Tjener-jobs.dk giver dig overblik over ledige tjenerjobs.\nTjener-jobs.dk er en service for dig der leder efter et tjenerjob eller vil udbyde et tjenerjob. Servicen stilles til rådighed af jobsearch.dk, som er Danmarks største jobsøgemaskine og platform for jobmarkedet.\nPå Tjener-jobs.dk kan du gratis se en omfattende oversigt over tjenerjobs i Danmark. Derudover kan du frit og gratis se de jobsøgende, der søger ledige tjenerjobs i en lang række danske byer - København, Århus, Odense, Ålborg osv.\nKlik her hvis du søger tjenerjobs\nKlik her hvis du vil udbyde et tjenerjob..


Washington-on-the-Brazos (TX) - anmeldelser - TripAdvisor\nAktiviteter i nærheden af Washington-on-the-Brazos\nNr. 1 af 4 aktiviteter i Washington\nNatur og parker, Seværdigheder og vartegn, Historiske vandreområder, Parker Mere\nHver Texan's Hjem\nEn meget flot park meget pænt gjort. Masser at se og gøre og meget lærerig. Tag masser af insektspray og en god picnic.\nMin familie og jeg bruger 4 timer på at have et besøg i hver seværdighed. Det var en fantastisk oplevelse, som jeg vil gøre igen.\nDejligt sted at gå rundt i byen og et godt museum\nDer er også et par gode vandrestier og et museum. Museet har et godt stykke arbejde og forklarede tidligt Texas historie.\nSmukke historiske hjemmeside\nFantastisk sted for historien Buff. . . Og børnene! Gå ikke glip af dette site på trods af, at det ligger uden for den slagne vej. Det er absolut værd at din tid. . . Gør det til en dejlig dag ude. Tag en picnic...frokost eller spise på R's Place lige nede ad vejen.Mere\nLærerig og sjov tur. Udsigt over smukke bluebonnet og indiske en pensel i midten af - marts! Foråret er det perfekte tidspunkt på året til at besøge her.\nSå meget at gøre med at lære! De vilde blomster i marts er fantastiske. Vi så masser af mennesker med deres hunde nyder det varme kilder.\nSmuk beliggenhed og god Historie\nDenne nationalpark er en af de dejligste steder vi har været i Texas. Området er smukt og godt vedligeholdt. Mine børn elskede legepladsen og vi har alle haft en dejlig picnic ved siden af legepladsen. Det fascinerende historie beliggenhed er velbevaret og præsenteres på en...meget let måde. Helt sikkert værd at stoppe!Mere\nSvar fra ledelsen:Svarede d. 4. januar 2017\nMeget interessant historical park med et dejligt museum!\nMin lille fyr og jeg nyder at være ude. Denne nationalpark har vandrestier med masser af Cactus for at se samt en dam og Brazos River i baggrunden. I parken findes historiske bygninger, museer og andre dyr at se bl. a. longhorns! ! Hvis du...er på udkig efter noget sjovt, forfriskende og interessant for at gøre er kommet her på en smuk dag, med dit kamera og du vil være glad du gjorde! !Mere\nTexas historie Live\nDette er et fantastisk sted at besøge parken, som er udlagt som den oprindelige landsby selvom de fleste bygninger er gået, det giver dig en fornemmelse af den levevis i den tid. Museet er godt og hvis du har børn i Barrington Farm er et...must. Selv uden børn gården historisk interessante.Mere\nEn meget dejlig "PARK"!\nVi gik langs floden og andre steder på den markvej til ejendommen. Nød gavebutikken - med masser af pæne ting.\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Washington-on-the-Brazos.


Miljøvurdering af Tillæg 1 til spildevandsplan Rødovre Kommune - PDF\nDownload "Miljøvurdering af Tillæg 1 til spildevandsplan Rødovre Kommune"\n1 Miljøvurdering af Tillæg 1 til spildevandsplan Rødovre Kommune Oktober 2015\n2 INDHOLD 1 Indledning Indhold af Tillæg 1 til Spildevandsplan Screening og scoping Miljøvurderingens detaljeringsgrundlag Miljøvurderingens lovgrundlag Miljøvurderingens fem faser Ikke-teknisk resumé Relevante miljømål Lovgivning Plangrundlag Nyt servicemål for kloaksystemets funktion i Rødovre Kommune Miljøstatus alternativ Miljøvurdering Anbefalinger og overvågning Ændret tidsplan for Reduktion af antallet af overløb fra fælleskloak til Harrestrup Å Miljøstatus alternativ Miljøvurdering Anbefalinger og overvågning... 7\n3 1 INDLEDNING Rødovre Kommunes Spildevandsplan er en plan for afledning, nedsivning og rensning af spildevand i Rødovre Kommune. Planen er gældende for perioden 2013 til 2020 og revideres med dette tillæg. Der gennemført en miljøvurdering af Tillæg 1 til Spildevandsplan , således at der i revideringen af planen er taget hensyn til miljøforhold, der er vurderet at kunne blive væsentligt påvirket af planen. Miljøvurderingen sker i overensstemmelse med Miljøvurderingsloven (LBK nr. 939 af 03/07/2013) og omfatter således en vurdering af planens indvirkninger i forhold til det brede miljøbegreb, der er defineret i loven. 2 INDHOLD AF TILLÆG 1 TIL SPILDEVANDSPLAN Følgende ændringer indføres med Tillæg 1 til Spildevandsplan for Rødovre Kommune: 1. Der indføres et nyt servicemål for kloaksystemets funktion under skybrud i de 8 risikoområder, som er udpeget i Rødovre Kommunes klimatilpasningsplan. 2. Tidsplanen for tiltag til at reducere antallet af overløb fra fælleskloak for at forbedre miljøtilstanden i Harrestrup Å justeres. 3. Med dette tillæg til Spildevandsplanen bortfalder samtlige bestemmelser i gældende Landvæsenskommissionskendelser (unavngivne), der vedrører udledning af spildevand til Harrestrup Å-systemet. Ad. 1: Der indføres følgende nye serviceniveau for kloaksystemets funktion under skybrud i de 8 risikoområder, som er udpeget i Rødovre Kommunes klimatilpasningsplan. Servicemålet betyder, at der højest må stå 10 cm vand ved sokkel af bygning under en 100-års regn med klimafaktor, og højest 20 cm vand på veje bortset fra særligt udpegede skybrudsveje. De 8 risikoområder dækker cirka 15 % af Rødovre Kommunes areal. Ad. 2: Tidsplanen for tiltag til at reducere antallet af overløb fra fælleskloak for at forbedre miljøtilstanden i Harrestrup Å justeres, fordi HOFOR og selskabets 8 ejerkommuner ønsker at opnå de synergieffekter, der er ved at se tiltagene i en sammenhæng på tværs af kommunegrænserne langs vandløbet. Ad. 3: 10 kommuner, herunder Rødovre Kommune, og deres respektive spildevandsselskaber har aftalt at samarbejde om optimering og brug af kapaciteten i Harrestrup Å-systemet. En del af samarbejdet vedrører et delvist opgør med de gældende Landvæsenskommissionskendelser, der vedrører udledninger af spildevand til Harrestrup Å-systemet. Parterne har aftalt, at kommunerne inden den 1. januar 2016 i kommunernes spildevandsplaner gør op med Landvæsenskommissionskendelsernes bestemmelser om spildevandshåndtering med det formål at skabe et nyt og fælles administrationsgrundlag, der skal danne grundlag for fremtidige udledninger af spildevand til Harrestrup Å-systemet. Med dette tillæg til Spildevandsplanen bortfalder samtlige bestemmelser i gældende Landvæsenskommissionskendelser (unavngivne), der vedrører udledning 1\n4 af spildevand til Harrestrup Å-systemet. De nævnte bestemmelser er med dette tillæg ikke længere gældende. Nye udledningstilladelser kan derfor ikke gives med hjemmel i kendelserne. 3 SCREENING OG SCOPING Tillæg 1 til Rødovre Kommunes Spildevandsplan vurderes at være omfattet af Miljøvurderingslovens (LBK nr. 939 af 03/07/2013) 3 stk. 1 nr. 3, som omfatter Andre planer og programmer, som i øvrigt fastlægger rammerne for fremtidige anlægstilladelser til projekter, når myndigheden vurderer, at planen eller programmet kan få væsentlig indvirkning på miljøet. Det betyder, at der skal foretages en miljøvurdering, såfremt det vurderes at planen kan have væsentlig indvirkning på miljøet. Der er gennemført en screening, for at afdække om dette er tilfældet. Ved screeningen er det vurderet, at planen ikke vil få væsentlig negativ indvirkning på miljøet. Der vil til gengæld være en positiv indvirkning på miljøet, som kan være væsentlig. Det vurderes derfor, at der skal udarbejdes en miljøvurdering af Tillæg 1 til Rødovre Kommunes Spildevandsplan Screeningen og scopingen har vist, at miljøvurderingen skal omhandle følgende ændringer: Der indføres et nyt servicemål for kloaksystemets funktion under skybrud i de 8 risikoområder, som er udpeget i Rødovre Kommunes klimatilpasningsplan. Screeningen og scopingen har vist, at miljøvurderingen skal omhandle følgende parametre: Oversvømmelsesrisiko pga. øget nedbør Scopingen har været i høring hos berørte myndigheder. Københavns Kommune havde følgende bemærkninger: Skema 2, Udledning af spildevand: Der bør være kryds i kolonnen Forhold der bør vurderes. Baggrunden herfor er Rødovre Kommunes Klimahandlingsplan, hvoraf der fremgår, at serviceniveauet i punkt 1 vil medføre nye spildevandsudledninger. Disse nye udledninger bør miljøvurderes. Skema 2, Overfladevand, herunder påvirkning af vandløb og vådområder: Det bør præciseres, om der er ved ændret tidsplan er tale om en forsinkelse, idet dette kan betyde, at forholdet bør vurderes i forhold til målopfyldelse. Igen bør der være kryds i kolonnen: Forhold, der bør vurderes. På baggrund er Københavns Kommunes bemærkninger er screening og scoping ændret, så Overfladevand, herunder påvirkning af vandløb og vådområder har fået kryds i kolonnen Forhold der bør vurderes. Dette er sket på baggrund af, at Rødovre Kommune er enig med Københavns Kommune i, at en ændret tidsplan for indsatser over for overløb fra fælleskloak har en væsentlig miljøpåvirkning. Emnet er derfor medtaget i miljøvurderingen. 2\n5 Planen medfører ikke nye boliger eller ny industri i Rødovre Kommune og dermed ikke en øget udledning af spildevand. På den baggrund fastholder Rødovre Kommune, at udledning af spildevand ikke er et emne, der bør indgå i miljøvurderingen. 4 MILJØVURDERINGENS DETALJERINGSGRUNDLAG Miljøvurderingen har en detaljeringsgrad, der er i overensstemmelse med spildevandsplanens planlægningsniveau og detaljeringsgrad. Miljøvurderingens indhold, kvalitet og omfang skal ses i lyset af, hvad der med rimelighed kan forlanges ud fra den aktuelle viden og brug af gængse metoder samt ud fra planens detaljeringsniveau. Miljøvurderingen af de afgrænsede emner sker på baggrund af eksisterende, tilgængeligt materiale, herunder gældende plangrundlag, temaplaner, tilgængelig GIS og øvrigt tilgængeligt vidensgrundlag. Der er således ikke udarbejdet nye registreringer, analyser eller lignende i forbindelse med vurderingsarbejdet. 5 MILJØVURDERINGENS LOVGRUNDLAG Miljøvurderingen har hjemmel i lov om miljøvurdering af planer og programmer (LBK nr. 939 af 03/07/2013), der har til formål at sikre et højt miljøbeskyttelsesniveau og bidrage til at integrere miljøhensyn ved udarbejdelsen og vedtagelsen af planer og programmer, som kan påvirke miljøet væsentligt. Lovens 3, stk. 1 stiller krav om, at visse planer og programmer, som tilvejebringes i medfør af lovgivning, skal miljøvurderes. Det gælder, når planen muliggør anlægstilladelser til projekter omfattet af lovens bilag 3 og 4, når planen kan påvirke internationale naturbeskyttelsesinteresser, eller hvis planen på baggrund af en screening vurderes at kunne påvirke miljøet væsentligt. Ved planrevisioner er kun ændringer omfattet af miljøvurderingskravet. Det er planmyndigheden, der træffer afgørelse om, hvorvidt en plan er omfattet af 3, jf. lovens 4. Rødovre Kommune har afgjort, at der skal gennemføres en miljøvurdering af kommuneplanrevisionens ændringer i henhold til 3, stk. 1. Nærværende miljørapport er udarbejdet i overensstemmelse med lovens 7, hvori der stilles krav til miljørapportens indhold og afgrænsning. Som en del heraf har Rødovre Kommune forud for miljørapportens udarbejdelse lavet en afgrænsning af miljøvurderingen gennem en scoping, der har været i høring hos berørte myndigheder, jf. 7, stk MILJØVURDERINGENS FEM FASER Når der er truffet afgørelse om, at der skal gennemføres miljøvurdering, indledes miljøvurderingsprocessen, der samlet set består af fem faser: Første fase bruges til at fastlægge indholdet af miljøvurderingen (scoping) og høre berørte myndigheder for at afdække relevant viden i arbejdet med miljøvurderingen. Anden fase består i selve miljøvurderingen og udarbejdelse af miljørapporten. Miljøvurderingen indeholder en beskrivelse og vurdering af planens sandsynlige indvirkning på de miljøparametre, der er afgrænset ved den forudgående scoping. Bilag 1 til loven angiver minimumskravet til rapportens indhold. Kravet til 3\n6 kvalitet og omfang skal ses i lyset af, hvad der med rimelighed kan forlanges og svarer til planens detaljeringsniveau. Tredje fase er høringsfasen, hvor offentligheden og berørte parter får mulighed for at udtale sig om forslag til spildevandsplan og miljøvurderingen. Fjerde fase består i planens endelige godkendelse eller vedtagelse, planmyndighedens sammenfattende redegørelse og dennes offentliggørelse sammen med offentliggørelsen af den vedtagne plan. Femte fase er den opfølgende overvågning af planens miljømæssige konsekvenser i overensstemmelse med det overvågningsprogram, der fastlægges i forbindelse med den endelige vedtagelse af planen med udgangspunkt i miljøvurderingen. 7 IKKE-TEKNISK RESUMÉ Rødovre Kommunes Spildevandsplan er en plan for afledning, nedsivning og rensning af spildevand i Rødovre Kommune. Planen er gældende for perioden 2013 til 2020 og revideres med dette tillæg. Ved screeningen er det vurderet, at planen ikke vil få væsentlig negativ indvirkning på miljøet. Der vil til gengæld være en positiv indvirkning på miljøet, som kan være væsentlig. Det vurderes derfor, at der skal udarbejdes en miljøvurdering af Tillæg 1 til Rødovre Kommunes Spildevandsplan Screeningen og scopingen har vist, at miljøvurderingen skal omhandle følgende ændringer: Der indføres et nyt servicemål for kloaksystemets funktion under skybrud i de 8 risikoområder, som er udpeget i Rødovre Kommunes klimatilpasningsplan. 0-alternativet er at Rødovre Kommunes Tillæg 1 til Spildevandsplan ikke realiseres. Derved opretholdes den nuværende status og situation med den håndtering af spildevand og de rammer og handlemuligheder, der ligger i den gældende Rødovre Spildevandsplan Den planlagte indførelse af et nyt serviceniveau for kloaksystemets funktion under skybrud i de 8 risikoområder, vurderes at bidrage positivt til at mindske gener for borgerne, idet der bliver færre skadesvoldende oversvømmelser ved skybrud. 8 RELEVANTE MILJØMÅL Med udgangspunkt i den gennemførte scoping af planændringerne knytter de relevante miljømål sig til: Oversvømmelsesrisiko pga. øget nedbør 8.1 Lovgivning Miljøbeskyttelsesloven (LBK nr. 879 af 26/06/2010) udgør lovgrundlaget for udarbejdelse af spildevandsplanen jf. 32. Lovens formål er at medvirke til at værne om landets natur og miljø, så samfundsudviklingen kan ske på et bæredygtigt grundlag i respekt for menneskets livsvilkår og for bevarelsen af dyre- og plantelivet. 4\n7 Spildevandsbekendtgørelsen (BEK nr af 11/12/2007) angiver, hvad en spildevandsplan skal indeholde samt procedurerne for vedtagelse af en spildevandsplan jf. kapitel 3 og 4. Miljømålsloven (LBK nr. 932 af 24/09/2009) fastsætter regler for beskyttelsen af vandforekomster og internationale naturbeskyttelsesområder. Loven implementerer bl.a. Vandrammedirektivet fra EU og fastsætter regler om udarbejdelse af statslige vandplaner og kommunale vandhandleplaner. Vandplanerne skal sikre, at vandløb, søer, kystvande og grundvandsforekomster i udgangspunktet opfylder miljømålet god tilstand inden udgangen af Endvidere skal det sikres, at eventuelle forringelser af tilstanden for vandområderne forebygges. 8.2 Plangrundlag Spildevandsplanen er en del af det danske plansystem. Det betyder, at den skal understøtte de retningslinjer, der udstikkes i overordnede planer og må ikke være i modstrid med disse. Vandplanerne udgør en overordnet plan, som skal sikre, at vandløb, søer, kystvande og grundvandsforekomster i udgangspunktet opfylder miljømålet god tilstand inden udgangen af Endvidere skal det sikres, at eventuelle forringelser af tilstanden for vandområderne forebygges. Vandplanerne blev vedtaget og offentliggjort i oktober Rødovre Kommune vedtog i juni 2014 en klimatilpasningsplan, der har til formål at identificere og kortlægge risikoen for oversvømmelse. Udarbejdelse af en klimatilpasningsplan er en del af kommuneaftalen mellem regeringen og Kommunernes Landsforening. Rødovre Kommuneplan indeholder målsætning for spildevandsområdet. Rødovre Kommune vil arbejde for at spildevandsafledningen skal foregå, så kommunens/områdets vandområder og grundvand beskyttes og spildevandsafledningen skal ske på en måde, så de rekreative interesser tilgodeses. 9 NYT SERVICEMÅL FOR KLOAKSYSTEMETS FUNKTION I RØDOVRE KOMMUNE I tillæg 1 til Spildevandsplan indføres følgende nye serviceniveau for kloaksystemets funktion under skybrud i de 8 risikoområder, som er udpeget i Rødovre Kommunes klimatilpasningsplan. Servicemålet betyder, at der højest må stå 10 cm vand ved sokkel af bygning under en 100-års regn med klimafaktor, og højest 20 cm vand på veje bortset fra særligt udpegede skybrudsveje. De 8 risikoområder dækker cirka 15 % af Rødovre Kommunes areal. Indsatsen skal minimere risikoen for oversvømmelse af kældre eller terræn som kan opstå, når afløbssystemets kapacitet overskrides eller der sker forstoppelse i afløbssystemet. 9.1 Miljøstatus Regnvand og kloakvand kan ophobes på terræn og f.eks. strømme ned i kældre, når afløbssystemets kapacitet overskrides. Af den gældende spildevandsplan fremgår, at der højest må ske stuvning til terræn hvert 10. år i fælleskloakerede områder og hvert 5. år i separatkloakerede områder. 5\n8 9.2 0-alternativ Rødovre Kommunes Tillæg 1 til Spildevandsplan realiseres ikke. Derved opretholdes den nuværende status og situation med den håndtering af spildevand og de rammer og handlemuligheder, der ligger i den gældende Rødovre Spildevandsplan Miljøvurdering Den planlagte indførelse af et nyt serviceniveau for kloaksystemets funktion under skybrud i de 8 risikoområder, vurderes at bidrage positivt til klimasikring i Rødovre Kommune, idet risikoen for opstuvning af vand på terræn under skybrud mindskes. De klimatilpasningsprojekter, som planen udgør en del af grundlaget for, kan for nogles vedkommende bestå i øget udledning af skybrudsvand til vandløb og søer. Dette vurderes ikke at have væsentlig betydning for vandkvaliteten, da skybrudsløsningerne kun kommer i funktion med mange års mellemrum og på tidspunkter, hvor en stor mængde overfladevand i forvejen løber til recipienterne. 9.4 Anbefalinger og overvågning Der gives ikke anbefalinger og stilles ikke forslag til egentlige overvågningsprogrammer. Overvågning sker ved myndighedernes sædvanlige tilsyn med overholdelsen af sektorlovgivning og planlægning. 10 ÆNDRET TIDSPLAN FOR REDUKTION AF ANTALLET AF OVERLØB FRA FÆLLESKLOAK TIL HARRESTRUP Å I Spildevandsplan er fastlagt en indsats over for tre regnbetingede overløb fra fælleskloak til Harrestrup Å f.eks. ved etablering af bassiner. Indsatsen skal medføre, at overløbene reduceres til en årlig udledning på ca. 250 m 3 /reduceret ha oplandsareal, så der maksimalt 5 gange årligt sker overløb til Harrestrup Å. Tillæg 1 til Spildevandsplan medfører en ændret tidsplan for indsatsen. Dermed opnås miljøforbedringen senere. Den ændrede tidsplan skyldes, at HOFOR og selskabets 8 ejerkommuner ønsker at udnytte den synergieffekt, der ligger i at finde optimale løsninger på tværs af kommunegrænserne langs Harrestrup Å. HOFOR er i gang med at anlægge to store tunnelerede rørbassiner langs Harrestrup Å på strækningen syd for Roskildevej. Disse vil reducere de regnvandsbetingede overløb, der er på den strækning, og heraf også nogle overløb i Københavns Kommune, som skyldes spildevand fra Rødovre. Vandforbrugerne i Rødovre bidrager til finansieringen af et af de tunnelerede rørbassiner syd for Roskildevej, og på den måde er indsatsen allerede igangsat af HOFOR, også for så vidt angår spildevand fra Rødovre. Samlet set er indsatsen over for regnbetingede overløb til Harrestrup Å ikke forsinket, men den strækning af Harrestrup Å, hvor de 3 overløb i Rødovre Kommune ligger, er den sidste delstrækning, som HOFOR går i gang på. 6\n9 10.1 Miljøstatus Der er tre regnbetingede overløb til fra fælleskloak til Harrestrup Å, som belaster åen og Køge Bugt med organisk stof og næringsstoffer. Overløbende er medvirkende årsag til en moderat til ringe økologisk tilstand i Harrestrup Å og en moderat økologisk tilstand i Køge Bugt. Målsætningen i vandplanen er god økologisk tilstand alternativ Rødovre Kommunes Tillæg 1 til Spildevandsplan realiseres ikke. Det vil betyde, at HOFOR ikke følger den tidsplan, som er fastlagt i spildevandsplanen. En spildevandsplan er ikke bindende for forsyningsselskabet Miljøvurdering Den planlagte indsats over for tre regnbetingede overløb fra fælleskloak til Harrestrup Å vurderes at bidrage positivt til den økologiske tilstand i Harrestrup Å og Køge Bugt, idet udledningen af organisk stof og næringssalte reduceres Anbefalinger og overvågning Der gives ikke anbefalinger og stilles ikke forslag til egentlige overvågningsprogrammer. Overvågning sker ved myndighedernes sædvanlige tilsyn med overholdelsen af sektorlovgivning og planlægning. 11 HØRINGSSVAR Evt. indkomne bemærkninger i den offentlige høring skrives her. 7


”Vi er verdensmestre i at forklare, hvad fem procent af universet er for noget. Resten er vi ikke så dygtige til,” siger Ole Eggers Bjælde. De fem procent, som astrofysikeren fra Aarhus Universitet taler om, er allerede kendte objekter: planeter, stjernetåger, sole og andre himmellegemer. Men vi er tæt på at finde ud af, hvad de næste 25 procent af universet består af: mørkt stof. Eller rettere: Hvad mørkt stof er for noget. Det er blandt andet det, der forskes i på CERN i Schweitz. ”Jeg tør næsten godt lægge hovedet på bloggen og sige at inden for de næste fem år, så finder vi ud af, hvad mørkt stof er,” lyder det fra Ole Eggers Bjælde. Det er sandsynligvis nogle meget små partikler, der end ikke ville kunne observeres i selv det bedste mikroskop.\nSnart kender vi altså 30 procent af universets bestanddele. Hvad med de sidste 70 procent? Han siger: ”Nogen har valgt at give det et lidt tosset navn, nemlig mørk energi. Det siger i virkeligheden slet ikke noget om noget.” Videnskaben har i dag ingen anelse om, hvad mørk energi egentlig er. Det ligner sandsynligvis ikke mørkt stof, selvom fænomenernes navne minder om hinanden. Men man er dog ret sikker på, at mørk energi er afgørende for universets mulige undergang. Det vender vi tilbage til. Først skal vi 13,8 milliarder år tilbage i tiden. Til universets skabelse.\n”Ting, der har en ende, har som regel også en begyndelse. Og det gælder også for universet,” pointerer astrofysikeren. I 1920’erne opdagede forskere, at universet udvider sig hele tiden: ”Hvilket dybest set betyder, de fleste galakser har flyttet sig væk fra hinanden siden de blev dannet.” På den tid troede forskerne, at universet havde eksisteret for evigt. I dag ved vi, Big Bang satte universets udvidelse i gang, og at universet er blevet koldere og koldere siden dengang. Udvidelsen er ikke noget, vi mærker i vores dagligdag på jorden. Det er faktisk ikke noget, man overhovedet kan mærke i vores galakse, Mælkevejen, men det sker ikke desto mindre. Ikke nok med det: I 2011 blev Saul Perlmutter, Brian P. Schmidt og Adam G. Riess belønnet med Nobelprisen i fysik for at have påvist, at universet ikke bare udvider sig; det udvider sig hurtigere og hurtigere.\nVersioner af dommedag\nSå hvad har mørk energi med universets undergang at gøre? Sagen er den, at det er mørk energi, der får universets udvidelse til at accelerere. Der er flere scenarier for universets skæbne, men Ole Eggers Bjældes har et favorit-scenarie: Der kommer mere og mere mørk energi, og universets acceleration vil til sidst blive uendeligt stor. Det vil sætte de mekanismer, der holder orden i universet, eksempelvis tyngdekraften, ud af spillet. Hvis vi forestiller os, at der stadig lever mennesker på jorden på det tidspunkt, vil vi først begynde at svæve rundt, fordi tyngdekraften bliver overgået af en kraft, der trækker alting fra hinanden. En måneds tid efter vil vores kroppe sandsynligvis blive flået fra hinanden og delt i utrolig små partikler, der vil flyde rundt i uendelig tomhed, mellem mikrobestanddele fra stjerner, kometer og støv fra andre galakser. Uden sammenhæng mellem de forskellige små dele. Og så er der ikke mere noget univers.\nDenne version af universets undergang bliver dog ikke aktuel det næste stykke tid: ”Universet bliver først påvirket af det her om mange milliarder år.” 100 milliarder år er et meget godt gæt. Så hvis dommedag nærmer sig: ”er det Trump, der forårsager det,” lyder på én gang muntert og dystopisk fra Ole Eggers Bjælde.\nDer er også den mulighed, at universets udvidelse fortsætter i én uendelighed. Godt nok vil mørk energi få universets udvidelse til at gå hurtigere og hurtigere, men det vil bare fortsætte – for evigt. ”Det er et helt vildt deprimerende univers, for alting kommer bare langt, langt væk hinanden indtil universet har temperaturen nul [det absolutte nulpunkt, -273,15 grader celsius red.],” argumenterer astrofysikeren.\nSpørgsmål om universets skabelse og skæbne kan være interessante at beskæftige sig med. Men biologer taler om arternes masseuddøen og klimaforskere om global opvarmning. Skulle videnskaben ikke hellere koncentrere sig om at skabe bedre liv på jorden end at forske i universets undergang? ”Det ville også være meget bedre at sende penge til sultne børn i Afrika end at købe store biler. Man kan altid stille det op som et uløseligt problem, hvis man vil.” Ole Eggers Bjælde fortsætter: ”Men det fjerner ikke vores behov for at forstå, hvor vi kommer fra, og hvad vores plads er i det her univers.” Mennesket drives af en grundlæggende nysgerrighed for at forstå, hvilken plads vi har i det voksende univers, mener han: ”Folk er jo nysgerrige ad helvede til,” som han siger. Og det er én af astrofysikkens drivkræfter.\nMennesket er ikke så ubetydeligt endda\nI Aarhus’ gader trisser vi rundt med rugbrød og havregryn i indkøbsposerne og henlever vores – i et kosmologisk perspektiv – relativt ubetydelige, menneskeliv. Men man kunne også vende den om: ”Hvis vi her fra vores lille jordklode kan vende vores teleskoper og kigge ud i universet og på den måde sige noget om, hvordan universet er opstået. Sige noget om, hvad der skete tre minutter efter Big Bang for flere milliarder år siden; hvad der sker i fremtiden med universet...” Ole Eggers Bjælde holder en lille pause og smiler: ”Så har vi sgu gjort det meget godt, ikke?”\nAstrofysiker og undervisningsudvikler ved Aarhus Universitet.\nBesøgte her i efteråret CERN i Schweitz for at udvikle en 3D-video, så fysik-studerende kan besøge CERN via et par virtual reality-briller – mens de sidder i Danmark.\nFødt i 1982 og opvokset i Vejle.\nBor i Skæring med sin kone og børn.


Kvadrat Bolig & Erhverv søger Ejendomsmæglere til vore butikker både i København og Holbæk.\nVirksomhedens koncept er baseret på relationerne mellem vores rolle som rådgivere og vore kunder, der omfatter både den private bruger af fast ejendom og den professionelle.\nUanset om vi handler private boliger eller erhvervsejendomme, er der fire fællesnævnere: ”Mursten, mørtel, drift og relationer”\nAlle boligkøbere har et job for at kunne investere i deres nye hjem - det taler vi med kunderne om. Alle virksomheders grundsten er deres medarbejdere og deres boligsituation ændrer sig, hvis virksomheden flytter - det taler vi med virksomheden om.\nEn service, der er et bekræftet behov for og som falder helt naturligt at tale om - hos Kvadrat Bolig & Erhverv bruger vi blot denne viden til at yde et behovsbestemt salg og service - uanset om kunden er privat eller professionel.\nVi ved, at ingen er verdensmestre til alt. Til gengæld er vi meget bevidste om Teamets værdier gennem samarbejder, åbenhed og ærlighed.\nVi hylder belønningen af den enkeltes indsats og sørger for, at hverdagen præges af arbejdsopgaver, der har fokus på dine egne kompetencer.\nDer er stor forskel på salg og på administration - respekten for de enkelte fagområder priser vi højt, ved at fordele opgaverne mellem sekretariat og ud kørende mæglere.\nIngen kan til gengæld præstere uden de andre - denne respekt præger vores hverdag, hvilket kommer vore kunder til gavn og glæde ved både et højt, hurtigt og kvalitativt serviceniveau.\nVi lever for og af at levere resultater til alle vore kunder - vores hverdag er derfor meget transaktions- præget med højt tempo og en løsningsorienteret kommunikation.\nVi arbejder med en mægler lønmodel, hvor mægleren har en potentiel højere indtægt end butikken - og uden loft.\nVi har et højt serviceniveau overfor hinanden og en dyb respekt for, at vi får det igen som vi giver. Det betyder også, at din succes er præget af din egen indsats, med stor support fra dine øvrige Kvadrat Team Playere.\nKan du se dig selv i denne kultur, hører vi gerne fra dig snarest muligt med din præsentation af hvorfor DU skal være Kvadrat Team Player.\nmobil: 3173 4303


Nyt datafilter til nemt at få data på deltagere, der modtager kommunalt tilskud på rygestopmedicin samt Storrygerpuljen.\nOpbevaring af persondata: Modulet, så deltagerne selv kan registrere deres oplysninger i Rygestopbasen, bliver opprioriteret, så kommunerne kan undgå at benytte en papirversion af spørgeskemaet.\nSådan registreres forløb, hvor mødegange er erstattet med telefonisk rådgivning.\nNyt datafilter til datatræk på kommunalt tilskud til rygestopmedicin\nFra 01.07.2017 sidste år har det været muligt at registrere, når deltagere får rygestopmedicin med kommunalt tilskud.\nRygestopbasen har nu oprettet et nyt datafilter på deltagerrapporten og indikatorrapporten i Rygestopbasens tastselv-miljø. Derfor kan rygestopenheden nemt trække rapporter på deltagere, der modtager tilskuddet og dermed følge resultaterne for indsatsen.\nVi har også lagt funktionen ind for de rygestopenheder, der har været en del af Storrygerpuljen. Datafilteret har helt samme funktion som for kommunalt tilskud til rygestopmedicin. De kommuner, der er en del af Storrygerpuljen, har fået særskilt information om denne funktion.\nSelvregistreringsmodul til deltagere på rygestopkurser opprioriteres\nI forbindelse med den nye persondataforordning, der træder i kraft den 25. maj 2018, er mange kommuner og organisationer i gang med at gennemgå deres procedurer for håndtering af persondata. For at støtte kommunerne i denne proces vil Rygestopbasen færdigudvikle et selvregistreringsmodul til deltagerne hurtigere end planlagt. Modulet giver rygestopenheden mulighed for at lade deltagerne selv taste deres svar direkte til Rygestopbasen.\nPå den måde kan kommunen spare tid ved ikke at skulle taste spørgeskemaerne og derudover gøre processen med indtastning af data papirløs. Modulet forventes færdigt senest ved udgangen af juni 2018.\nRegistrering af telefonisk rådgivning på enkelte mødegange\nNogle deltagere er udfordrede af geografiske afstande og sociale forhold, der gør det svært at møde op på et rygestophold på alle de aftalte mødegange. Derfor giver nogle kommuner telefonisk rygestoprådgivning til den enkelte deltager som erstatning for et fysisk fremmøde.\nFor at kunne følge effekten af de mere individuelle typer af rådgivning, skal forløb, der erstatter fysiske mødegange med telefonisk rådgivning, registreres under metoden (spørgsmål 8B på registreringsskemaet) på denne måde:\nHvis rådgiveren holder ét telefonisk møde som led i et standardforløb eller ’Kom og Kvit’, skal forløbet registreres ved at sætte kryds ved ’Standardforløb´ eller ’Kom & Kvit’ som altid.\nHvis forløbet har flere end én telefonisk mødegang, skal forløbet registreres under ’Andet’. Her skal den anvendte metode angives samt antallet på telefoniske mødegange. Hvis metoden fx har været standardforløb, hvor deltageren har modtaget rådgivning to af mødegangene over telefonen, så skal der på linjen ud for 'andet' skrives: Standardforløb med 2 telefoniske mødegange.


Claus Hjort: Klapjagt på Løkke må høre op\nNyheder Skrevet af Administrator | 06.11.13 | 22:45\nVenstres tidligere finansminister Claus Hjort Frederiksen har fået nok af pressens - som han kalder det - klapjagt på sin partiformand Lars Løkke Rasmussen.\n- Nogle aviser er i gang med Lars Løkkes privatøkonomi, de ser på hans private boliglån, de ser på hans firmabil.\n- Lejeren af hans hus i Græsted er blevet opsøgt af tre journalister og udspurgt om forskellige ting.\n- Det, synes jeg, antager groteske former, siger Claus Hjort Frederiksen, der tidligere onsdag også afbrød et tv-interview med Løkke i harme over TV2-journalistens pågående spørgsmål til Venstre-formanden.\nClaus Hjort Frederiksen erkender, at bilagssagen er noget rod og sjusk, men Lars Løkke Rasmussen har bøjet sig i støvet, bekendt sine synder, sagt undskyld, understreger han.\n- Han har fået professionel bistand af en advokat og revisor til at bringe orden i tingene, og der er videreformidlet de oplysninger, der skal videreformidles, siger Claus Hjort Frederiksen til Ritzau.\nSpørgsmål: Pressen viser vel interesse, fordi der efter det fire timer lange pressemøde fortsat kommer oplysninger frem om eksempelvis flybillet, diæter, og at Moderniseringsstyrelsen har måttet rykke adskillige gange for oplysninger fra Lars Løkke. Er han ikke lidt det, man kunne kalde et rodehoved?\n- Det, tror jeg, har været almindelig kendt, at der har været rod i det her. Han har fået hjælp til at rydde op, svarer Claus Hjort Frederiksen.\nSpørgsmål: Hvorfor har I ikke forlængst hjulpet Lars Løkke med professionel bistand til at få orden i sagerne, så I måske kunne have været denne sag foruden?\n- Vi er nødt til at se på sagen, når den kommer frem. Lars Løkke har af egen drift rettet det her op, svarer Claus Hjort Frederiksen.\nHan mener, at sagen har karakter af, at - som han udtrykker det - det "er en sport for journalisterne at skulle få Lars Løkke ned med nakken".\nSpørgsmål: Hvis det var en socialdemokratisk politiker, der var havnet i samme situation som Lars Løkke, ville du så også mene, at pressen udsatte ham eller hende for en hetz?\n- Jeg er fuldt ud klar over de vilkår, der er. Jeg bebrejder ikke Pernille Rosenkrantz-Theil (S), at hun bliver ved at holde liv i denne her sag. Jeg kender jo om nogen spillereglerne efter mange år i politik.\n- Men alligevel vil jeg fastholde, at når det er erkendt, undskyldt og rettet op, må der komme noget fairness i behandlingen af Lars Løkke, siger Claus Hjort.


Øster Hurup | Kør selv ferie - Pris sammenligning\nForside Info By Øster Hurup\nØster Hurup er en lille by med omkring 700 indbyggere ved Kattegat i det nordøstlige Jylland.\nBefolkningen multiplicerer om sommeren, da store sommerhuse, campingpladser og attraktive strande tiltrækker mange turister.\nØster Hurup er en rigtig badeby. De børnevenlige strande, den livlige hovedgade med restauranter, caféer og butikker og det charmerende havneområde gør det til en oplevelse for børn og voksne at besøge byen.\nØster Hurup Tourist Information\nT: +45 7027 1377\n#ØsterHurup #iØsterHurup #VisitØsterHurup #Denmark #VisitDenmark #TouristInformation #Sights #BestSights #Sightseeing #Vacation


Sekretærens beretning 2001 - Det Danske Akademi\nJørn Lunds tale ved Det Danske Akademis årsfest den 30. november 2001\nVelkommen igen til det dæmpede lys i Kunstindustrimuseet, hvor ord skal ledsages af ord – og toner. Akademiet repræsenteres i dag af Benny Andersen, F. J. Billeskov Jansen, Mogens Brøndsted, Thorkild Bjørnvig, Jørgen Gustava Brandt, Torben Brostrøm, Suzanne Brøgger, Klaus Høeck, Sven Holm, Per Kirkeby, Pia Tafdrup, Sven Holm, Peter Laugesen, Tage Skou-Hansen, Frederik Stjernfelt, Søren Ulrik Thomsen, Per Øhrgaard og af mig, Jørn Lund, som i disse år er akademiets sekretær, sekunderet af professor Allan Philip og hans sekretær Christiane Hoffmann. Ja, det nærmer sig rulleteksten i tv. Fraværende er i år Inger Christensen, Klaus Rifbjerg, Jens Smærup Sørensen og Villy Sørensen. Fra det norske akademi deltager Nils Heyerdahl, fra det svenske akademi Bo Ralph. Det stiftende medlem Thorkild Bjørnvig er overgået til passivt medlemskab, men er aktivt til stede. At være passivt medlem indebærer, at man kan møde op og udtale sig, men ikke stemme.\nAkademiet har fået tre nye medlemmer: Sven Holm, Per Øhrgaard og Frederik Stjernfelt. Dem byder vi særlig velkommen til årsfesten – og hver af dem vil tilføre akademiet energier og kvaliteter. I må leve med, at jeres medlemskab er livsvarigt. På den anden side er der, om jeg så må sige, en deadline, for modsat de franske medlemmer er medlemmerne af det danske akademi ikke udødelige. I Sverige overtager nye medlemmer en bestemt stol og skal kvittere med en tale for den, der sad der før. Vi har ikke engang faste pladser, og der er ingen ritualer ved indgangen. Fundatsen siger, at ”Til medlemmer kan vælges skribenter, som på fremragende måde dyrker dansk sprog, eller (og det ’eller’ er jeg ikke begejstret for) som i væsentlig grad bidrager til dansk åndslivs udvikling. Flertallet af akademiets medlemmer skal være skønlitterære forfattere.”\nPaul Hammerich skriver i Lysmageren om det postyr, det vakte, da PH blev medlem af akademiet, også internt i akademiet. Chr. Elling, Paul V. Rubow og Jacob Paludan skal have været modstandere og hævdede: ”en forudsætning må dog være, at man kan stave det sprog, man kan værne om.” Ja, vi har nu ikke i de mellemliggende år indført nogen staveprøve, og man skal heller ikke aflægge faneed for det ny komma. Men dengang i 1963 var det kontroversielt at anlægge en stil som PHs, og han måtte stemmes ind udelukkende på stemmer fra Gelsted, Bjarnhof, Branner, Sønderby, Tom Kristensen, Sven Møller Kristensen og Thorkild Bjørnvig. Hvor Hammerich ellers ved det fra. For akademiets forhandlinger er fortrolige, og stemmetal må ikke oplyses udadtil – at I ved det!\nPH blev hjemsøgt af pressen og af en lang række venner, den dag, han indvalgtes – selv om han var indlagt på Skt. Lukas til et rutinemæssigt serviceeftersyn. Han erklærede straks med fornyet kraft al pop krig, og han forbandede den nyopståede Melodiradio, som jo har kværnet lige siden. Han kaldte den en kulturkatastrofe og beskyldte den siddende regering for at ville gøre det danske folk til lallende idioter. Det vil de tre nye medlemmer nok ikke.\nSiden da har de kulturradikale fået kraftigt modspil og bør efter manges opfattelse sendes på pension uden efterløn. Man kan vel i det hele taget konstatere, at Danmark har fået en kulturel højrefløj, ikke bare af mørkemænd, men også af reflekterede skribenter. Flere af dem er konjunkturfølsomt konverteret fra venstrefløjspositioner, andre har i deres unge år fået en overdosis ungdomsoprør, Kvinde Kend Din Krop og ”de voksne kan også være bange”. Men mange af dem lægger af ærlig overbevisning lægger afstand til de værdier og reaktionsmønstre, kulturradikalismen karakteriseres af. Det har flyttet argumentationsbyrden i kultur- og samfundsdebatten, i hvert fald i mange borgerlige aviser.\nMange virksomheder og institutioner prøver i disse år at finde ord for deres værdigrundlag. Nogle køber sig til dem i konsulentfirmaer. Akademiets fundats siger det kort. Vi skal virke for dansk sprog og ånd, især i litteraturen.\nSprog og ånd. Det lyder som en afdeling i højskolesangbogen, og det er det også. Her tager man jo frejdigt de gamle formuleringer i sin mund. Én del af sangene i højskolesangbogen bærer overskriften folkelivet, en anden sprog og ånd.\nDa jeg bladede Folkehøjskolens sangbog igennem, faldt jeg over Chr. Richardts kendte væbnersang fra 1867, Altid frejdig. Den havde i min barndoms skole kultstatus, bl.a. fordi den havde været stærkt placeret blandt internerede danskere under 2. Verdenskrig. Da jeg læste den igen, med erfaringerne fra 11. september ikke bare i baghovedet, kom jeg til at gyse. Prøv engang at høre:\n"Altid frejdig når du går\nDø om så det gælder!\nDa er livet er så svært,\nDøden ikke heller."\nMin reaktion viser, at sprog og ånd ikke kun ytrer sig på tekstens betingelser, men at læsningen hele tiden tager farve af den tid, i hvilken den når frem sin læser. Det gælder alle tekster.\nOm sproget er det let at tale, næsten alt for let. Meget få ved, hvad de taler om, men behandler det som et rent kommunikativt anliggende, et redskab til overførelse af information. Ånd er derimod et ord, man i vore dage skal tage tilløb til og for en sikkerheds skyld forsyner med en skov af ’såkaldt’er og citationstegn. Men vi bruger det med forkærlighed i mere kritiske sammenhænge og sammensætninger: åndssvag, åndsfortærende, åndsforsnottet, åndløs, åndet og onde ånder. Hvor er de gode? Åndfuld og beåndet er truede ord.\nAkademiet fremmer sprog og ånd ved at fremhæve god litteratur og dem, der arbejder i dens tjeneste. I år vil vi prise Niels Birger Wamberg, Jørgen Fafner, Jens Martin Eriksen, Inge Eriksen og Bjarne Reuter for deres indsatser. Men først skal vi høre et stykke musik. Velkommen til Det Danske Akademis årsfest.


Hotel Ehrenfriedersdorf, Tyskland : billigt hotel Ehrenfriedersdorf, Sammenlign med Jetcost\nHoteller i Ehrenfriedersdorf\nBillige hoteller i Ehrenfriedersdorf\nHoteller i EhrenfriedersdorfEr du på udkig efter hoteller i Ehrenfriedersdorf?Jetcost sammenligner tilbud på hoteller i Ehrenfriedersdorf fra over 250 websites (Ebookers, Venere, Expedia, Booking, Laterooms, Lastminute ...). Jetcosts sammenligningsmaskine søger efter hoteller i Ehrenfriedersdorf og gør det muligt at:Søge, sammenligne og finde et billigt hotel i EhrenfriedersdorfSe dit hotels placering på et kort over EhrenfriedersdorfSe billeder af billige hoteller i Ehrenfriedersdorf samt en beskrivelse af hotellet, bedømmelse, service, og faciliteter (internet, swimmingpool, aircondition ...)Uanset om du er på udkig efter et billigt hotel i Ehrenfriedersdorf eller er luksushotel, vil Jetcost finde de bedste priser og tilbud.Priser på hoteller i Ehrenfriedersdorf:1-stjernede hoteller fra 3-stjernede hoteller fra 5-stjernede hoteller fra ()\nFind, sammenlign, og bestil et billigt hotel i Ehrenfriedersdorf med Jetcost. Få de bedste priser i Ehrenfriedersdorf. Indtast oplysninger om din hotelsøgning, og så vil Jetcost søge efter hoteller i Ehrenfriedersdorf på 250 websites.\nSammenlign flyrejser il og biludlejning i Ehrenfriedersdorf\nBiludlejning i Ehrenfriedersdorf\nVejrudsigt for Ehrenfriedersdorf\nTil din rejse, hvad enten det er forretning eller ferie, kan du søge efter dit hotel på Jetcost, førende inden for sammenligning af hotelpriser. Sammenlign aktuelle priser og tilbud fra over 100 rejsebureauer og hotelwebsites, find de bedste priser, bestil, og spar penge. Find dit hotel med et enkelt klik: hostel, billigt hotel eller luksushotel i Ehrenfriedersdorf. De mest populære byer, der søges efter på Jetcost, er: hoteller i Berlin, hoteller i Aarhus, hoteller i London, hoteller i Rom, hoteller i Paris...


Flipping and channeling | Sønderborg kurser\nForside » Kursusgange » Flipping and channeling\nFlipping and channeling\nUdgivet af Uffe Sørensen d. feb 17, 2013 i Kursusgange | o kommentarer\nDagen i dag står på Skoleblogs, backchanneling og Flipped classroom.\nBackchanneling er et fænomen, som er opstået i kølvandet på Twitter. I klasseværelset har man en kanal kørende, som er åben for kommunikation for eleverne. Kommunikationen i kanalen foregår lidt populært sagt “bag om ryggen” på underviseren, og bruges primært til opklarende spørgsmål ved længere seancer i klasseværelset, hvor man lytter eller ser.\nFlipped classroom er et koncept, hvor en del af undervisningen gennemføres asynkront. Det vil sige, at en del af undervisningen foregår ved at underviseren planlægger og gennemfører sin undervisning på et tidspunkt, mens eleverne tilgår undervisningen på et andet tidspunkt, når det passer dem. Efterfølgende samles der op i klassen i form af opgaver, projektarbejde eller udvidelse af undervisningen. Navnet antyder at man vender undervisningen på hovedet, da man oftest modtager undervisningen, forstået som forelæsningen eller læreroplægget hjemme, hvorefter man kommer i skole for at “lave lektier” eller løse opgaver, som er baseret på den viden, som man har tilegnet i den asynkrone fase. Der findes mange forskellige modeller , når man taler om “the flipped classroom”. Faktisk findes der ikke en model, men mange tusinde individuelle modeller, som bygger på nogle grundprincipper.\nHer er en infograph\nDDR´s historie Udgivet af Jimmy Mølgaard Gabelgaard d. dec 13, 2012\nUdgivet af Tine Engelhardt Sørensen d. feb 18, 2013\ndfilm – Vibeke Udgivet af Vibeke Hestbech Jørgensen d. okt 30, 2012


Sådan laver du sunde frikadeller - Kjaerbaek.dk\nSådan laver du sunde frikadeller\nadmini maj 28, 2021 0 Comments\nVi er besat af disse sunde græske kødboller, også kaldet Keftedes, og de har været et konstant menupunkt, når vi take-away. De kan serveres som sandwich, sammen med ris eller lav et måltid med pitabrød og alle dine yndlingssalater og saucer.\nJeg er altid på udkig efter en god frikadelleopskrift, og disse græske kødboller er fulde af saft og kraft. Samtidigt er de nemme at lave med enhver form for hakket kød, friske eller tørrede krydderier og parres med al slags tilbehør for at lave en let middag – og så er de super sunde! Det er uden tvivl en opskrift på verdens bedste frikadeller\nI sidste uge havde jeg en virkelig seriøs trang til tzatziki og israelsk salat. Jeg var fristet til bare at hoppe over til min lokale middelhavsrestaurant og få fat i noget take-away, men i stedet besluttede jeg at lave et måltid omkring det det istedet – og jeg er så glad for, at jeg gjorde det, fordi disse græske kødboller er ufattelig gode.\nDe er fyldt med hvidløg, citronskal, oregano og masser af frisk persille, der giver en let og frisk frikadelle, der er fuld af smag. Så godt, især med noget hjemmelavet tzatziki og israelsk salat.\nNu når det kommer til frikadellen, kan du blande det sammen og bruge kalkun, lam eller kylling – essentielt lige hvad din familie bedst kan lide, eller hvad du har til rådighed. Jeg besluttede at bare bruge persille for at holde tingene helt nede på jorden, men man kunne helt sikkert tilføje et strejf af frisk dild, mynte eller koriander. Når det så er tid til at spise, skal du pakke alt sammen i en pita eller samle det på en stor skål farro-, quinoa- eller blomkålris.\nGræske kødboller med tomat- og agurksalat og tzatziki med pitabrød.\nSådan serveres græske kødboller (Keftedes)\nDer er så mange forskellige måder at servere disse kødboller på: fra sandwich til tacos til salater. Her er mulighederne, jeg ofte går til.\nTag noget pitabrød, lav et stort parti israelsk salat, og smør noget hummus på og/eller Tzatziki til det bedste mezze-stil måltid.\nStart med en skål brun ris, blomkålris eller quinoa. Tilsæt kødboller, hakkede grøntsager og fetaost. Afslut med lidt citronsaft og yoghurt.\nSaml nogle sprøde grøntsager, som iceberg, tilsæt de græske kødboller og grøntsager som tomater, agurker og rødløg. Smid oliven og fetaost i for et særligt twist på græsk salat. Tilsæt kikærter for en mere fyldig salatskål.\nLav en pastaret i græsk stil ved at lave en sauce med sauteret olivenolie, hvidløg, artiskokhjerter og ristede røde peberfrugter. Tilsæt frisk citronsaft og tilsæt den kogte pasta med de græske kødboller.\nLav en smørsalat med græske kødboller, tzatziki og alle dine yndlingsgrøntsager.\nDu kan også tilberede frikadellerne i marinara sauce og derefter toppe dem af med fetaost. Så let og så godt.\nServer sammen med svinekæber. Svinekæber er et fremragende tilbehør til frikadeller. Se en opskrift på svinekæber


”Jeg bliver dagligt ramt af dårlig samvittighed over ikke at have reag – momkind\n”Jeg bliver dagligt ramt af dårlig samvittighed over ikke at have reageret på hans gråd noget tidligere”\n- Skrevet af Nikoline, mor til August fra juli 2019.\nJeg havde ingen store illusioner om, at det ville blive nemt at være mor. Jeg forventede ikke kaffe-dates og babyrytmik som en fast del af vores barsel. Jeg var helt overbevist om, at det ville blive møg hamrende hårdt. Faktisk så overbevist at jeg ikke bemærkede, at der var noget galt med min søn, før vi havde første møde i vores mødregruppe.\n”En gråd der ikke kan beskrives med ord”\nHan startede livet som de fleste andre babyer. Han sov super fint, faktisk hele tiden. Når han ikke sov, spiste han. Jeg nåede at tænke, at ”det her baby shit er da nemmere end forventet!”. Men da han var tre en halv uge begyndte gråden. I starten kom det som kæmpe anfald, ud af den blå luft, helt utrøstelig. En så mega voldsom gråd der slet ikke kan beskrives med ord. Anfaldene varede en halv til en hel time og endte typisk med, at han kollapsede på mit bryst, hvorefter han og jeg sov et par timer.\nMen gråden tog til, og imellem de store anfald var der almindelig gråd. Aldrig ro og leg. Vågen var lig med gråd. Jeg fik ro ved at putte ham i viklen, der sov han, boede der stort set. Jeg ammede i sindssyge stillinger, travede by og lejlighed tynd i vikle, og købte en slyngevugge og en gyngestol. Jeg var sikker på, at det var ”sådan babyer var”. Hårdt arbejde.\nLægen bemærkede ingenting\nLægen afviste, at der var noget galt, da vi var til fem-ugers tjek. Hun mente, at min søn udviste hel normal babyadfærd, noget der gik over omkring otte uger. Det var også cirka ved otte uger, vi havde vores første møde i mødregruppen. Her gik det for alvor op for mig, at der var noget galt.\nMens jeg joggede på stedet med min søn i vikle, sad de andre damer med små stille babyer, der alle lå i liften for dem selv, stille blev ammet og ellers kiggede nysgerrigt rundt. Deres beretninger om barselslivet var så fjerne fra mine, at jeg begyndte at forstå, at det nok ikke skulle være så hårdt.\nJeg kontaktede sundhedsplejersken som lyttede og vejledte. Hun kastede ”kolik” op i luften, sammen med diffuse begreber som ”umodne tarme”, ”mælkesyrebakterier” og lignende. Vi besluttede, at tage ham til kiropraktor og blev her for første gang rigtigt anerkendt i, at der var noget galt. Han var totalt spændt i nakke, ryg og bækken, og han skreg sig igennem de næste mange sessioner.\nDødsgråd i alle vågne timer\nVi skulle igennem mange kiropraktorbehandlinger, omkring zoneterapi og fysioterapeut og til sidst en børnelæge, før der begyndte at komme lidt ro på det lille menneske. Da det var værst, var det dødsgråd i alle hans vågne timer. Det der blev "normen" var en konstant utilfredshed der kun blev holdt nede ved at trave rundt i lejligheden med ham, samt mindst et kæmpe grådanfald om dagen.\nGigantisk dårlig samvittighed\nVi er ikke i mål endnu, men vi nærmer os, ved hjælp af fysioterapeut, kiropraktor og børnelæge.\nJeg bliver dagligt ramt af en gigantisk dårlig samvittighed over ikke at have reageret på hans gråd noget tidligere. Jeg burde som mor have vidst at der var noget galt.\nDa vi blev testet for en fødselsreaktion, scorede jeg højt, ikke højt nok, men højt. Jeg finder det umuligt at træffe simple dagligdags beslutninger. Jeg bliver utroligt frustreret på min mand, når han stiller spørgsmål og krav, for jeg har intet at komme med.\nMin søn bor på mig. I viklen om dagen og oven på mig om natten. Jeg har aldrig fri! Jeg er ved at blive idiot af, at intet kan laves selv. Jeg går på wc med ungen i viklen eller liggende skrigende på puslebordet (I know, han kan rulle ned, men det var dét eller det møgbeskidte gulv), han sover på mig dag og nat, og når jeg en sjælden gang får noget mad, er det også med babyen på mig.\nJeg kan ikke finde ud af at bede om hjælp, både fordi jeg ikke vil være til besvær og fordi jeg har tendens til at være martyr. Jeg bryder grædende sammen flere gange, tit med en baby der intet vil, men bare skriger.\n”Jeg er SÅ jaloux!”\nJeg er mega jaloux på min mand. Over alting! Over at han får lov at gå tur med hunden hver dag, en opgave der 100% er hans også inden barn. Over at han kan tage ud med venner om aftenen. Over at han kan gå på wc og i bad når han lyster, alene! Jeg bliver sågar fuldstændig sønderknust da han over et døgn er den eneste der får smil og grin fra babyen, jeg får kun gråd, og jeg kan slet ikke være i det.\nJeg er blevet sygemeldt så min mand kan overtage barslen, og vi er derfor begge hjemme, hvilket hjælper, men der gik lang tid før han forstod, hvad det kræver. Han tør ikke træde over mine grænser, og jeg er så brugt, at jeg ikke har kræfterne til at bede om hjælp, jeg kan ikke finde ordene.\nHeldigvis finder han selv derhen, han tager baby hver gang der ikke skal ammes eller soves, han står troligt og glor på kaffemaskinen i flere dage, da det pludselig er det eneste sted ungen vil opholde sig, han gør gåture med hunden så korte som muligt, han sikrer jeg får mad og vand og søvn så vidt det er muligt.\nJeg bliver stadig "touched-out", når jeg har haft min søn på mig rigtig meget. Følelsen af klaustrofobi i et åbent rum, og så er jeg nødt til at bede om fri. Når man fuldammer er der ikke noget der hedder ”fri”, men så er det min mand der ”er den” mest muligt.\nEnsom i mødregruppen\nDer har været mange ting i forløbet der har været helt urimeligt hårdt, men jeg synes især det har været mega ensomt at stå i. Ret hurtigt satte jeg mødregruppen på pause, for der var jeg virkelig ensom.\nJeg stod med et barn der skreg af smerte ude i køkkenet, mens de andre sad og spiste boller og diskuterede korrekt påklædning af baby. Vi blev også mødt af folk der mente: ”herregud, babyer græder”. Hvilket de gør, men slet slet ikke på det niveau vores har gjort. Det gjorde det svært i starten at stole på, at der var noget galt, men vi har heldigvis haft en god kontakt til en del fagpersoner der anerkender os, men kæft det er svært ikke et klappe folk én når de siger "årh.. Det er da ikke så slemt", eller "babyer skal græde".\n”Jeg føler mig snydt”\nJeg læste et sted, at kolik-forældre kunne føle sig snydt. Snydt for det hyggelige. Jeg forstod det ikke i lang tid. Jeg følte stadig, at vi havde fået den bedste af alle babyerne. Men nu hvor vi har haft en lille god periode, forstår jeg, hvad de mener.\nJeg føler mig også snydt nu, det kunne have været noget helt andet. Der kunne have været meget mere leg og grin og ro og rum. Jeg vil ikke sige det kunne have været nemmere, for nemhed er altid relativt i forhold til erfaring, men det kunne have været noget helt andet.\nVar det kolik? Nej.\nI dag defineres kolik som en udelukkelsesdiagnose. Det vil sige, at hvis et barn græder mere end tre timer dagligt, tre dage om ugen uden der er noget galt (sulten, træt, våd ble, smerter og lignende), kaldes det kolik.\nDet vil altså sige, at når der er tale om kolik, fejler barnet ikke noget. Vores barn har derfor ikke kolik. Det har han ikke fordi han ved kiropraktor fik konstateret skæv nakke, spændinger i skuldre og bækken. Ligeledes fik han ved fysioterapeut konstateret spændte muskler i samme områder samt gane, kæber og tunge.\nVi har kaldt det kolik, da hans gråd har karakter af kolik.\nTil sidst konstaterede børnelægen, at han havde for meget luft i maven, og det er det der giver smerter, hvilket betyder masser af gråd der så giver spændingerne i de problematiske områder. En ond cirkel.\nJeg kan desværre ikke takke jer personligt her, men tusinde tak for de fine ord ❤ det varmer mere end I aner ✌\nNikoline den 16. januar, 2020\nJeg har nærmest præcis samme historie. Er så pinlig over, at vi ikke gjorde noget meget hurtigere. Men alle – også lægen – fik lullet os ind i historien om, at det er helt normalt med masser af gråd indtil babyen er ca. 3-4 måneder. Her har UDO’s choice mælkesyrebakterier hjulpet helt vildt meget.\nAnne den 14. januar, 2020\nDu er sej og lige præcis indbegrebet at verdens bedste mor. Alt det du gør for at dit barn skal have det godt og trygt hele tiden. Jeg husker det som det værste når familie og venner sagde “ alle babyer græder” Jeg bliver faktisk kæmpe rasende når jeg tænker på det, selv nu et helt år efter.\nHold ud hold ud og glæd dig til mildere tider. DU ER SEJ 💪🏼\nCamilla den 14. januar, 2020\nPuha. Det er som at læse min egen historie. Det er så benhårdt! Du er kæmpe sej, og selvom det er svært at tage ind, så bliver det bedre! Vores søn havde præcis de samme udfordringer. Han er i dag 20 måneder og er helt normalt og glad og ikke-grædende. Og det har han været længe. Så hold ud..\nSara den 13. januar, 2020\nI klarer det så godt , masser af kærlighed og god energi til jer 😘\nCharlotte den 13. januar, 2020


Hun siger, at hun kommer, men hun sprøjter ikke? • Tjeck Magazine\nHun siger, at hun kommer, men hun sprøjter ikke?\nDreng på 17 år fra Frederiksberg Kommune\nHey! Jeg plejer at slikke min kæreste i meget lang tid, og hun får altid kramper og spænder i benene når jeg gør det. Hun siger at hun kommer, men hun sprøjter ikke? Er det så rigtigt at hun kommer eller ej?\nDin kæreste behøver ikke at sprøjte for at få en orgasme. Piger/kvinder kan få orgasme på forskellige måder. Nogle piger/kvinder får det, som man kalder ”sprøjteorgasme”, hvilket vil sige at pigen sprøjter væske ud, når hun får en orgasme. Nogle orgasmer kan være store og voldsomme og vare over længere tid, mens andre er små og korte. En orgasme kan komme, ved at man er meget ophidset ved at onanere eller ved at få stimuleret pik, klitoris, bryster eller g-punktet i et stykke tid.\nLÆS OGSÅ: “Er det en orgasme?”\nonanere orgasme sprøjte\t2017-11-01\nPrevious: Få saltvand i håret sammen med kollegerne\nNext: Klumpen & Raske Penge 2.0 tager på turné\nMere stram end normalt\n06/11 - 2018


At blive mor har gjort mig til en skarpere atlet - Krop+Fysik\nHer er du De gode historier / At blive mor har gjort mig til en skarpere atlet\nAt blive mor har gjort mig til en skarpere atlet\nFør trænede hun to gange om dagen, fem dage om ugen. Nu træner hun halvt så mange gange. Og alligevel er atleten Sara Slott Petersen fra Århus 1900 på toppen af sin karriere. Det skyldes for en stor del sønnen Tobias.\nFor alle forældre betyder ankomsten af det første barn en kæmpe omvæltning. Sådan var det også for Sara Slott Petersen og hendes kæreste, Thomas Cortebeeck, da de for fire år siden fik ønskebarnet Tobias. Men for Sara Slott Petersen betød omvæltningen også et kæmpe ryk i atletik-karrieren. I 2016 vandt hun guld ved EM og sølv ved OL, den første løbemedalje for danske kvinder ved et OL nogensinde.\n– Jeg er blevet en skarpere atlet siden jeg blev mor. Jeg er rykket til et helt andet niveau, fra amatør til professionel, siger den 31-årig sprinter og hækkeløber, der i dag lever af sin sport.\nTil august skal hun forsvare sin guldmedalje ved EM i Berlin. Og hvis det hele klapper, og hun kan holde formen, er det næste mål OL i Tokyo i 2020.\nKrop+fysik møder atleten i blæst og solskin på en bænk uden for den lille cafe ”Go` Kaffe” på Ingerslev Torv i Århus mellem to træningspas. Det var eneste hul i kalenderen. Hun kommer lige fra TRX træning (styrke- og stabilitetstræning med slynger, red.) og skal videre til løb. Med en dampende kop kaffe mellem hænderne er hun parat til at fortælle om sin træning, og om karrieren før og efter Tobias.\nSara Slott Petersen er vant til at være travl som mor, kæreste og verdensklasseatlet, men lige nu er hendes timeregnskab ekstra udfordret fordi hun også er ved at færdiggøre sit speciale i idræt, fortæller hun.\nDet hele hænger kun sammen fordi hun udøver en ekstrem kalenderdisciplin, og desuden har en familie som er parat til at træde til, og en kæreste som er enig i at far er lige så vigtig som mor. Og hvis hun overhovedet kan, så tager hun Tobias med på de lange træningslejre.\n”Mama power” gør træningen mere effektiv\nDanske kvindelige topatleter med børn er et særsyn, men I USA er de ikke så usædvanlige, og herfra stammer også begrebet ”mama power”, altså at atleter somme tider bliver endnu stærkere når de har fået børn. Det kan Sara Slott nikke genkendende til:\n– Man bliver mere kompromisløs i sin planlægning og træning når man får børn. Især da Tobias var yngre, var det jo meget tydeligt at man tog afsted fra et lille individ som bare havde brug for at man var der. Så hvis jeg vælger at tage væk fra ham i to timer, så skal jeg altså også have noget ud af det, siger Sara Slott Petersen.\nOg det får hun. Efter barslen havde hun ikke så meget tid til træning, og da hun havde en historik med mange skader igennem 15 år, valgte hun og træneren Mikkel Larsen at gå i gang med et helt nyt træningsregime, bygget på den nyeste idrætsfysiologiske viden. Færre træningspas, men mere intensiv træning og god tid til restitution var opskriften.\nOg det med den intensive træning passer hende godt.\n– Jeg kan bedst lide noget med power, noget eksplosivt over kort tid. Og det bedste er når man er i god form og føler at man svæver over banen i sprint. Det er fedt!\nNu træner hun – bortset fra om mandagen – én gang om dagen i halvanden til tre timer med høj intensitet, løb, styrketræning eller TRX.\n– Når jeg træner så intensivt som jeg gør, så slider jeg rigtig meget på min krop. Derfor får jeg massage hos en fysioterapeut og går fast til behandling hos min osteopat og fysioterapeut, Tommy Hedelund. Det betyder at jeg kan blive ved med at træne. Det er lidt som at sende en bil til mekaniker – at man hele tiden er godt kørende, og at man tager tingene i opløbet inden de sætter sig.\nBlandt de skader hun tidligere har kæmpet med, er en diskusprolaps og tre træthedsbrud i samme knogle i foden.\n– Før opsøgte jeg jo først fysioterapeuten når jeg ikke kunne gå mere. Og jeg trænede alt for meget. Men det var kulturen i klubben. Jo mere, desto bedre. Det kan man måske holde til hvis man er fuldtidsprofessionel, og har et godt behandlings-set-up med fysioterapeuter på banen. Men det har vi bare ikke i Danmark, og det duer altså ikke at være professionel lige når man træner, og så ellers være drønhamrende amatør med alt det andet, siger Sara Slott Petersen, hvis osteopat og fysioterapeut også har hjulpet hende igennem seriøse bækkenproblemer efter hendes fødsel\nEn togtur kan være den største luksus\nForandringerne i forhold til ”før” handler også om hvad der sker ”oppe i hovedet”, som Sara Slott Petersen udtrykker det. Hun tænker mere over hvad hun byder sin krop, og så har hun opdaget kvaliteten ved tålmodighed. KAN KOBLES TIL BILLEDTEKST OM TRÆTHEDSBRUD\n– Tålmodighed er nok noget af det vigtigste. At det er OK at erkende at i dag er ikke min dag, hvis man har været oppe om natten med et feberhedt barn, eller har ondt i foden. At respektere at man har brug for hvile. Og at man ikke tror man skal være verdensmester hver dag, siger hun.\nI kalenderen er der også blevet plads til at koble af, bl.a. med hot yoga en gang imellem. Det meditative arbejde med åndedrættet giver en helt anden ro end for eksempel en løbetur, forklarer hun.\nMen den bedste modvægt til den pakkede kalender er alene-tid, hvor hun lader op. Det sker dog kun i afmålte doser. Men hvad ville hun egentlig gøre hvis hun havde en hel dag for sig selv?\n– Jeg ville lave absolut ingenting. Måske tage en ”dynedag” og ligge med dynen i sofaen, som jeg gjorde da jeg var yngre. Det er jo helt komisk, men jeg opdagede forleden at en togtur alene til København og hjem samme dag kan være den største luksus. Syv timer hvor du ikke skal andet end at kigge ud ad vinduet, lytte til musik og spise snoller.\nMed en bachelor i ernæring og sundhed kunne man tro at Sara Slott følger en særlig præstationsfremmende diæt. Men faktisk spiser hun lige hvad hun har lyst til.\n– Masser af atleter går voldsomt op i mad og kosttilskud, men jeg ved at meget af det som andre forsøger sig med, ikke har hold i videnskaben. Jeg spiser helt almindeligt, normale portioner og udelukker ingen fødevarer. Jeg kan også godt spise en burger eller en pizza. Og i perioder har jeg lyst til cola og masser af bland-selv-slik, og så giver mig selv lov til det. Hvis man nægter sig selv noget, får man bare mere lyst til det. Det kan godt være jeg kunne hente en halv procent ved at spise på en bestemt måde, men det ville koste alt for meget på glæden.\nKaffen er drukket. Sara Slott Petersen skal videre, for hun skal løbetræne. Snart skal hun på tre ugers træningslejr i Tyrkiet. Og Tobias? Han skal med som den naturligste ting i verden.\nKort om Sara Slott Petersen\n31 år – født 9. april 1987 i Nykøbing Falster\nStuderende ved Århus Universitet. Bachelor i ernæring og sundhed, i gang med speciale i idræt\nHar dyrket atletik siden hun var 14\nHar vundet adskillige mesterskaber og medaljer. Bl.a. guld ved EM i atletik i 2016 i 400 meter hæk og sølv ved OL i Rio i 2016.\nBor i Aarhus med kæresten Thomas Cortebeeck og deres søn Tobias


Køb Støttebælte justerbart velcro - hvid | 100% Prismatch\nStøttebælte justerbart velcro - hvid\nNormalpris 79 kr Vejl. udsalgspris 99 kr\nDette justerbare støttebælte reducerer eller stopper fuldstændigt smerter i den nedre ryg ved blidt at løfte maven og derfor fremme en mere korrekt og god kropsholdning. Ve...\nBH Størrelse Størrelsesguide Small\nDette justerbare støttebælte reducerer eller stopper fuldstændigt smerter i den nedre ryg ved blidt at løfte maven og derfor fremme en mere korrekt og god kropsholdning.\nVed at bruge et støttebælte løftes din mave og presset nedad lettes. Samtidig giver bæltet let tryk på de områder af ryggen, hvor du kan have problemer.\nDen brede elastik og det bløde materiale er designet så din hud ikke generes.\nJeg er meget glad for bæltet, som støtter mig og giver lindring. Og jeres service var helt i orden. Men, jeg skal hofte opereres og har derfor brug for støtte lige omkring hofte leddet og det får jeg. Er pensioneret jordemoder og fandt frem til at dette bælte nok kunne hjælpe mig. Har jo anbefalet mange gravide et sådant bælte for bækken løsning. Tak.\nStøttebælte justerbart velcro - h.. 79,00 kr 99,00 kr


Om vores fællesskab - Tommorow Agency Office\nTommorow Agency Office\nVerdens bedste kontorfællesskab i Aarhus\nTomorrow Agency Office tilbyder leje af kontor i et mindre kontorfællesskab i Aarhus, hvor vi lægger vægt på fællesskabet, selv om vi har vores egne kontorer. Derfor har vi gjort plads til lounge, et stort lokale til møder, fælles frokost m.m., samtidig med, at vi fast sætter tid af i kalenderen til sociale og faglige arrangementer. Du har selvfølgelig adgang til lokalerne døgnet rundt, og skal hverken betale ekstra for mødetid eller internet. Med i den yderst konkurrencedygtige pris, får du te- og kaffeordning med friskbrygget kaffe fra husets eget kafferisteri – og ikke mindst godt selskab.\nMed ekstra tryk på fællesskab. Det kan være at have nogen at spise frokost med, snakke løst og fast med over en kop kaffe, eller holde Julefrokost sammen med. Det kan også være at mødes til et arrangement om noget fagligt, som når vi inviterer gæster til at komme og dele deres viden med os. Der vil derfor også være rig mulighed for at netværke med en stor diversitet af kompetencer og professioner.\nKontorfællesskabet strækker sig fra 2. til 3. sal hvor kontorerne er fordelt ud. Loungen befinder sig på 2. sal hvor mødelokale og fællesspisning foregår på 3. sal.\nLidt stemningsbilleder fra vores Julefrokost 18.\nVi lægger vægt på en autentisk og kreativ atmosfærer, hvor det ikke nødvendigvis er de skarpe rene linjer eller store polerede glasfacader der præger arbejdspladsen. Vi byder derimod op til et socialt, men også særdeles professionelt kontorfællesskab, hvor der er plads til både åbne og lukkede døre. Tomorrow Agency Office holder dørene åbne, og du skal være mere end velkommen til at kigge forbi – der er som regel kaffe på kanden.\nHos os kan du få lov til at personliggøre dit eget kontor. Det kan være råt, unikt eller med helt klare linjer. Du skal kunne føle dig hjemme selvom der er flere forskellige virksomheder omkring dig.


Pellegrini testet positiv - Italian News\nHome/Samfund/Coronavirus/Pellegrini testet positiv\nPellegrini testet positiv\nDen italienske svømmer Federica Pellegrini kunne torsdag aften meddele sine mange følgere på sociale medier at hun er testet positiv for Corona-virus. Og det var en Pellegrini i tårer som viste sig i et korttids indlæg på sin Instagramprofil, hvor hun kunne fortælle at hun var smittet med Covid19.\nEn nyhed som kommer på et for Pellegrini værst tænkeligt tidspunkt, da hun netop på mandag skulle afsted til Budapest for et stort international svømmestævne. Ifølge svømmeren havde hun haft det dårligt torsdag og derfor måttet droppe sin træning, og fredag fik hun så beskeden om en positiv Coronatest.\nSvømmesæsonen er lige startet, og Pellegrini har haft en god start på sæsonen og det er derfor ekstra ærgeligt at hun nu skal tilbringe de næste 10 dage i karantæne. Ifølge hende selv har hun det fredag godt og har ingen symptomer.\nPellegrini er ikke den eneste sportsudøver som er smittet med Covid19, også navne som Cristiano Ronaldo og Valentino Rossi er gået i karantæne.\nMedaljeregn til Italien\nLast Update on: 3. august 2021 at 0:20


At være et museum i særklasse - hvad betyder det? - Medical Museion\nFrit lejde for udtjente slankekure…. The Trickster Museum\nAf Thomas Söderqvist Den 18 Jun 2012 Under Museion concept · 1 Comment\nHvordan kan og bør et universitetsmuseum udvikle sig i dag?\nIgennem flere år har vi internt ført diskussioner om Medicinsk Museions fremtidige udvikling. Jeg tror tiden er moden nu til at føre diskussionen ud i det offentlige rum – med fuld bevidsthed om den risiko, der ligger i, at internet-trolls og ondsindede journalister forplumrer den.\nDen helt konkrete anledning til dette indlæg er, at jeg i weekenden læste dagbladet Informations temaavis Opbrud, som i disse dage bliver delt ud på videregående uddannelser, ungdomsuddannelser, højskoler og biblioteker over hele landet. Det er 40 siders inspirerende avislæsning om en lang række initiativer, som vil gøre en forskel og ændre verden.\nTemaredaktør Søren Heuseler og redaktionsmedlem Andreas Harbsmeier formulerer opbrudsopgaven omtrent sådan her (s. 2):\nDen dybe sociale, økonomiske, økologiske og kulturelle krise, vi befinder os i lige nu, kan være en åbning til at skabe en grundlæggende anden verden, der bygger på bæredygtighed og social ansvarlighed.\nDer findes mange unge rundt om i verden, der forsøger at reagere fremadrettet og ansvarligt over for en fremtid, der ellers kan synes sort og perspektivløs.\nTilliden til overordnede politiske løsninger fortaber sig i manglen på perspektivrige beslutninger — men trods dette opstiller mange unge i dag alternativer til en europæisk og global dagsorden.\nDet handler ikke om at formulere nye politiserede og teoretiske revolutionstanker — men om en såkaldt realistisk aktivisme, som fx. Veronica D’Souza’s Ruby Cup-projekt.\nRealistisk aktivisme handler om at kombinere solidaritet med iværksætterambitioner. Man må faktisk gerne tjene penge og blive populær samtidig med, at man tænker bredere, mere visionært og mere socialt — og man må gerne have det sjovt, mens man gør det!\nNogle tænker måske, at dette lyder som socialisme. Eller som småborgerlig kapitalisme? Jeg tror ikke, at det er nogen af delene. Jeg tror, det handler om, at en veluddannet ungdomsgeneration er led og ked af, at politikere, virksomhedsbestyrelsesmedlemmer og bureaukrater i organisationer og statslige myndigheder lægger låg på den innovationslyst og kreative iværksættertrang, som kommer indefra, nedefra og udefra organisationer, myndigheder og store virksomheder.\nKan universitetsmuseerne tage kriseudfordringen op?\nUniversiteterne ikke nogen undtagelse. Medicinsk Museion er en del af Københavns Universitet, og jeg taler næsten hver uge med både gamle og nye kollegaer, der giver udtryk for, at den administrative ‘kultur’ på universiteterne stille og roligt er ved at inddæmme den kreative kultur.\nDen kritik er der ikke noget nyt i. Det er blevet sagt hundredvis af gange før og der er blevet afholdt konferencer og skrevet artikler og bøger om problemet. Men desværre bliver det næsten altid ved de kritiske stemmer, og det ender ofte i en kombination af irritation, opgivenhed og og nostalgi. Mine gamle kritiske universitetskollegaer brokker sig over Universitetsloven og ‘fra forskning til faktura’-formlen, manglen på basismidler og bogstavelig talt ånds-svage administrative tiltag. De færreste kommer med konstruktive forslag til, hvad man kan gøre for at generobre kreativiteten, iværksætterånden og glæden ved at arbejde og skabe.\nNostalgien duer ikke. De gode gamle dage kommer ikke igen. Forget it! Det samme gælder på museerne. Glem nostalgien, de gode gamle dage, hvor man kunne nørde med en lille Feinschmecker-samling i årevis. Den slags museer er historie.\nFor mig at se, er det en eneste alternativ at genopfinde den kreative kultur på ny.\nDet, som jeg håber på, er, at studerende, ph.d.er og postdoc på universiteterne begynder at tænke i den slags ‘realistisk-aktivistiske’ baner, som Heuseler og Harbsmeier beskriver i deres indledningsartikel til Opbrud-temaavisen.\nOg jeg håber, at en yngre generation af kuratorer (jeg bruger bevist ordet kurator for ansatte, som ”sørger for” samlinger og ting og fravælger det hæslige ord ‘museumsinspektør’, som oser af embedsmandsvælde) begynder at tænke i de ‘realistisk-aktivistiske’ tankebaner.\nSom en kombination af forsknings-, kulturarvs- og formidlingsinstitutioner, er universitetsmuseerne faktisk velplacerede til at udvikle den slags solidarisk iværksætterkultur.\nFor det første ansporer den omsorgsfulde (kuraterende) omgang med materielle genstande og billeder forskerne og kuratorerne til at blive mere realistisk tænkende og handlende mennesker (ordet ‘realistisk’ er jo afledt af det latinske ord ‘res’ = ting).\nFor det andet rummer universiteterne trods alt stadigvæk et kreativt potentiale. På trods af det omsiggribende new management-sprog, de mange administrative cirkulærer og overfladiske effektivitetsmålinger er forskningsfriheden endnu ikke fjernet, hverken på papiret eller i praksis.\nOg for det tredje (og her vil mange af mine åbent venstreorienterede kollegaer nok være uenige) har man på universiteterne, især på de ‘våde’ fakulteter, en aktiv iværksætterkultur, fx. ved at forskere etablerer private biotekvirksomheder.\nSom værende et universitetsmuseum har Medicinsk Museion gode forudsætninger for at tage kriseudfordringen op og være med til at skabe noget nyt. Som universitetsmuseum har vi frihed til at udvikle kreativ og legende forskning. Som universitetsmuseum har vi realistisk jordforbindelse. Og som et lille museum kan vi manøvrere hurtigt i en foranderlig verden.\nOg så til sidst det med særklasse\nJeg synes det mest interessante i Søren Heuselers og Andreas Harbsmeiers ‘realistisk-aktivistiske’ verdensbillede er beskrevet afslutningsvist: “Måske er særklasse dét, der skal til”.\nOrd som ‘verdensklasse’ og ‘særklasse’ er efterhånden blevet en joke på universiteterne. Ti års universitets- og forskningspolitisk spin har gjort dem indholdsløse. Men Heuseler og Harbsmeier fylder dem med nyt indhold:\nSærklasse er de øjeblikke, hvor nogle mennesker i fællesskab træder uden for rammerne og gør noget andet.\nDet er den form for ‘særklasse’, jeg ønsker, at et universitetsmuseum som vores skal indtage.\nPå mange måder lever vi allerede op til de sædvanlige politiske ønsker om ‘verdensklasse’: Vi publicerer i ledende internationale tidsskrifter med høj impact-faktor, og vi laver internationalt prisbelønnede udstillinger.\nMen den slags er kun overflade. Det, som virkelig betyder noget, er at være i ‘særklasse’. Dvs. fx.\nat træde uden for de givne universitetsmuseale rammer og gøre ‘noget andet’.\nat hjælpe med at sætte nye dagsordner for museumsverden generelt.\nat omfortolke hvad ‘formidling’, ‘materialitet’ og ‘kulturarv’ betyder.\nat tænke i nye baner for forskningsformidling og engagement i videnskab.\nat omformulere synet på forholdet mellem samfund og forskning og mellem kunst, kultur og videnskab.\nAt være i ‘verdensklasse’ er kun begyndelsen. Den svære opgave er at være i ‘særklasse’. Hvordan gør vi det? Har mine kollegaer på universiteter og museer rundt om i landet nogen mening om, hvad det indebærer at være i ‘særklasse’?\n(billedet er fra http://brechto.blogspot.dk/2010/11/what-is-activism.html)


Jyderup Præstegård, Jyderup\nBesøg en anderledes gårdbutik, hvor der bestemt ikke er fokus på mad, men på fine fund til hjemmet. Her finder du friske blomster, gavekurve og interiør.\nKom forbi vores hyggelige gårdbutik Adamsgården og køb friske lokale råvarer. Du finder Adamsgården i smukke naturskønne omgivelser i udkanten af Jyderup. Vi åbner Store Bededag d. 12. maj. 2017, kl. ...\nGårdbutikken Kieselgården har åbent hver dag fra 10-18 og der er høflig selvbetjening - men du skal selvfølgelig bare spørger, hvis du har brug for hjælp. Du kan nemt betale med mobile pay. På gårde...\nVelkommen til Fjordgården! På Fjordgaarden dyrker de økologisk landbrug, lige ved Holbæk fjord. De har både dyr, samt salg af økologiske æg og sæsonpræget frugt, honning m.m.\nFå en masse oplevelser og fortællinger i Den lille Gårdbutik, som er meget mere end en gårdbutik. Besøg Den lille Gårdbutik i Holbæk, hvor du kan høre historien om den gamle gård, se børneteater i den...\nNyd den fantastiske og intense smag fra de 15 forskellige æblesorter, som Tuse Næs Gårdmosteri fremelsker på sine ca. 5 ha med økologiske æbler. Størstedelen af æbletræerne er gamle, kraftige træer me...\nGårdbutik med lækker boliginteriør til dit hjem. Siden den åbnede i foråret 2016, har Farmshop Enggården adskilt sig fra de andre gårdbutikker. De specialiserer sig nemlig i lækkert boliginteriør og ...


Kina White Laminate Board Leverandører & Fabrikanter & Fabrik - Engros Pris - Zhiwen\nW hite L aminate B oard Medium Density Fiberboard (MDF) panel er et højkvalitets kompositmateriale, der fungerer bedre end massivt træ på mange områder. Hvidlaminatkort lavet af genanvendt træfibre og harpiks, MDF er maskin tørret og presset for at producere tætte, stabile plader. Det er fremstillet ...\nMedium Density Fiberboard-panel (MDF) er et kompositmateriale af høj kvalitet, der fungerer bedre end massivt træ på mange områder. Hvidlaminatkort lavet af genanvendt træfibre og harpiks, MDF er maskin tørret og presset for at producere tætte, stabile plader. Den er fremstillet med en række fysiske egenskaber og dimensioner, hvilket giver mulighed for at designe slutproduktet med den specifikke MDF, der er nødvendig. MDF er et kompositpanelprodukt, der typisk består af cellulosefibre kombineret med en syntetisk harpiks eller et andet egnet bindingssystem og sammenføjes under varme og tryk. Additiver kan indføres under fremstillingen for at give yderligere egenskaber.\nWhite Laminate Board overfladen er flad, glat, ensartet, tæt og fri for knuder og kornmønstre. Den homogene tæthedsprofil af disse paneler tillader indviklede og præcise bearbejdning og finishteknikker til overlegen færdige MDF-produkter.\nTrimaffald reduceres væsentligt, når MDF anvendes i forhold til andre substrater. Stabilitet og styrke er vigtige aktiver i MDF, som kan bearbejdes til komplekse mønstre, der kræver præcise tolerancer.\nFordi MDF er en type ufærdigt kompositpanel lavet af resterende træfibre, såsom chips og spåner, er det omhyggeligt værdi designet til hver applikation. Dette resulterer i produktløsninger, der er væsentligt billigere end alternativer.\nFordele vi har:\n1, Erfarne træprodukter leverandør.\n2, Professionel sælgerservice til dig.\n3, Alibaba guld leverandør, fabrik anerkendt af CE / SGS / ISO9001 og så videre.\n4, Alle spørgsmål vil blive behandlet inden for 24 timer.\nQ: CFR eller CIF vil blive accepteret?\nSpørgsmål: Må jeg bede om eksklusiv agent lige i mit land?\nSpørgsmål: Er OEM velkommen af din virksomhed?\nQ: Hvad handler om min-qty?\nA: 21 CBM eller 1 * 20GP.\nHot Tags: hvid laminat bord, Kina, leverandører, fabrikanter, distributør, fabrik, engros, pris, pris, til salg\nMøbler Grade Plywood\nMelamin Faced Spånplade


Genudsendelse af diskussion om Artificial Intelligence med John Searle og Luciano Floridi og Toby Walsh m.fl | Lysets hastighed\n← Kampen om Månen\nRangering af videnskabsformidlings sider er et interessant forsøg →\nDet er helt sikker endnu et af de år hvor kunstig intelligens vil være hovedtema. Så man kan ligeså godt gense en bunke af de gamle foredrag før man kaster sig ud i noget nyt, så meget sker der nemlig heller ikke. Et er sikkert der er en hullens masse hype og dermed også en guldrus. Altså for nogle af disse folk handler det ikke om at søge ny viden og indsigt for det fælles bedste. Men om at opkøbe viden og talent og sikre positioner og hurtige penge. Jeg har en fornemmelse af at nordic.ai er sådan et guldgraverprojekt selv artiklerne er bag betalingsmurer.\nFlere mærkelige indfaldsvinkler:\nHarddisken interview med Toby Walsh. I forbindelse med at han var i København for at tale ved Science & Coctails arrangement i København.\nI det hele taget giver fremtiden rigeligt plads til bekymringsindustrien og snakkehoveder der måske nok kan gennemskue at der kommer udfordringer, men ikke hvad disse udfordringer kommer til at bestå i.\nDette indlæg blev udgivet i AI kunstig inteligens, personer og tagget John Searle, Luciano Floridi, The future of work and death, Toby Walsh. Bogmærk permalinket.


Hvordan påvirker livsstilssygdomme impotens? - Livsglædesentret\nHvordan påvirker livsstilssygdomme impotens?\nLivsstil og erektionsproblemer\nEn usund livsstil kan give potensproblemer. Omkring 70% af alle tilfælde af impotens skyldes livsstilsrelaterede sygdomme, som fx kredsløbsproblemer, overvægt, forhøjet blodtryk, forhøjet kolesterol eller åreforkalkning. Disse sygdomme er som regel forårsaget af usund kost, rygning, for meget alkohol og mangel på fysisk aktivitet. Læs mere om fysiske årsager til rejsningsproblemer her. Siden 2008 har jeg hjulpet mænd med impotens. Hos mig får du 100% anonymitet og jeg kan skræddersy et program som passer præcist til dig og dine erektionsproblemer.\nHvad kan jeg selv gøre for at undgå potensproblemer\nImpotens kan have en stor negativ indflydelse på dit liv og parforhold. Men der er nogle ting, du selv kan gøre for at forbedre problemer med erektionen.\nEr du overvægtig, bør du tabe dig.\nDrik ikke mere alkohol end Sundhedsstyrelsens anbefaling på max 14 genstande om ugen for mænd.\nHold dig fysisk aktiv. Fysisk aktivitet forbedrer blodomløbet og testosteronniveauet i blodet\nBækkenbundstræning – læs også artiklen Bækkenbundsøvelser mod impotens\nTal med din partner om rejsningsproblemer, så I sammen kan finde løsninger\nAndre fysiske årsager til livsstilssygdommes problemer med impotens\nForstørret prostata og rejsningsproblemer\nDet er helt normalt og ganske ufarligt at mænd får en forstørret prostata med alderen. I forbindelse med at prostata vokser kan det gøre at man får problemer med impotens og for tidlig sædafgang.\nNeurologiske forstyrrelser og rejsningsproblemer\nSygdomme som påvirker nervesystemet, kan påvirke erektionen. Det kan være sygdomme som sklerose eller Parkinson. Man mener at det skyldes, at der er begrænset kommunikation mellem hjernen og penis. Derfor har stimuli mindre effekt og rejsning er sværere at opnå.\nHormonel ubalance og rejsningsproblemer\nTestosteronniveauet falder helt naturligt med alderen, og dermed falder mandens sexlyst også. Men hvis man har en hormonel ubalance bl.a. I forbindelse med behandling af prostata kræft kan det også forårsage importens.\nLæs også hvordan psyken kan have indvirkning på rejsningsproblemer – Rejsningsproblemer – når kroppen ikke vil hvad hovedet vil\nEr du ikke tilfreds med din seksualitet? Eller går du alene med dine erektionsproblemer, så ræk ud efter hjælp.


Setúbal District Heldagsture (med priserne)\nSetúbal District Alle rejsemål\nTing at gøre i Alentejo\nTing at gøre i Setúbal District\nSetúbal District Heldagsture\n23 results | Alle aktiviteter\nFamilietur 8 pax Fatima - Batalha - Nazaré - Óbidos middelalder\nOplev det bedste fra det centrale Portugal på denne heldagstur fra Lissabon. Besøg den hellige stad Fatima og lær om jomfru Maria's opdagelser og derefter til det UNESCO-listede Batalha-kloster. Efter frokost går du til den lille fiskerby Nazare, der er berømt for sine massive bølger, og afslutter turen i den hyggelige middelalderlige landsby Obidos, hvor du kan prøve deres berømte kirsebærlikør.\nLuksuriøs Arrábida Wine Tour - Privat\nOplev vine, traditionelle ost, landskab og historie på halvøen Setúbal og Arrábida Natural Park på en privat dags tur fra Lissabon. Med fleksibiliteten til at nyde hvert stop i dit eget tempo, uanset om du prøver Azeitão ost eller går Sesimbras middelalderlige sløringer, er det et personligt alternativ til grupperejser med faste rejseplaner for en dag, der er helt skræddersyet til dig.\n184,14 $ USD\nFlere ture i Setúbal District\nAktiviteter i nærheden af Setúbal District


Svendborg Kommune efterlyser værnemidler | faa.dk\nBriller, kitler og mundbind vil Svendborg Kommune gerne forsøge at sikre sig, den ikke løber tør for. Arkivfoto: Morten Pape\nAlle, der ligger inde med kitler, briller og mundbind, de ikke skal bruge, opfordres til at kontakte kommunen, der gerne vil forsøge at undgå at løbe tør for værnemidler.\nSvendborg: Det må ikke ske. At depoterne med mundbind, kitler og briller bliver brugt op.\n- Det er jo den største frygt, både ledere, medarbejdere og borgere har lige nu. At vi ikke kan passe på vores borgere, fordi vi løber tør for de værnemidler, vi skal bruge. I forhold til at inddæmme smitten er det jo afgørende, at vi har værnemidler til rådighed.\nDet er meldingen fra Kirsten Vie Madsen, der er ældrechef i Svendborg Kommune.\nVærnemidler har corona-krisen skabt rift om, og kommunen ønsker derfor at være på forkant.\n- I forhold til de retningslinjer, vi har lige nu, har vi værnemidler til de borgere, vi har, et stykke frem. Men vi ved jo ikke, hvad vi ser ind i, vi ved ikke, hvor mange smittede, der kommer, og hvad vi skal løse af opgaver, siger Kirsten Vie Madsen.\nSvendborg Kommune efterlyser derfor nu værnemidler. Hos tandlæger, dyrlæger, slagtere eller nogle helt andre, der kan ligge inde med noget, kommunen kan bruge, når de passer borgere i hjemmeplejen, på plejecentre, i sygeplejen og på bostederne.\n- Jeg tænker rettidig omhu. Vi bestiller alt, hvad vi kan på nettet, og vi har også allerede fået noget fra nogen, der ikke selv skulle bruge. Men vi har haft nogle bestillinger fra Taiwan og andre steder, som er blevet annulleret undervejs, så vi har brug for så meget som muligt. Det er jo ikke noget, der forgår. Vi kan bare bruge det bagefter, hvis vi har fået for meget.\nVærnemidlerne er helt centrale i forsøget på at undgå smittespredning.\n- Hvis vores personale bliver smittet, har vi ikke nogen til at passe vores borgere, og personalet kan nå at smitte nogen. Det skal vi bruge værnemidler til at undgå, siger hun.\nLigger man inde med værnemidler - kitler, briller, mundbind - man ikke skal bruge, kan man kontakte kommunen på depot@svendborg.dk Så tager kommunen kontakt tilbage.\nKommunen er klar til at betale for værnemidlerne og henter dem desuden også selv.


SynthWave er designet til sikker, pålidelig og reproducerbar op-skallering af Mikrobølgesupporteret kemiske reaktioner/synteser.\nSynthWave kan lave én eller flere reaktioner samtidig, med temperaturer op til 300C og et tryk op til 199bar.\nSynteser i lille skala, kan nemt overføres til SynthWave enten som parallel eller batchsyntese.\nLav synteser/reaktioner i engangsvials, teflonvials eller quartzvials i volumen fra 3ml - 800ml\nNemt at opskallerer\nKombinationen af mikrobølgedensitet på 1,5KW/L og kraftfuld omrøring - giver samme konditioner for både reaktioner i lille skala og opskallering\nFlere reaktioner kan udføres simultant under eksakt de samme betingelser (temperatur og tryk) - også ved brug af forskellige solventer, hvilket giver en hurtigere evaluering af eksempelvis katalysatorer, solventer ig reaktionskonditioner.\nSynthWave giver brugeren mulighed for at arbejde med en bred vifte af solvente, reagenser og reaktanter med lavt kogepunkt, samt at udfører vandige reaktioner, og ekstraktioner under kogepunktet. Ekstrem effektiv køling af reaktoren undgås eller minimeres nedbrydning og sidereaktioner.\nDer kan nemt tilføjes en inert gas til reaktionskammeret for at opnå inerte forhold eller tilslut hydrogen eller oxygen for at skabe en reducerende eller oxiderende atmosfære. Reaktioner kan og også speedes op ved at tilsætte CO eller CO2. Et eksempel kan være dannelsen af isocyanat derivater ved at bruge Staudinger-Aza-Wittig reaktionen\nNemt at udtage en prøve\nPå reaktoren er monteret en ventil, så det er nemt at udtage en prøve for at kontrollerer at reaktionen forløber som forventet.\nLæs mere på producentens side\nDet er en almindelig misforståelse, at en laboratoriemikrobølgeovn ”bare” er en mikrobølgeovn, og at der er meget få forskelle mellem systemerne . I flexiWAVE har Milestone indarbejdet ders vision for fremtiden, deres passion og viden som er det ultimative mål at hjælpe kemikere. Milestone flexiWAVE overgår begrænsningen af konventionelle mikrobølgeovnes indretninger til synteser, da den består af en enkelt mikrobølge platform, som i kombination med specifikt tilbehør, gør det muligt for kemikere at udføre synteser med klassiske glasvarer og synteser under højt tryk, samt fastfase- reaktioner.\nNedsat prøvemængde / færre kemikalier ( " ATOM ECONOMY " )\nKlassisk glasudstyr Højtryksreaktioner


Kim Kardashian og Kanye West i stort skænderi om famøs kjole | BT Kendte - www.bt.dk\n23. okt. 2019 - 22.31\nKim Kardashian og Kanye West i stort skænderi om famøs kjole\nDa Kim Kardashian i maj dukkede op på den røde løber til den prestigefyldte Met Galla, skabte hendes kjole noget af et postyr.\nPå de sociale medier havde folk travlt med at kommentere den meget tætsiddende kjole, der nærmest så våd ud. Og nu viser det sig, at også hendes ægtemand, Kanye West, havde stærke holdninger om beklædningsdelen.\nDet får man ifølge News.au at se i det seneste afsnit af 'Keeping up with the Kardashians', der handler om netop Kardashian-familiens liv på godt og ondt.\nI afsnittet ser man den 38-årige realitystjerne, der er ved at prøve sin meget stramme kjole på. Ved siden af hende står husbonden, der er alt andet end imponeret.\nHer parret på den røde løber til dette års Met Galla. Foto: ANDREW KELLY\nHan forstår ikke, hvorfor hans kone skal klæde sig så sexet:\n»Det var ikke gået op for mig, at det berører både min sjæl og ånd,« siger han blandt andet.\nHvem er det, konen forsøger at være så lækker for, vil han vide, da Kim Kardashian beder ham stoppe med at være så negativ.\n»Jeg får virkelig slem angst nu. Hvad snakker du om? Jeg har ikke brug for mere negativ energi, og så siger du, at du ikke bryder dig om at se mig i en stram kjole,« lyder det fra en frustreret Kim Kardashian.\nHer er den omdiskuterede kjole under Met-gallaen. Kanye ser ikke just imponeret ud i baggrunden. Foto: MARIO ANZUONI\nMen det får ikke skænderiet til at stoppe. Kanye West mener nemlig, at hustruens påklædning har indflydelse på hans image.\n»Du er min kone, og det rammer mig, når billeder af dig er for sexede,« siger han. Men det argument godtager hustruen ikke, selvom hun anerkender, at han med sin konvertering til kristendommen og nystartede søndagsgudstjenester har ændret sig.\n»Det var dig, der byggede mig op til at være denne sexede person med selvtillid. Bare fordi du er på en rejse og transformation, betyder det ikke, at jeg er det samme sted. Det er latterligt.«\nSkænderiet til trods tog Kim Kardashian af sted i kjolen, som fik flere til at undre sig over, hvorfor hendes talje var så absurd smal. Hun har siden forklaret, at det skyldtes et korset – og at den omdiskuterede kjole i øvrigt kan være ekstremt ubehagelig at have på.\nKim Kardashians kjole skabte vild debat: Nu afkræfter hun voldsomt rygte\nLæge om Kim Kardashian: 'Hun burde skamme sig'


Søgemaskineoptimering – har jeg brug for det?\nDette spørgsmål er helt essentielt i forhold til søgemaskineoptimering, hvis man som virksomhed har en hjemmeside og gerne vil findes af eventuelle kunder via nettet. Undersøgelser viser, at omkring 90 % af al trafikken på nettet kommer fra søgemaskiner som fx Google og Bing. Disse undersøgelser viser også, at langt de fleste brugere klikker på resultaterne på side 1. Eftersom der oftest er flere tusinde resultater i søgemaskinerne, vil det tit være nødvendigt med søgemaskineoptimering for at blive fundet.\nHvad er det så lige søgemaskineoptimering er? Søgemaskineoptimering er optimering af din hjemmeside i forhold til, hvordan søgemaskinerne fungerer. Med søgemaskineoptimering arbejdes overordnet med indholdet på din hjemmeside i forhold til de søgeord, du gerne vil have, din virksomhed bliver fundet på. Søgemaskineoptimering er en kompleks opgave, hvor det gælder om at få formuleret et indhold, der både er læsevenligt og samtidigt også opfylder krav til densitet mv. I forbindelse med søgemaskineoptimering arbejdes også med Page Title og Meta Description.\nHvad kan søgemaskineoptimering?\nSøgemaskineoptimering kan rigtig mange ting. Nedenfor er oplistet bare nogle af de ting, søgemaskineoptimering kan gøre for din virksomhed og hjemmeside.\nSøgemaskineoptimering kan gøre din virksomhed mere synlig på nettet\nSøgemaskineoptimering kan skaffe dig kunder\nSøgemaskineoptimering kan øge din omsætning\nSøgemaskineoptimering sørger for, dit budskab kommer ud\nHvordan kommer jeg i gang med søgemaskineoptimering?\nDet er flere muligheder, hvis du vil i gang med søgemaskineoptimering. Enten forsøger du selv at arbejde med søgemaskineoptimering – man kan læse sig til meget af det, hvis man ikke er computerforskrækket og bare tør kaste sig ud i arbejdet. Der er også den mulighed at kontakte et bureau, der arbejder med søgemaskineoptimering. Der findes i dag flere bureauer, der har specialiseret sig i søgemaskineoptimering og har flere specialister inden for søgemaskineoptimering ansat.\nPrøv fx at skrive ”søgemaskineoptimering” på Google. Hvis du vil arbejde med de virkeligt professionelle inden for søgemaskineoptimering, så klikker du på et af de fem øverste resultater. Det er folk inden for søgemaskineoptimering, der kan deres kram, eftersom de selv ligger godt placeret i søgeresultaterne på ”søgemaskineoptimering”.\nMarkedsføringReferencerKontaktSkriv til os\tUndermenu\nAdwordsSEOSøgemaskineoptimering\tGoogle Plus\nXHTML 1.0CSS 2.1\nCopyright © 2016 Webmedie. Alle rettigheder reserveret.