sigma ART objektiverne.\nJeg har allerede lagt en pre-order på objektivet, og glæder mig til at se om objektivet optisk kan leve og til 35 mm f/1.4 L II USM og Sigma 85 f/1.4 ART. Prisen er fornuftig, og objektivet er lanceret til en vejledende udsalgspris på 12.495 DKK.\nEF 85mm f/1.4L IS USM – vigtigste egenskaber:\nAvanceret optisk design, som giver exceptionel billedkvalitet\nStor, lysstærk blænde til en effektiv ydeevne under alle lysforhold\nJævn og nøjagtig 4-trins billedstabilisering\nHoldbart design og fremragende vejrbestandighed\nAnmeldelse af objektivet følger fra undertegnede så snart jeg modtager det med posten, formodentlig i midten af november.\nKompatible mounts: EF (Canon),EF-S (Canon)\nSpecial elementer/coatings: One molded glass aspherical element + air sphere and fluorine coatings.\nModlysblænde: Yes – included\nLinseelement / Gruppe: 14 / 10\nMaks synsvinkel: 28° 30′\nDiameter i MM: 87 MM\nCanon TS-E 50mm f/2.8L MACRO, Canon TS-E 90mm f/2.8L MACRO og Canon TS-E 135mm f/4L MACRO\nNu videre til de nye TS-E objektiver. Som de fleste måske ved, anvender Canon betegnelse TS-E for deres Tilt-, og Shift-objektiver. Det er objektiver som både kan tiltes, for at oprette styrtende linjer, samt shiftes for at ligge skarphedsplanet ned. I praksis foregår øvelsen ved hjælp af to drejeknapper på siden af objektiverne hvor man hhv. Kan vippe den forreste del af objektivet, samt skubbe objektivet ift. sensorens placering.\nSiden lanceringen af TS-E 17mm f/4L og TS-E 24mm f/3.5L II har Canon fået forespørgsler om at udvide omfanget af objektivbevægelser til større brændvidder. Canon har imødekommet disse ønsker med lanceringen af TS-E 50mm f/2.8L MACRO, TS-E 90mm f/2.8L MACRO og TS-E 135mm f/4L MACRO. Disse objektiver byder på funktioner og egenskaber, som understøtter kreativ fotografering, som for eksempel særlige tilt-, shift- og rotationsbevægelser og makrofunktionalitet samt banebrydende optisk design og præcision, som er kendetegnende for L-serien. TS-E 135mm styrker TS-E-serien med dets større brændvidde, mens TS-E 50mm og TS-E 90mm erstatter henholdsvis de eksisterende TS-E 45mm f/2.8 og TS-E 90mm f/2.8.\nTS-E 50mm er perfekt til landskaber, arkitektur og i studiet, mens TS-E 90mm og TS-E 135mm er mere velegnet til portræt- og makrofotografering i studiet eller i felten.\nDe tre objektivers mindste fokuseringsafstand er også blevet optimeret til makrofotografering, der med en maksimal forstørrelse på 0,5x fremstiller billeder, som er halvdelen af naturlig størrelse. Eksempelvis giver TS-E 135mm fotografer muligheden for at være 49 cm væk fra motivet og stadigvæk opnå denne forstørrelse. Dette er ideelt når man fotografere i studie eller klassisk makro som fx insekter, blomster mv.\nDet rigtig interessante ved de nye TS-E objektiver er kombinationen af makro-egenskaben med tilt, shift-funktionaliteten. Mange ved måske, at hvis man i dag, med et ordinært makroobjektiv ønsker en stor dybdeskarphed, er nødt til at fokus-stacke. Fokus-stacke betyder at man tager flere billeder hvor man flytter fokus en lille smugle hver gang, for efterfølgende at samle alle billeder i efterbehandlingen (”stacke”). På den måde kan man få hele motivet skarpt. Dette kan nu delvist foretages i optagelsen. Med de nye TS-E makro-objektiver kan skarphedsplanet som bekendt ligges ned, i et vist omfang, og det vil gøre det muligt at få større områder i én enkelt makroeksponering, i fokus.\nHvis de nye TS-E objektiver lever op til den optiske standard i de nuværende TS-E objektiver, TS-E 17mm f/4L og TS-E 24mm f/3.5L II, så vil der ikke kunne sættes en finger på billedkvaliteten.\nJeg har (også) allerede lagt en pre-order på TS-E 135mm f/4L MACRO, og glæder mig til at afprøve kombinationen af Tilt-Shift og makrofunktionaliteten.\nPrisen er forholdsvis høj, og alle tre objektiver er lanceret til en vejledende udsalgspris på 19.970 DKK per stk.\nTS-E 50mm f/2.8L MACRO – vigtigste egenskaber:\nFuld kontrol over dybdeskarphed til kreative effekter\nHurtig og præcis korrektion af perspektiv og lodrette linjer i kameraet\nFinjustér fokus i makrobilleder med 1:2-forhold\nFremragende optik med avanceret objektivdesign og -konstruktion\n50mm-brændvidde, som er perfekt til arkitektur-, landskabs- og produktfotografering\nSpecial elementer/coatings: Molded glass aspherical and UD elements + SWC and ASC coatings\nLinseelement / Gruppe: 12 / 9\nMaks synsvinkel: 46°\nNærgrænse: 27 CM\nStørste blænde: F 2,8\nTS-E 90mm f/2.8L MACRO – vigtigste egenskaber:\nFuld kontrol over fokus til kreative effekter\nFå utroligt skarpe portræt- og produktbilleder\nSpecial elementer/coatings: Molded glass aspherical and UD elements + ASC coating\nLinseelement / Gruppe: 11 / 9\nMaks synsvinkel: 27°\nDiameter i MM: 67 MM\nTS-E 135mm f/4L MACRO – vigtigste egenskaber:\nFå utroligt skarpe studiebilleder fra lang afstand\nLinseelement / Gruppe: 11 / 7\nMaks synsvinkel: 18°\nStørste blænde: F 4,0\nDiameter i MM: 89 MM\nAnmeldelse af objektivet følger fra undertegnede så snart jeg modtager det med posten, formodentlig i slutningen af november.\nFotoMalia undre sig..\nUdover at sige et stort tak til Kristian, for at han kaster alt han har i hænderne og skriver om Canon lækkerierne for os. Så forstår vi simpelthen ikke, hvorfor han kun har forudbestilt det nye 85mm og 135mm… De kommer da til at kede sig i tasken…\nEllers så glæder vi os til at høre den endelige dom, når Kristian har modtaget og leget med dem 🙂


Alsie Express begynder at flyve til København tre gange dagligt | SønderborgNYT\n9. september 2020 15:11 Erhverv\nLuftfartbranchen har på grund af Corona pandemien de vanskeligste vilkår nogensinde. På trods heraf øger Alsie Express til tre daglige afgange, for at give erhvervslivet et behovsafstemt, optimeret trafikprogram, der dækker arbejdsdagens krav bedre og giver bedre forbindelser til og fra København.\n”Vi er på nuværende tidspunkt nød til at give vore kunder et bedre trafikprogram, som binder landsdelene sammen. Der er vilje hos politikerne og i luftfartsbranchen til at finde løsninger, men lige nu ser det ud til at ende med det muligeskunst”, siger adm. direktør Dennis Rybasch i en pressemeddelelse.\n“Alsie Express primære formål er at være bindeled mellem Syddanmark – København og resten af verden. Det er afgørende, at vi igen er på vingerne og skaber den sammenhængskraft, der sikrer mobilitet, vækst og udvikling i vores landsdel. Efter dialog med, og opbakning fra lokale virksomheder og pendlere, er ruteprogrammet justeret.”\nDirektør Claus Tønnesen Inter Primo A/S og pendler på Sønderborgruten er tilfreds med det nye trafikprogram:\n”Det opfylder de behov, jeg har som lokal pendler og giver mig den nødvendige fleksibilitet i hverdagen”\nDen nye tidstabel træder i kraft fra 21. september, og kan allerede nu bookes nu på Alsie Express hjemmeside.\n1. juni 2015 13:35\nVinderen af weekendtur til København med Alsie Express blev…..


Søg efter hotel i Sahid Nagar\n3 anmeldelserEmpires Hotel...Værelsespris per nat fra DKK 418OYO Premium Saheed Nagar...Værelsespris per nat fra Fortune Park Sishmo...Værelsespris per nat fra Flere områder i Bhubaneswar\n1.175.000+ hoteller i hele verden – flere tilføjes hver dag Tillid fra mere end 31.000.000 tilfredse kunder Prisgaranti 12 millioner+ hotelanmeldelser fra Agoda-kunder Tilgængelighed i over 58.000 byer i hele verden Interessante steder i og omkring Sahid Nagar Restauranter og cafeer\nSahid Nagar er ét af Bhubaneswars mest besøgte steder. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Sahid Nagar har meget at tilbyde: berømte seværdigheder, fremragende restauranter og et udvalg af spændende underholdningsmuligheder. Find de bedste priser på indkvartering i Bhubaneswar på Agoda.com. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Fortæl os hvornår du helst vil rejse til Sahid Nagar, og vi vil fortælle dig om de bedst ledige priser på hotelophold.\nUdvalgte hoteller i Sahid Nagar, Bhubaneswar Populært valg!\nOmråde: Sahid Nagar\nEmpires Hotel, der er bygget i 1985, er en særskilt tilføjelse til Bhubaneswar og et klogt valg for...\nOyo Premium Saheed Nagar, der er beliggende i Sahid Nagar, er det perfekte sted at opleve...\nHoteller i Sahid Nagar: Empires Hotel\nHotel Sahid Nagar - Interessante steder: Afc-American Fried ChickenBandhej Restaurant


Galerie Birch: BENGT LINDSTR�M\nF�dt 1925 i Sverige - d�d 2008\nGanske kort tid efter hans skoleperiode var ovre, begyndte Lindstr�m i 1945 at studere ved Stockholms Kunst Akademi og i 1946 skiftede han til K�benhavns Kunst Akademi.\nSenere begyndte han at studere ved Chicago Kunst Institut, f�rend han flyttede til Frankrig og studerede under Fernand L�ger i Paris.\nEfter studierne i Paris under Andr� Lhote og Fernand L�ger, begyndte Bengt Lindstr�m i 1950 og udstille sine v�rker og han havde mange udstillinger i b�de Europa og USA.\nSelvom hans kunst ligger t�t op af COBRA-bev�gelsen og han var gode venner med Asger Jorn og ofte havde udstillet med Appel, s� har han aldrig v�ret medlem. Lindstr�ms v�rker er ofte blevet sammenlignet med det ekspressionistiske og COBRA-bev�gelsen, men han er en ener, ut�mmet i ordets fineste forstand. Introduceret til �ndemanere af hans gudfar og �ndemaner selv, opbyggede han hver sommer reserver af forstillelser sammen med Lapp befolkningen med hvilke han delte et privilegeret sammenhold. T�t d�delig stof, den eksklusiv brug af rene farver, transmitterer kosmisk energi og oph�jer sagaerne om det Nordiske folk til det h�jeste i intensitet. Lindstr�ms tryk og malerier tilbyder en overdreven teatralsk vision af livet og han har ofte illustreret Shakespeare.\nHans v�rker har v�ret meget udstillet i Europa og USA, der har v�ret over 200 soloudstillinger p� museer og gallerier i �strig, Belgien, Canada, Danmark, Frankrig, Tyskland, Italien, Luxembourg, Holland, Rusland, Syd Korea, Spanien, Sverige, Svejts, USA og Uruguay. Han har medvirket i store internationale begivenheder s�som Biennalen i Venedig, FIAC, Salon de Mai og Carnegie International, - hans v�rker er repr�senteret i permanente samlinger p� mere end 38 museer verden over.\nB�rge Birch blev ven med Bengt Lindstr�m, efter at Asger Jorn havde introduceret dem for hinanden, i starten af dannelsen af COBRA-bev�gelsen. Lindstr�m har haft mange gruppeudstillinger i Galerie Birch, mange sammen med COBRA og hans f�rste soloudstilling i 1965, blev hurtigt fulgt op af succesfyldte udstillinger i 70-75-77-83-90.\nEt museum dedikeret til hans v�rker vil snart st� f�rdigt i Sverige. Blandt andre v�rker, vil det v�re inkluderet over 800 af hans tryk. Udvalgte udstillinger Galerie Rive Gauche Arte Galleria Fanesi, Italien Art 77, Galerie ABCD, Washington USA Centre Culturel Montevideo, Uruguay FIAC, Paris Trevisan Gallery, Canada Pierre Cardin, New York USA Opus Gallery, Miami USA Galeria Arcano, Portugal Galeria Lucas, Spanien Mus�e de Brest, Frankrig Lineart Gent, Belgien Galerie Raab, London Galerie Bogerd Fine Art, Holland Galerie Seibu, Japan Udvalgte repr�sentationer\nCarnegie Museum of Art The Centre Pompidou The Mus�e d'art Moderne (Paris) The Tate (London) Edmonton Museum, Canada Aachen Museum, Tyskland Mus�e d�Ostende, Belgien Mus�e de Lucerne, Svejts Moderna Museet, Stockholm Sverige\nBengt Lindstr�m, Cigarett�nderen, olie p� l�rred, 1965, 130x97 cm