2.3 Lokale effekter af luftforurening - PDF\n2.3 Lokale effekter af luftforurening\nDownload "2.3 Lokale effekter af luftforurening"\n1 2.3 Lokale effekter af luftforurening Udvikling i luftkvaliteten lokalt Indledning Det er velkendt at menneskelig aktivitet har en betydelig indflydelse på luftkvaliteten i byområder og har skadelige effekter på mennesker, dyr og planter, bygninger og materialer. Forureningen med partikler (støv) har i de senere år givet anledning til stigende bekymring. Luftforurening er ikke kun et lokalt problem. Viden kan transportere skadelige stoffer over lange afstande. I Danmark kommer en stor del af luftforureningen langvejs fra også fra kilder, der ligger op til flere tusinde km væk. Denne fjerntransporterede luftforurening bidrager sammen med den lokale forurening til den aktuelle luftkvalitet. Luftkvaliteten i de danske byer følges med et landsdækkende LuftkvalitetsMåleProgram (LMP) som omfatter København, Odense, Aalborg og Århus, som er kommet til i 21. Programmet har målestationer både i gadeplan (Figur 3.2.1) og i bybaggrund, fx over tagniveau. Stationerne over tagniveau er desuden suppleret med meteorologisk måleudstyr. Endvidere er der nogle få målestationer i landdistrikter (Keldsnor på Langeland og Lille Valby ved Roskilde). Målestrategien giver mulighed for adskille trafikkens forurening fra byens forurening i øvrigt, samt byernes forurening fra naturlig baggrund og fjerntransporteret luftforurening. I måleprogrammet undersøges koncentrationen af de mest betydende luftforurenende stoffer: kvælstofoxider, svovldioxid, bly, benzen, kulmonoxid, ozon og partikler. Figur Målestation på Jagtvej i København. Stationen indgår i det landsdækkende Luftkvalitetsmåleprogram LMP III (Palmgren et al. 1997) Udvikling i luftkvaliteten De senere års målinger i danske byområder (Palmgren m.fl. 1997; Kemp & Palmgren 2) har vist en generel forbedring at luftkvaliteten i vore byer. Bly er stort set forsvundet som luftforurening med indførelsen af blyfri benzin; niveauet er lavere end 5% af de nyeste EU-grænseværdier (Tabel 2.3.2). Forureningen med svovldioxid er drastisk reduceret som følge af de generelle reduktionsbestræbelser (renere brændsler, naturgas, røggasrensning og overgang fra individuelle 1\n2 små fyringsanlæg til fjernvarme); niveauet er langt under de nyeste EU-grænseværdier (Tabel 2.3.2). Også niveauerne af kulmonoxid og kulbrinter, herunder benzen (Palmgren m.fl. 2) er reduceret med indførelsen af katalysatorer på benzinbiler. Kvælstofoxider og ozon Det samlede udslip af kvælstofoxider (NO + NO 2 ) er faldet, og det samme gælder niveauerne af NO. Faldet i NO 2, der er den egentlige sundhedsrisiko er dog beskedent (Figur 2.3.2). Det skyldes at NO 2 kun i beskedent omfang udsendes direkte fra biler; det meste dannes ved reaktioner mellem NO og ozon, hvis koncentration dermed bliver bestemmende for hvor meget NO 2 der kan dannes.pålandeterderstortsetingenno.deterblevetomdannetpåvejudfrabyen.(kemp& Palmgren 2). Koncentrationen af NO 2 er omtrent ens for Ålborg og Odense, men højere for København formodentlig pga. højere direkte udslip af NO 2 ikøbenhavn.kvælstofmonoxid niveauet er ens i Ålborg og København, men lavere i Odense. I Danmark har vi generelt ikke problemer med ozon i byerne, fordi ozondannelsen under danske forhold er beskeden (Tabel 2.3.1). Ozonniveauet har været næsten konstant i Danmark over en tiårig periode. Mange steder i Syd- og Mellemeuropa opstår episode med meget høje ozonkoncentrationer i og omkring de store byer. Sådanne ozonepisoder kan opstå i Danmark, når ozon dannet i Centraleuropa breder sig til Danmark. I almindelighed er ozonniveauet lavere i byerne end i landdistrikterne, fordi ozon reagerer med NO og danner NO 2. Derfor vil summen af NO 2 og ozon være næsten konstant, når man bevæger sig land til by; kun det direkte udslip af NO 2 (5-1% af NO x ) vil give anledning til større sum af NO 2 og ozon i byerne. 2\n3 Figur Koncentrationen af kvælstofoxider i danske byer og på en enkelt landdistriktstation (Kemp og Palmgren 2) 3\n4 Tabel Årligt gennemsnit og maksimum værdier for ozon i 1999, sammenlignet med tærskelværdier (Miljøministeriet 1994, EEC 1992). O 3 (µg/m 3 ) Gennemsnit max. 24 timer max. 8timer max. 1time Bybaggrund: Odense Aalborg Landdistrikter: Lille Valby Keldsnor Trafik: København Tærskelværdi Gennemsnitlige antal af overskridelser af tærskelværdier Benzen Frem til midten af 199 erne var benzenkoncentrationen i luften i trafikerede gader ret høj og de nyeste EU grænseværdier ville ikke kunne overholdes på de mest trafikerede og smalle gader (Tabel 2.3.2). Kilden hertil var benzinbiler, både udstødningsgas og fordampning fra tank og motor. De følgende år reducerede olieselskaberne benzenindholdet i benzinen, som var 3-4 %, og nyere biler har et mere lukket system, som reducerer fordampningen. I løbet af 1998 reducerede de to danske raffinaderier indholdet af benzen til 1% og fra 1. januar 2 indførtes 1% i hele EU. Med anvendelse af målinger og modelberegninger er det påvist en effekt af disse reduktioner (Figur 2.3.3). Der er en klar sammenhæng mellem benzen i benzin og i luft (Palmgren m.fl. 2). Luftforureningen med benzen er således faldet drastisk, både fordi indholdet i benzin er reduceret, og fordi katalysatorerne også fjerner benzen. I dag har alle benzinbiler katalysatorer, hvis de er indregistreret første gang efter oktober 199. De udgør mere end 6% og på stærkt trafikerede gader er procentdelen oftest endnu større. 4\n5 12 12 DIURNAL NO x EMISSION (g/m/day) ANNUAL AVERAGE CONCENTRATION NO x (ppb) DIURNAL CO EMISSION (g/m/day) ANNUAL AVERAGE CONCENTRATION CO (ppm) DIURNAL BENZENE EMISSION (g/m/day) Calculated emissions Measured concentrations YEAR ANNUAL AVERAGE CONCENTRATION BENZENE (ppb) Figur Udvikling i NOx, CO og benzen koncentrationen og en beregnet trafik emission i København (Jagtvej). Bybaggrund er fratrukket (Kemp og Palmgren 2). Partikler Partikler i luften har altid været betragtet som en helbredsrisiko, men i de senere år har specielt små partikler været i fokus. Det skyldes dels, at deres væsentligste kilde er den voksende trafik og dels, at der er påvist en sammenhæng mellem partikelforureningen og for tidlig død og øget sygelighed, specielt i amerikanske undersøgelser i begyndelsen og midten af 199'erne. Dette er senere også påvist i europæiske undersøgelser. 5\n6 I modsætning til andre klassiske luftforureninger, fx svovldioxid, kvælstofoxider og bly, er der ikke tale om en veldefineret forbindelse. Oprindeligt blev forurening med partikler bestemt som sod. Senere indførte man begrebet TSP (den totale mængde partikulært materiale), PM 1 og PM 2.5 (partikler med en diameter under hhv. 1 µm og 2.5 µm). Den generelle udviklingstendens har været faldende værdier af TSP over en årrække, formentlig især på grund af bedre husholdning ved byggerier, andre konstruktionsarbejder, industrier, grønne marker om vinteren m.v. Dette forventes at fortsætte de kommende år. En væsentlig del af massen af partiklerne (de grove partikler) er vindophvirvlet støv og er af naturlig oprindelse, fra byggerier eller genophvirvlet støv fra veje TSP (µg/m 3 ) - 95-percentile Copenhagen Odense Odense Aalborg Lille Valby TSP (µg/m 3 ) - Average Copenhagen Odense Odense Aalborg Lille Valby Figur Udviklingen i partikeloncentrationen (TSP) som årlige gennemsnitsværdier og 95-percentiler i Danmark fra En mere dybtgående omtale af partikelforureningen ses i temaafsnittet om partikler. Grænseværdier for luftkvalitet I EU har man siden 198 fastsat grænseværdier for luftkvalitet. De er derefter blevet overført til dansk lov i form af bekendtgørelser. Hidtil er grænserne blevet fastsat på basis af effektvurderinger kombineret med en afvejning af tekniske, økonomiske og politiske hensyn. Grænseværdierne er under revision og nye grænseværdier vil gælde fra år 25 eller 21 afhængigt af det stof det drejer sig om (Tabel 2.3.2). Revisionen udspringer af at EU i 1996 vedtog 6\n7 et nyt såkaldt rammedirektiv for luftkvalitet (EC, 1996), som skal udfyldes med datterdirektiver for enkelte stoffer. Grænseværdierne skal nu fastsættes på grundlag af effektvurderinger, primært baseret på WHO s anbefalinger. Foruden grænseværdier, der i de fleste tilfælde bliver skærpede, vil disse datterdirektiver indeholde krav til målemetoder, offentliggørelse af resultater mv. Der er vedtaget et datterdirektiv for svovldioxid, nitrogendioxid, partikler (PM 1 ) bly (EC, 1999) og et datterdirektiv for benzen og kulmonoxid (EC, 2) (Tabel 2.3.2). Direktiver er under udarbejdelse for ozon, PAH, kviksølv, nikkel cadmium og arsen. Tabel Grænseværdier ifølge datterdirektiverne af EUs rammedirektiv for luftkvalitet. Midlingstid Statistik Beskyttelse af Skæringsd Stof Grænseværdi, µg/m 3 ato NO 2 NO x time gange pr. år Gennemsnit, år Gennemsnit, år Mennesker Mennesker Vegetation SO time 24 timer 24 gange pr. år 3gangepr.år Gennemsnit, år og vinter Mennesker Mennesker Vegetation og økosystemer Partikler (PM 1 ) timer - 24 timer - 35 gange pr. år Gennemsnit, år 7gangepr.år Gennemsnit, år Mennesker Mennesker Mennesker Mennesker Bly,5 - Gennemsnit, år Mennesker 25 Benzen 5 - Gennemsnit, år Mennesker 25 CO 1. 8 timer Maks. Mennesker 25 (glidende) 7\n8 Boks Implementering af EU direktiverne om luftkvalitet I forbindelse med gennemførelse af EU direktiverne om luftkvalitet skal der gennemføres en såkaldt indledende vurdering af luftkvaliteten i Danmark med henblik på at fastlægge et måleprogram. Princippet er at man skal finde de områder, hvor der er fare for at grænseværdierne overskrides og så etablere luftmålestationer og gennemføre en mere omhyggelig vurdering af luftkvaliteten i de områder (zoner). I den forbindelse er det bl.a. undersøgt, hvorledes forureningen i en gade varierer med trafiktæthed og gadebredde. Forureningen med både NO 2 (Figur 2.3.5) og benzen (Figur 2.3.6) overskrider de nye grænseværdier på de mest trafikerede og smalle gader. I København viser Scenarieberegninger dog, at grænseværdierne vil kunne opfyldes 21, som direktiverne kræver. Udover den indledende vurdering på trafikkens forureninger er der også foretaget vurdering af forureningen fra punktkilder. Resultatet er, at EU grænseværdierne med stor sandsynlighed vil være opfyldt, hvis forureningskilderne overholder Miljøstyrelsens Luftvejledningen (Miljøstyrelsen, 199) NO2 (ug/m3) Traffic Density (vehicles/24hour/road width meter) Figur Modelberegninger af årsmiddelværdi af NO 2 i 2 for 13 gader i København. Den vandrette akse er trafiktætheden angivet pr. m. Jagtvej er markeret med en lukket cirkel. EU grænseværdien er vist som en vandret linie (Kilde: Miljøstyrelsen 199) Benzen (ug/m3) Trafiktæthed (ÅDT/gadebreddemeter) Figur Modelberegninger af årsmiddelværdi af benzen i 2 for 13 gader i København. Den vandrette akse er trafiktætheden angivet pr. m. Jagtvej er markeret med en lukket cirkel. EU grænseværdien er vist som en vandret linie (Miljøstyrelsen 199). 8\n9 Boks Luftforureningsudsigter Et modelsystem gør muligt at forudsige luftforureningen helt nede i de enkelte gader i byerne. Prognoserne bygger dels på en vejrudsigt, dels på et sæt af fysisk/kemiske computermodeller for spredning og kemisk omdannelse af luftforurening. Man kan dagligt på hjemmesiden finde en tre-døgns prognose for luftforureningen for regionale områder i Danmark, for luftkvaliteten over tagniveau i København og i gadeniveau specifikt for Jagtvej i København. Ligeledes kan man få at vide, hvordan forureningen med f.eks. ozon, kvælstofilter, CO eller benzen ventes at udvikle sig de kommende dage på begge sider af Jagtvej eller over Danmark. Prognoserne er udvidet til at omfatte mange flere gader i København og andre større danske byer og dette er allerede gennemført i Ålborg. Luftudsigten bliver beregnet fire gange i døgnet. Det er kun stofferne kvælstofdioxid (NO 2 ), kulilte (CO) og ozon der bliver brugt til meldingerne i luftudsigten. Alle kurver, der viser tidsudviklingen i de følgende tre dage og den geografiske fordeling af luftforureningen over København og Danmark kan dog ses i detaljer i de underliggende sider på hjemmesiden. Systemet vil kunne bruges til at informere og evt. advare befolkningen og myndighederne, når man kan forudsige en overskridelse af kritiske grænseværdier.. Det er specielt mennesker med luftvejslidelser, som fx astma og bronkitis, der vil have nytte af at bruge luftudsigten, Det skal dog understreges at EU s nuværende grænseværdier for de enkelte stoffer meget sjældent eller aldrig bliver overskredet i Danmark, men disse grænseværdier er jf ovenfor under revision og vil blive skærpet. Figur Eksempel på luftudsigten for 3 dage i september 2, for Jagtvej i København, København som helhed og for forskellige regioner i Danmark. Der er 5 forskellige mulige meldinger: under middel, middel, over middel, høj og varsling Luftudsigten kan findes på 9\n10 2.3.2 TEMA: Forurening med partikler Indledning Luftforurening med partikler eller støv i byområder giver anledning til alvorlige sundhedsskadelige effekter, såvel langtids effekter fx cancer og hjertekar sygdomme som akutte effekter fx allergi eller irritation af øjne, næse eller hals. Partiklerne har meget forskellig størrelse lige fra støv og jord som man kan se, til ultrafine partikler, som er 1 gange mindre. Undersøgelser har vist, at korrelationen mellem partikelkoncentrationen og sundhedsskadelige effekter vokser med aftagende partikelstørrelse. Det er derfor vigtigt, at undersøge specielt forekomsten af de meget små partikler. Den grove fraktion af partikler er større end 2.5 µm. De dannes typisk mekanisk, ved trafikskabt turbulens, vind erosion, havsprøjt etc.. En anden fraktion af partikler er de fine partikler mellem.2 µm og 2.5 µm, som typisk dannes ved kemiske reaktioner (fx omdannelse af SO 2 og NO x til sulfat og nitrat i atmosfæren), koagulation, kondensation af gasser på partikler eller andre langsomme processer. Disse partikler er således bl.a. et resultat af udslip af kvælstofoxider og svovldioxid fra forbrændingsanlæg og biler. Den tredje fraktion er der ultrafine partikler, som er mindre end.2 µm. Partikler emitteret fra bilmotorer, benzin- såvel som dieselmotorer, dannes ved høje temperaturer i motorerne, i udstødningsrørene eller umiddelbart efter udslip til luften. Også andre forbrændingsprocesser og visse atmosfærekemiske processer giver anledning til dannelse af ultrafine partikler. Størrelse og de væsentligste karakteristika af partikler i byluft er vist skematisk i Figur Der findes forskellige mål for mængden af partikler i luft. Det hidtil mest anvendte er TSP (Total Suspended Particulate Matter den totale mængde suspendet materiale). Ellers bruges PM 1 eller PM 2,5, som er mængden af partikulært materiale med en diameter på hhv. 1 µm eller 2,5 µm. I Danmark er alle målestationer under ombygning til måling af PM 1, hvilket er tilendebragt i 21. Endvidere foretages der kampagnemålinger af PM 2.5 på udvalgte stationer Varm gas Kondensation Primære partikler Koagulation Kæde Kemisk omdannelse Gas med lavt damptryk Kimdannelse Kondensation Dråber Koagulation C - SO 4 - NO 3 Vindblæst støv Havsprøjt Emissioner Pollen m.v. Si Ca Fe PM 1 PM Ultrafine Fine Grove Aitken kim Akkumulation Mekanisk µm Figur Skematisk tegning af størrelsesfordelingen af partikler i byluft. Den lodrette akse har en arbitrær skala (Kilde: Danmarks Miljøundersøgelser, Afdelingen For Atmosfærekemi) 1\n11 Partiklers oprindelse TSP i byluft er en blanding fra forskellige kilder, men de grove partikler fra vindophvirvlet støv af lokal oprindelse dominerer massen af denne del af partiklerne. De fine partikler stammer som nævnt især fra forbrænding af fossile brændsler i Europa. En meget stor del af disse partikler er (ammonium)-sulfat og nitrat, som er dannet fra ammoniak, SO 2 og NO x. De udgør en meget stor del af PM 2.5 i Danmark. De er typisk dannet i løbet af nogle døgn under transport fra Centraleuropa til Danmark. Denne del forventes at aftage i fremtiden på grund af emissionsreduktioner. Det er et resultat af bedre rensning af røggasser fra kraftværker m.v., krav om trevejs katalysatorer (TWC) på alle nye benzindrevne biler og begrænsninger i dieselbilernes udslip. Udslip af fine og især de ultrafine partikler sker specielt fra diesel- og benzindrevne biler. Trafikken som kilde til luftforurening med partikler Luftforureningen i fx en gade er en sum af bidrag fra trafikken i gaden, fra trafikken i de øvrige gader, andre kilder i byen, regionens kilder, det øvrige Danmarks kilder og udenlandske kilder. De enkelte bidrag varierer i tid som følge af udslippenes størrelse, omdannelse af forureningen, afsætning på overflader og de meteorologiske forhold, fx vindretning, vindhastighed, stabilitet mv. Dette gælder naturligvis også for partikler. Imidlertid er beskrivelse og vurdering af forureningen med partikler mere kompliceret end de fleste øvrige luftforureninger, bl.a. fordi det er nødvendigt ikke kun at angive koncentrationen, men også den kemiske sammensætning og størrelsesfordelingen. Mange kilder giver anledning til udslip af forskellige typer af partikler, med forskellige størrelser og kemisk sammensætning. Vejtrafikken er et eksempel på, at den samme kilde skaber partikler af vidt forskellig art afhængigt af dannelsesprocesserne. En del af partiklerne dannes i motoren, i udstødningssystemet eller umiddelbart udenfor udstødningsrøret; disse partikler udgør for en stor del de fine og ultrafine partikler. Andre partikler dannes som ophvirvlede partikler fra kørebanen, kørebaneslid, dækslid samt slid på bremser, koblinger m.v.; de er oftest grovere partikler. Udslip af NO x fra biler i Centraleuropa giver anledning til dannelse af partikler under transport til Danmark, hvorunder de også optager ammoniak, som bl.a. udledes fra landbruget, også dansk landbrug. Nedbringelse af partikeludslip fra trafik kan fx ske ved at sætte partikelfiltre på dieselkøretøjer. Der findes mange forskellige typer og fabrikater af filtre til dieselkøretøjer og undersøgelsen er langt fra komplet. Målinger i Danmark og undersøgelser andre steder i Verden viser, at mange af filtrene har stor effektivitet (>9%) overfor partikler, også de ultrafine partikler. Nogle motorfabrikanter er desuden i gang med at udvikle nye teknologier, som skulle reducere partikeludslippet væsentligt. Katalysatorer på benzinbiler viser sig at have stor effektivitet (>9%) over for partikler, også de ultrafine partikler. Niveauer og udvikling TSP bliver målt i det Landsdækkende Luftkvalitetsmåleprogram (LMP) (Kemp and Palmgren, 2). TSP måles som 24 timers gennemsnitsværdier i Købbenhavn, Odense, Aalborg og Lille Valby (Tabel 2.3.3). Grænseværdierne blev ikke overskredet. Udviklingstendenserne er vist i Figur på målestationer på trafikerede gade og en målestation i et landdistrikt ca. 4 km vest for København. 11\n12 Tabel Gennemsnitsværdier, 95-percentiler og maksimum værdier for TSP i Dataene er baseret på 24 timers gennemsnit (Kemp og Palmgren 2). TSP (µg/m 3 ) Station Antal data Gennemsnit for 95-perc. Maks. value Dag året København/ Odense/ Odense/ Aalborg/ Lille Valby/ Grænseværdi Min Målingerne fra Lille Valby startede i begyndelsen af TSP er blevet målt på målestationen Lille Valby/29 i næsten 4 år. Resultaterne ligger på et niveau mellem en tredjedel og halvdelen af niveauet i gadestationerne i byerne. Kontinuerte målinger af PM 1 blev startet i juli 1998 på Jagtvej i København. TSP viste sig generelt at være ca. 35% højere end PM 1. Dette svarer til, hvad man finder i andre byer. Denne forskel udgøres altså af meget store partikler. EU direktivernes nye grænseværdier (fx årsmiddelværdien på 4 µg/m 3 målt som PM 1 der skal opfyldes i 25) er formodentlig overskredet flere steder, når TSP omregnes til PM 1. Grænseværdien for 21 (2 µg/m 3 ) er klart overskredet, og det er tvivlsomt om den vil kunne overholdes, bl.a. fordi en del af PM 1 forureningen er af naturlig oprindelse eller ophvirvlet støv fra forskellige aktiviteter, bl.a. byggerier og jordbrug. Koncentrationen af de fine partikler varierer kun lidt over Danmark (Figur 2.3.9). I byområder (bybaggrund) er forureningen med partikulært svovl (og nitrat) næsten den samme som i det åbne land. Kun i trafikerede gader er denne forurening lidt højere (2-4%) på grund af trafikkens bidrag. I de seneste 1 år er det sket et klart fald i koncentrationen af svovlholdige partikler over Danmark. Det skyldes først og fremmest reduktionerne i svovldioxid udslippet i Europa, specielt Østeuropa. 12\n13 Figur Den geografiske fordeling af partikulært svovl målt på en række baggrundsstationer i Danmark. Målinger af ultrafine partikler fordeling på størrelse er blevet gennemført på stærkt trafikerede gader i København (Jagtvej) (Figur 2.3.1) og i Odense (Albanigade) (Figur ). Bidragene fra benzin- og dieseldrevne bilers bidrag til partikelforureningen er næsten den samme på Jagtvej, fordi andelen af dieselbiler her er meget lille. Bidraget med ultrafine partikler fra dieselbiler på Albanigade i Odense, som er en mere typisk gade, var meget højere end fra benzinbiler (Wåhlin et al 21) Workday 8:3-9: dn/dlogd (cm -3 ) d(nm) Measured Non-traffic Petrol Diesel Sum Figur Partikel antalsfordeling på Jagtvej i København i morgenmyldretiden. 13\n14 2 18-3) 16 dn 14 /dl 12 og d (c m Workday s 8:3 9: d(nm) Measured Non-traffic Petrol Diesel Sum - Figur Partikel-antalsfordelingen på Albanigade i Odense i morgenmyldretiden. I sommeren 1999 gik vi i Danmark over til diesel olie med lavere svovlindhold, fra maksimum 5 ppm til under 5 ppm. I samme periode blev der målt ultrafine partikler i København. På grundlag af målinger i vintrene 1999 og 2 viste det sig klart, hvorledes antallet af nanopartikler fra dieselbiler blev stærkt reduceret ved overgang til dieselolie med lavere svovlindhold (Wåhlin et al 21b). Det viser sig, at svovlmængden ikke er tilstrækkelig til at forklare mængden af disse partikler. Årsagen er, at de ekstremt små svovl(syre) partikler danner kim for partikler, der dannes ved absorption af forskellige andre stoffer, bl.a. organiske forbindelser, på disse kim. En yderligere reduktion af svovlindholdet vil ikke nødvendigvis nedsætte partikeludslippet, men der kan være andre grunde til at nedsætte svovlindholdet, bl.a. længere holdbarhed af katalysatorer eller korrosion på motor og udstødningssystem. I samme periode blev det konstateret (som ventet) at størrelsesfordelingen for benzinbiler forblev uændret. Partiklers helbredseffekter Det vides, at partikler har negative helbredseffekter. Det er bl.a. dokumenteret gennem undersøgelser i USA og Europa (Dockery et al. 1993; Pope et al. 1995; Katsouyanni et al. 1997), som har omfattet undersøgelser af PM 1 og i nogen grad PM 2.5. Det er dog uklart, hvilke egenskaber ved partiklerne, der gør dem skadelige, men nogle undersøgelser peger dog på, at de meget små (ultrafine og fine) partikler er de farligste. Ovennævnte undersøgelser af sammenhæng mellem dødsrate og partikelforureningen i USA og Europa er alle gennemført på grundlag af en meget forenklet vurdering af befolkningens eksponering, idet man har anvendt den årlige gennemsnitlige koncentration af PM 1 den såkaldte bybaggrund, d.v.s. i en vis afstand fra gader og forureningskilde, som man finder i parker, i boligkvarterer uden væsentlig trafik, over hustagene eller bag husrækker langs gader. Det er sket ud fra den betragtning at befolkningen er eksponeret svarende til luften udenfor deres boliger, men ikke i gader. Der blev således ikke taget hensyn til, at en stor del af befolkningen er udsat for stærk forurening fra trafikken under transport i fx trafikerede gader mellem hjem og arbejdsplads. Der blev heller ikke taget hensyn til at kortvarig høj eksponering kan være mere skadelig end tilsvarende lavere eksponering over lang tid. Der findes ikke i dag grundlag for at vurdere sundhedsskader ved hjælp af en mere detaljeret bestemmelse af befolkningens eksponering med partikler i tid, rum, partikelstørrelse og kemisk sammensætning. 14\n15 Figur Øverst: Afsætning af partikler i forskellige områder af luftvejene hos en voksen mand. Sandsynligheden for afsætning afhænger af partiklernes størrelse og er generel størst for små partikler. En høj totalafsætning for store partikler skyldes, at disse afsættes i de øvre åndedrætsorganer, hvor de formentlig har mindre helbredsmæssige virkninger. Nederst: Størrelsesfordeling af luftbårne partikler i byluft. TSP er den samlede partikelmængde angivet som vægt. PM 1 er partikler under 1 µm ogpm 2.5 er partikler under 2.5 µm (Kilde: Palmgren et al. 1997). Partikelforureningen betyder, at eksponerede personer dør tidligere, end de ellers ville have gjort. Udenlandske vurderinger peger på, at den gennemsnitlige levealder falder med,4-,6 år pr. 1 µg/m3 (PM 1 ) i luften. Miljø- og Energiministeriet og sundhedsstyrelsens fælles arbejdsgruppe for udendørs luftforurening har således vurderet, at en reduktion af det gennemsnitlige partikelniveau i danske byer med ca. 1/3 ville medføre et fald i dødeligheden svarende til ca. 4 dødsfald per år blandt 1 million indbyggere. Hertil kommer, at et betydeligt antal personer må antages at have en forringelse af sundhedstilstanden og øget sygelighed. En analyse af de seneste udenlandske undersøgelser konkluderer, at en stigning i det gennemsnitlige partikelindhold på 1 µg/m3 (PM 1 ) fører til 2% stigning i antallet af hospitalsindlæggelser og skadestuebesøg p.g.a. luftvejslidelser, en 2% nedsættelse af lungefunktionen og en øget forekomst på 1-25% i 15\n16 befolkningen af bronkitis og kronisk hoste. Sammenhæng mellem afsætningen af partikler i luftvejene hos mennesker og partikelstørrelse fremgår af figur Samlet vurderes den aktuelle partikelforurening i Danmark at medføre betydelige sundhedsskadelige effekter. Endnu kan man ikke fuldt ud forklare, hvorfor partikler har de nævnte effekter. Bl.a. savnes der en afklaring af, i hvor høj grad det er koncentrationen af de helt fine partikler (ultrafine partikler mindre end,5 µm), der er ansvarlig for de sundhedsmæssige effekter, og hvilken rolle den kemiske sammensætning af partiklerne spiller. De tilgængelige epidemiologiske undersøgelser af ultrafine partikler og eksisterende viden om mekanismer peger på at den ultrafine fraktion af trafikrelaterede partikler og deres antal er væsentlig for helbredseffekter. Det er således helt overvejende sandsynligt at ultrafine partikler fra dieselemission bidrager væsentligt mere til negative helbredseffekter end deres masse antyder. Det gælder forværring af luftvejssygdomme og hjertesygdom, herunder risiko for død. For raske, der bliver eksponeret, tyder undersøgelser af personer erhvervsmæssigt udsat for dieselemission ikke på væsentlig risiko for udvikling af luftvejs- og hjertesygdomme, men peger kun på risiko for kræft (Kilde: Palmgren et al. 21). Hvilken andel af de helbredseffekter, som tilskrives hele PM 1 fraktionen i nærværende beregninger, kan tilskrives alene trafikrelaterede ultrafine partikler kan ikke fastslås. Den øverste grænse for effekt af ultrafine partikler må antages at være svarende til den andel af PM1, der kan tilskrives trafik, dvs. op til 4-6% som vurderet i WHO rapport (2) afhængig af trafiktæthed. Af de ultrafine partikler stammer ca. 4% fra tunge køretøjer. Man kan derfor forvente en effekt af fjernelse af 8% af denne emission af på op til ca. 33% af de samlede effekter som tilskrives PM 1. Konklusion Partikelforureningen er et af de største luftforureningsproblemer i Danmark i relation til negative helbredseffekter. Der mangler meget viden internationalt på området, men der er også sat mange ressourcer ind på at forbedre denne viden. Der er klare tegn på, at især de fine og ultrafine partikler er de mest skadelige, og at det måske er deres antal der er afgørende. Vi kender dog endnu ingen klare årsagssammenhænge mellem partiklernes egenskaber og helbredsmæssige skadevirkninger, men national og international forskning øger til stadighed vores viden om området. Der derimod ingen tvivl om, at trafikken er den væsentligste kilde til (især) ultrafine partikler i Danmark, og at vi især udsættes for dem i trafikerede gade, når vi færdes der eller bor eller arbejder i huse langs gaderne. Trafikken giver også anledning til forurening med grove partikler fra kørebane, dæk, bremser m.v.. Der findes effektive filtre til dieselbiler fjernelse af disse partikler, men de fjerner kun de partikler der udsendes via udstødningsrøret og heller ikke de gasformige stoffer, som kan føre til partikeldannelse. Katalysatorerne på benzinbiler synes også at være effektive. For at kunne gennemføre en effektiv indsats overfor skadevirkninger af partikelforureningen er det nødvendigt både at kende partiklernes egenskaber og at kunne sætte dem i relation til skadevirkningerne. Det nytter således ikke at reducere udslippet af partiklerne målt som masse, hvis det er antallet, der er det væsentlige, eller at reducere antallet, hvis det er visse kemiske stoffer, der er væsentlige. Disse forhold ventes at blive afklaret i de kommende år i et omfattende internationalt samarbejde 16\nDe nye EU direktiver om luftkvalitet\nDe nye EU direktiver om luftkvalitet Finn Palmgren DMU s miljøkonference 2002 21.-22. august 2002 Finn Palmgren 1 EU lovgivning, tosidig Kilder og produkter Luftkvalitet 21.-22. august 2002 Finn Palmgren\nSundhedsmæssige effekter af partikler\nSundhedsmæssige effekter af partikler Poul Bo Larsen Kemikaliekontoret Miljøstyrelsen Trafikdage Aalborg Universitet 25-26 august 2003 Bilag 2 til Partikelredegørelse Vurdering af partikelforureningens\n2Det stigende energiforbrug og samfundets udslip af drivhusgasser\nLuft 2Det stigende energiforbrug og samfundets udslip af drivhusgasser kan ikke undgå at påvirke Jordens klima i dette århundrede. Luftforureningen er ellers mindsket mærkbart i de seneste årtier. Luftkvaliteten\nLUFT. Foto: Dori, commons.wikimedia.org/wiki.\nFoto: Dori, commons.wikimedia.org/wiki. TEMA Udledning af forsurende gasser 2 Udledning af ozondannende gasser Udledning af tungmetaller og tjærestoffer Byernes luftkvalitet Trafi kkens luftforurening\nLuftforurening med partikler i København\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Luftforurening med partikler i København Rapport udarbejdet for Københavns Kommune, Miljøkontrollen Faglig rapport fra DMU, nr. 433 23 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser\nLuftkvaliteten på banegårdspladsen i Lyngby\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Luftkvaliteten på banegårdspladsen i Lyngby Målekanpagne maj-juni 2002 Arbejdsrapport fra DMU, nr. 174 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet\nPartikelfiltre på tunge køretøjer i Danmark\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Partikelfiltre på tunge køretøjer i Danmark Luftkvalitets- og sundhedsvurdering Faglig rapport fra DMU, nr. 358 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet\nElbiler: Miljø- og klimagevinster. Kåre Press-Kristensen Seniorrådgiver, luftkvalitet Det Økologiske Råd (+45)\nElbiler: Miljø- og klimagevinster Kåre Press-Kristensen Seniorrådgiver, luftkvalitet Det Økologiske Råd (+45) 22 81 10 27 karp@env.dtu.dk LUFTFORURENING 1) Gassen kvælstofdioxid (NO 2 ). - Primært fra\nMiljøstyrelsen den 27. oktober 2008\nMiljøstyrelsen den 27. oktober 2008 Bilag til Danmarks meddelelse om udsættelse af fristen for overholdelse af grænseværdier for PM 10 i Danmark i medfør af artikel 22 i direktiv 2008/50/EF I 2005 og 2006\nKilder til partikler i luften\nKilder til partikler i luften Seniorforsker Finn Palmgren og forsker Peter Wåhlin Afdeling for Atmosfærisk Miljø, Danmarks Miljøundersøgelser Frederiksborgvej 399, Dk 4 Roskilde, Danmark Introduktion Luftforurening\nLuft- og støjforurening i Søgaderne\nLuft- og støjforurening i Søgaderne Kåre Press-Kristensen Det Økologiske Råd Tlf. 22 81 10 27 kpk@env.dtu.dk Den næste times tid - Partikelforurening i Søgaderne - Støjforurening i Søgaderne - Forurening\nSundhedsskader fra små partikler i byluft\nSundhedsskader fra små partikler i byluft af Poul Bo Larsen 1, Steen Solvang Jensen 2 og Jes Fenger 2 I de seneste år har en række undersøgelser peget på en sammenhæng mellem partikelforurening og sundhedsbelastning\nLuftforurening med partikler\nMiljø- og Planlægningsudvalget (2. samling) MPU alm. del - Bilag 333 Offentligt MILJØstyrelsen 15. juni 2005 Industri & Transport 4034-0053 CLF/PBL/FPJ/MAG Luftforurening med partikler Miljøstyrelsen har\nHvordan vurderer Miljøstyrelsen effekten af partikelforurening\nHvordan vurderer Miljøstyrelsen effekten af partikelforurening Poul Bo Larsen Kontoret for Biocid- og Kemikalievurdering Miljøstyrelsen august 2001 Indledning Inden for det seneste 10-15 år har ny viden\nSundhedseffekter af Partikelforurening\nMiljø- og Planlægningsudvalget L 39 - Bilag 12 Offentligt Høring om SCR og Partikelfilterkrav d. 21.11.06 Sundhedseffekter af Partikelforurening Ved Steffen Loft, Institut for Folkesundhedsvidenskab, Københavns\nEmissions Teknologi. Lavmands A/S Emissions teknologi. >Project Proposal for Dennis Busses >17.02.2010. NON-Road Maskiner. Per Lavmand.\nKærup Parkvej 11-13 4100 DK 4100 Emissions Teknologi >Project Proposal for Dennis Busses >17.02.2010 Emissions teknologi NON-Road Maskiner Per Lavmand 1 kort Lavmands er en af Danmarks førende virksomheder\nFinn Palmgren Peter Wåhlin Ruwim Berkowicz Ole Hertel Steen Solvang Jensen Danmarks Miljøundersøgelser, Afdeling for Atmosfærisk Miljø\nFORELØBIG UDGAVE Partikelfiltre på tunge køretøjer i Danmark Luftkvalitets- og sundhedsvurdering Finn Palmgren Peter Wåhlin Ruwim Berkowicz Ole Hertel Steen Solvang Jensen Danmarks Miljøundersøgelser,\nLUFTFORURENINGENS INDVIRKNING PÅ SUNDHEDEN I DANMARK\nLUFTFORURENINGENS INDVIRKNING PÅ SUNDHEDEN I DANMARK Sammenfatning og status for nuværende viden Videnskabelig rapport fra DCE Nationalt Center for Miljø og Energi nr. 96 2014 AU AARHUS UNIVERSITET DCE\nLuftforurening fra krydstogtskibe i havn\nLuftforurening fra krydstogtskibe i havn Af seniorrådgiver Helge Rørdam Olesen og seniorforsker, ph.d Ruwim Berkowicz, Danmarks Miljøundersøgelser En undersøgelse fra 2003 pegede på, at krydstogtskibe\n14.06.2008. Ren luft til alle. - indsats over for luftforurening\n14.06.2008 Ren luft til alle - indsats over for luftforurening Forord Vi skal alle kunne trække vejret uden at bekymre os om udendørs luftforurening. Det gælder uanset, om vi bor på landet, i byen eller\nVurdering af luftkvalitet og sundhedseffekter\nKøbenhavns Kommune Vurdering af luftkvalitet og sundhedseffekter i forbindelse med en miljøzone i København Vurdering af luftkvalitet og sundhedseffekter i forbindelse med en miljøzoneordning i København\nLovgivning om emissioner fra skibe\nLovgivning om emissioner fra skibe Dorte Kubel Civilingeniør Miljøstyrelsen Industri Ansvarsområder: Emissioner fra køretøjer og skibe Brændstoffer til køretøjer og skibe Lovgivning om emissioner fra skibe\nBegrænsning af luftforurening fra trafik Hvor langt kan vi komme med kommunale virkemidler?\nBegrænsning af luftforurening fra trafik Hvor langt kan vi komme med kommunale virkemidler? Luftkvalitet i København i forhold til grænseværdier Virkemidler til nedbringelse af trafikforureningen Luftkvalitet\nMåling af partikelforureningen i Søgaderne\nMåling af partikelforureningen i Søgaderne Afrapporteret af: Kåre Press-Kristensen, Civilingeniør, Ph.D., HD(A) Det Økologiske Råd, Blegdamsvej 4B, 22 København N 1 Indledning Nærværende afrapportering\nSammenfatning Ellermann, T., Hertel, O. & Skjøth, C.A. (2000): Atmosfærisk deposition 1999. NOVA 2003. Danmarks Miljøundersøgelser. 120 s. Faglig rapport fra DMU nr. 332 Denne rapport præsenterer resultater\nVelfærds-økonomiske sundheds-omkostninger ved luftforurening. - el-regningen i et nyt lys. Prof. Mikael Skou Andersen DMU, Afd. for System-analyse\nVelfærds-økonomiske sundheds-omkostninger ved luftforurening - el-regningen i et nyt lys Prof. Mikael Skou Andersen DMU, Afd. for System-analyse Danmarks Miljøundersøgelser Danmarks Miljøundersøgelser:\nMålinger af ultrafine-partikler på udvalgte lokaliteter i Indre By og på Christianshavn\nMålinger af ultrafine-partikler på udvalgte lokaliteter i Indre By og på Christianshavn Miljøpunkt Indre By Christianshavn 216 Indhold Resumé... 3 Luftforureningens effekt på menneskers helbred... 3 Lovgivning\nPartikelredegørelse. Juni 2003. Frederiksholms Kanal 27 1220 København K e-mail: trm@trm. dk www. trm. dk ISBN: 87-91013-38-0\nPartikelredegørelse Partikelredegørelse Juni 2003 Udgivet af: Trafikministeriet Frederiksholms Kanal 27 1220 København K e-mail: trm@trm. dk www. trm. dk ISBN: 87-91013-38-0 Udarbejdet af: Trafikministeriet\nVejbelægningens indflydelse på stærkt trafikerede gadestrækninger i Danmark\nAARHUS UNIVERSITET Vejbelægningens indflydelse på partikelforureningen (PM1) på stærkt trafikerede gadestrækninger i Danmark Thomas Ellermann, Peter Wåhlin, Claus Nordstrøm og Matthias Ketzel Danmarks\nByens Grønne Regnskab 2012\nByens Grønne Regnskab 2012 Byens grønne regnskab 2012 Frederiksberg Kommune offentliggjorde i november 2004 for første gang et grønt regnskab for kommunen som geografisk område, kaldet Byens grønne regnskab.\nPartikelforurening i lufthavne - Sundhedsrisici og forebyggelse\nPartikelforurening i lufthavne - Sundhedsrisici og forebyggelse Kåre Press-Kristensen Seniorrådgiver, luftkvalitet Det Økologiske Råd (+45) 22 81 10 27 Karp@env.dtu.dk Luftforurening og arbejdsmiljø 8-10\nLuftforurening fra trafik, industri og landbrug i Frederiksborg Amt\nDanmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Luftforurening fra trafik, industri og landbrug i Frederiksborg Amt Faglig rapport fra DMU, nr. 503 [Tom side] Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet\nTrafikdage på Ålborg Universitet August Linie Køretøjsteknologi\nTrafikdage på Ålborg Universitet. 25.-26. August 2003 8. Linie Køretøjsteknologi Overvejelser fra regeringens arbejdsgruppe om partikelforurening af Torkil Eriksen, Trafikministeriet 1 Indledning På baggrund\nTrafikemissioner & atmosfæriske processer samt effekter på natur og sundhed\nTrafikemissioner & atmosfæriske processer samt effekter på natur og sundhed Ole Hertel, Sektionsleder og Seniorforsker Afdeling for Atmosfærisk Miljø Danmarks Miljøundersøgelser Århus Universitet Foredrag\naf motorvej syd om Odense VVM redegørelse Danmarks Miljøundersøgelser Faglig rapport fra DMU nr. 825\nLuftkvalitetsvurdering for udvidelse af motorvej syd om Odense VVM redegørelse Faglig rapport fra DMU nr. 825 AU 2011 Danmarks Miljøundersøgelser AARHUS UNIVERSITET [Tom side] LuFTkvalitetsvurdering FOr\nFå fingrene i en ansvarlig cement... for en klimavenlig produktion for et godt arbejdsmiljø\nFå fingrene i en ansvarlig cement... for en klimavenlig produktion for et godt arbejdsmiljø Ansvarlig på alle områder Aalborg Portland stræber konstant efter at udvise ansvarlighed til gavn for vores fælles\nCase study 1 Partikler fra flymotorer i Københavns Lufthavn\nCase study 1 Partikler fra flymotorer i Københavns Lufthavn Karsten Fuglsang, FORCE Technology, TINV Målekampagner udført for Københavns Lufthavne A/S i 2013-2014 af: Thomas Rosenørn, FORCE Technology\nTrafikdage på AUC 97. Civilingeniør Erik Iversen Miljøstyrelsen. Kommende EU-regulering om luftforurening fra motorkøretøjer (auto/olie-pakken)\nTrafikdage på AUC 97 Kommende EU-regulering om luftforurening fra motorkøretøjer (auto/olie-pakken) Civilingeniør Erik Iversen Miljøstyrelsen Kommende EU-regulering om luftforurening fra motorkøretøjer\nStoffers toksikologi og indeklimapåvirkning\nWorkshop om "Prioritering af Indeklimasager" Stoffers toksikologi og indeklimapåvirkning Prioriteringsniveauer for indeklimasager på kortlagte ejendomme Teknik og Administration nr. 2, 2010 Afdampningskriterier\nVurdering af de samfundsøkonomiske konsekvenser af Kommissionens temastrategi om luftforurening\nVurdering af de samfundsøkonomiske konsekvenser af Kommissionens temastrategi om luftforurening Afd. For Systemanalyse Afd. For Atmosfærisk Miljø Strategiens optimering Sigtelinien for scenarierne: Færrest\nNotat om grænseværdier for NO x og CO for naturgas- og gasoliefyrede. kw til 50 MW (indfyret effekt) JUNI 1999\nNotat om grænseværdier for NO x og CO for naturgas- og gasoliefyrede fyringsanlæg fra 120 kw til 50 MW (indfyret effekt) JUNI 1999 Udarbejdet af Knud Christiansen Akademiingeniør dk-teknik ENERGI & MILJØ\nIndledende vurdering af luftforureningen i Ribe Amt\nIndledende vurdering af luftforureningen i Ribe Amt Arbejdsrapport fra DMU nr. 165 Miljøministeriet Danmarks Miljøundersøgelser Indledende vurdering af luftforureningen i Ribe Amt Arbejdsrapport fra DMU,\nSammenfattende redegørelse af miljøvurdering af bekendtgørelse om miljøkrav for mellemstore fyringsanlæg\nNOTAT Miljøteknologi Ref. HEIRA Den 1. november 2017 Sammenfattende redegørelse af miljøvurdering af bekendtgørelse om miljøkrav for mellemstore fyringsanlæg Direktiv om begrænsning af visse luftforurenende\nEuropaudvalget 2007 KOM (2007) 0018 Bilag 2 Offentligt\nEuropaudvalget 2007 KOM (2007) 0018 Bilag 2 Offentligt Miljøstyrelsen 1. marts 2007 Industri og Transport MST/DK; MIM/VIBEJ Miljøministeriet Miljøpolitisk område, EU-Koordinationen DEP-251-00008 GRUNDNOTAT\nHELBREDSEFFEKTER AF LUFTFORURENING\nHELBREDSEFFEKTER AF LUFTFORURENING Jakob Bønløkke, læge, Ph.D. enter of Energy, Environment & Health Miljø- og Arbejdsmedicin Folkesundhed Aarhus Universitet Kilder Komponenter: Gasser - partikler Helbred\nPartikelfiltre på tunge køretøjer\nPartikelfiltre på tunge køretøjer Rapport fra arbejdsgruppen til belysning af mulighederne for at fremme udbredelsen af partikelfiltre til lastbiler og busser i Danmark. Trafikministeriet Færdselsstyrelsen\nForslag til folketingsbeslutning om bedre miljøzoner\n2008/1 BSF 54 (Gældende) Udskriftsdato: 12. januar 2017 Ministerium: Folketinget Journalnummer: Fremsat den 28. november 2008 af Ida Auken (SF), Pia Olsen Dyhr (SF), Steen Gade (SF), Anne Grete Holmsgaard\nVurdering af partikler i udeluft\nVurdering af partikler i udeluft Vurderet af: Miljø- og Energiministeriets og Sundhedsstyrelsens arbejdsgruppe for udendørs luftforurening Status pr. august, 2000. 1 Forord I 1998 tog Sundhedsstyrelsen\nHvad er et godt indeklima? Indeklima som begreb og i praksis Lars Gunnarsen Statens Byggeforskningsinstitut, Aalborg Universitet\nPræsentation ved konference om udvikling af det almene byggeri 13. juni 2012 Hvad er et godt indeklima? Indeklima som begreb og i praksis Lars Gunnarsen Statens Byggeforskningsinstitut, Aalborg Universitet\n3.1 Udledninger fra transportsektoren\nMiljø og trafik 36 Miljø og trafik 3. Miljø og trafik Flere niveauer af miljøpåvirkning Transport bidrager til belastning af miljøet på flere niveauer: støj- og lugtgener, landskabspåvirkning, færdselsårer\nEmission og teknologi 27. maj 2015\nEmission og teknologi 27. maj 2015 Lone Otto Teknisk Rådgivning lot@fdm.dk Agenda Luftforurening partikler. Syns- og emissionstest. Euronormer. Miljø plaketter og miljøzoner i byer. Udfordring med nyere\nDatakvalitet. Regnskabet indeholder data for: CO 2 -udledning Elforbrug Varmeforbrug Gasforbrug Affald Vandforbrug Luftforurening Støj\nByens Grønne Regnskab 2013 Byens grønne regnskab 2013 Frederiksberg Kommune offentliggjorde i november 2004 for første gang et grønt regnskab for kommunen som geografisk område, kaldet Byens grønne regnskab.\nFrederiksberg Energi A/S vindmøller ved Næstved\nByens Grønne Regnskab 215 Frederiksberg Energi A/S vindmøller ved Næstved Byens grønne regnskab 215 Frederiksberg Kommune offentliggjorde i november 24 for første gang et grønt regnskab for kommunen som\nLuftkvalitetsplan for kvælstofdioxid (NO 2 ) i København/Frederiksberg, Aarhus og Aalborg. - Renere luft i byerne. Miljøstyrelsen\nLuftkvalitetsplan for kvælstofdioxid (NO 2 ) i København/Frederiksberg, Aarhus og Aalborg - Renere luft i byerne Miljøstyrelsen Februar 2011 1 Indholdsfortegnelse 1. Forord... 3 2. Sammenfatning... 4 3.\nUdviklingen i luftkoncentrationen af svovldioxid i Danmark set i forbindelse med svovlreduktion i skibsbrændstof\nUdviklingen i luftkoncentrationen af svovldioxid i Danmark set i forbindelse med svovlreduktion i skibsbrændstof Notat fra DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Dato: 27. oktober 2016 Thomas Ellermann\nVurdering af partikelforureningens og dieselpartiklers sundhedsskadelige effekter\nVurdering af partikelforureningens og dieselpartiklers sundhedsskadelige effekter Miljøministeriets og Sundhedsstyrelsens arbejdsgruppe for udendørs luftforurening april 2003 Forord I 1998 tog Sundhedsstyrelsen\nMuligheder for miljøforbedringer af dieselkøretøjer Sektionsleder Ken Friis Hansen, DTI Energi/Motorteknik. Baggrund\nMuligheder for miljøforbedringer af dieselkøretøjer Sektionsleder Ken Friis Hansen, DTI Energi/Motorteknik Baggrund I Sundhedsmæssig vurdering af luftforurening fra vejtrafik (Miljøprojekt 352, Miljøstyrelsen,\nLuftforurening. Lise Marie Frohn Seniorforsker, Fysiker, Ph.D. Danmarks Miljøundersøgelser. lmf@dmu.dk. Danmarks Miljøundersøgelser Aarhus Universitet\nLuftforurening Lise Marie Frohn Seniorforsker, Fysiker, Ph.D. Danmarks Miljøundersøgelser lmf@dmu.dk Oversigt Hvad er luftforurening? Hvordan kvantificeres luftforurening? - målinger - modeller Grænseværdier\nLuft- og støjforureningen på Østerbro. Kåre Press-Kristensen Seniorrådgiver, luftkvalitet Det Økologiske Råd\nLuft- og støjforureningen på Østerbro Kåre Press-Kristensen Seniorrådgiver, luftkvalitet Det Økologiske Råd karp@env.dtu.dk www.ecocouncil.dk Luftforurening Trafikal luftforureningen øger risikoen for:\nAfrapportering fra workshop om input til den miljøteknologiske handlingsplan spor om luftforurening.\nNotat Miljøteknologi J.nr. Ref. RASBO/MTH 7. februar 2011 Afrapportering fra workshop om input til den miljøteknologiske handlingsplan spor om luftforurening. Sted: Eigtveds Pakhus; København; fredag den\nTitel: Partikelfiltre til biler. Forfatters titel: Diplomingeniør. Navn: Peter Jessen Lundorf\nTitel: Partikelfiltre til biler Forfatters titel: Diplomingeniør Navn: Peter Jessen Lundorf Ansættelsessted: Center for Grøn Transport - Trafikstyrelsen Trafikdage på Aalborg Universitet 2010 ISSN 1603-9696\nISO En guide til den nye standard for luftfiltrering.\nISO 16890 En guide til den nye standard for luftfiltrering. Leadership in Filtration ISO 16890 Den nye standard for klassificering af luftfiltre. Partikler findes i mange forskellige størrelser mange af\nSammendrag af Luftforurening i Europa 1997\nSammendrag af Luftforurening i Europa 1997 Omslag: Joy Raun Grafisk Design Tryk af omslag: Interprint A/S Foto på omslag: Gerth Hansen Biofoto Bemærk Indholdet af denne rapport afspejler ikke nødvendigvis\nNotat om metaller og beregning af skorstenshøjder for affaldsforbrændingsanlæg og kulfyrede\nNotat om metaller og beregning af skorstenshøjder for affaldsforbrændingsanlæg og kulfyrede anlæg Brøndby, 9. november 2012 Knud Christiansen 1 Baggrund Ved beregninger af skorstenshøjder for især affaldsforbrændingsanlæg\nStatus for det europæiske auto/olie-program\nTrafikdage på AUC 99 Status for det europæiske auto/olie-program Specialkonsulent Erik Iversen Miljøstyrelsen Status for det europæiske auto/olie-program 1. Baggrund Ved Trafikdage på AUC i 1995, 1997\nPartikelfiltre til dieselkøretøjer\nPartikelfiltre til dieselkøretøjer Baggrund Partikler fra køretøjer, specielt dieselkøretøjer, udgør det største trafikskabte miljøproblem i byerne. En af de mest lovende tekniske løsninger til reduktion\nKonsekvenser for folkesundheden ved skift fra diesel til biodiesel i Danmark\nKonsekvenser for folkesundheden ved skift fra diesel til biodiesel i Danmark Effects on public health by the exchange of diesel with biodiesel in Denmark Gruppe: 10, hus: 13.1 Gruppemedlemmer: Emil Tikander,\nPurefi A/S. Reduktion af NOx ved hjælp af diesel. Purefi A/S, Rugmarken 37, 3520, Farum, Denmark - www.purefi.dk 1\nPurefi A/S Reduktion af NOx ved hjælp af diesel Purefi A/S, Rugmarken 37, 3520, Farum, Denmark - www.purefi.dk 1 Om Purefi Purefi A/S blev etableret i februar 2003. Purefi har udelukkende fokus på emissionsreducerende\nI lovforslaget er det nævnt, at miljøministeren fastsætter nærmere regler\nBilag 1 Teknik- og Miljøforvaltningen Miljøkontrollen NOTAT 14. juli 2006 Høringssvar om lovforslag om miljøzoner Journalnr. 001264-462209 Birte Busch Thomsen Miljøstyrelsen har den 28. juni 2006 fremsendt\nInterventionsstudier: Hvordan kan indeklimateknologi hjælpe beboerne til at opretholde et godt indeklima Hvordan kan vi skabe et bedre samspil mellem beboerne og teknologien? Lars Gunnarsen Statens Byggeforskningsinstitut


Mindeord: Poul-Erik Jensen | Mindeord | stiften.dk\nTidligere borgmester, fhv. minister Thorkild Simonsen, Aarhus, skriver følgende mindeord om tidl. stadsdirektør Poul-Erik Jensen, Aarhus Kommune:\nMed tidligere stadsdirektør Poul-Erik Jensens død har vi mistet et fyrtårn og en rollemodel blandt administrative chefer i den kommunale verden. Personligt har jeg mistet en altid velforberedt, yderst kompetent og loyal rådgiver, der altid stod til rådighed i min tid som rådmand og borgmester, samt ofte også når det drejede sig om mit hverv som formand for Kommunernes Landsforening.\nHertil kommer, at der, efter at han var gået på pension, også blev trukket på hans viden og evne til at analyse komplekse problemer. Det skete, da jeg blev anmodet om som mægler at få de sidste brikker til at falde på plads i forbindelse med den seneste kommunalreform.\nPoul-Erik Jensen var den centrale administrative kraft, der dristigt, men målrettet og stabilt, havde en afgørende indflydelse på, at storbysamfundet Aarhus gennem de seneste 20-30 år har udviklet sig markant.\nPoul-Erik Jensen repræsenterede en ny type embedsmænd, der satte nye rammer for, hvad der er den administrative kommunale chefs vigtigste opgaver. Han så muligheder frem for begrænsninger. Han prioriterede åbenhed frem for lukkethed. Han stod for samarbejde - også hvor det kunne være svært at få parterne til at finde hinanden. Han kunne bevare fokus på de væsentligste udfordringer og dermed skære ind til benet.\nBlandt politikere og blandt mange forenings- og organisationsledere i Aarhus Kommune vil Poul-Erik Jensen blive husket for sin altid åbne og sikre rådgivning, når han blev spurgt til råds. Man gik ikke forgæves.\nBlandt medarbejdere og ledere var Poul-Erik Jensen kendt som en forbilledlig arbejdskapacitet. Han havde en veludviklet sans for at få dygtige folk på alle poster. Han viste tillid og gav ofte lang snor, idet han forventede, at alle levede op til deres ansvar. Han var ofte den, der opfordrede til at betræde nye stier, når udviklingen syntes langsom.\nHan vil bl.a. blive husket for sit store engagement i forbindelse med opførelsen af Musikhuset, for udformningen af den strategiske erhvervs- og beskæftigelsesfremmende indsats, for samarbejdet med nabokommunerne og for etableringen af Aarhus-kontoret i Bruxelles. Fundamentet for Stadions udvidelse og modernisering samt det spektakulære Aros Kunstmuseum bærer også hans fingeraftryk.\nMen for netop at kunne bruge kræfterne på at sikre kommunens og hele bysamfundets udvikling sørgede Poul-Erik Jensen om nogen for, at der var styr på kommunens økonomi. Det skete ikke mindst gennem fremsynet budgetlægning - og om nødvendigt - via de såkaldte sparekataloger.\nPoul-Erik Jensen mestrede den svære kunst - i tæt og fortrolig dialog med politikere og andre interessenter - at bidrage til, at der blev skabt blivende løsninger til gavn for kommunen.\nI kraft af hans sikre fornemmelse for, hvordan fremtiden skulle se ud for Aarhus og Østjylland, kunne jeg sammen med magistraten og byrådet og sammen med erhvervskontaktudvalget med fast mæle argumentere for de beslutninger og investeringer, der skulle skabe fremdriften.\nHans fritid var sparsom. Dog fik han læst adskillige bøger, især om historiske emner. Foldboldsporten nød han - også som aktiv. I en årrække var han fritidssejler, ligesom han var en habil bridge-spiller. I de senere år var han meget optaget af at finde og samle svampe.\nPoul-Erik Jensen efterlader sig tre børn samt børnebørn.\nVi vil savne de mange, gedigne og nyskabende egenskaber samt den seriøsitet, Poul-Erik Jensen stod for. Vi vil savne hans positive nysgerrighed. Men især vil vi altid med taknemmelighed huske ham for hans ildhu, hans loyalitet og de mange store resultater, han har været med til at skabe.\nOg så vil vi altid huske hans kvikke og præcise replikker, der ofte var ledsaget af et afvæbnende smil.\nÆret være Poul-Erik Jensens minde.


2018 Fiat 500X Pop Star Special Edition anmeldelse - Anmeldelse, Januar 2022\n2018 Fiat 500X Pop Star Special Edition anmeldelse\nDa 500X først ramte markedet i Australien, var det kompakte SUV-segment ikke i nærheden så konkurrencedygtigt som det er nu. Dette segment i 2018 er et meget anderledes boldspil.\nMed en stadigt stigende liste over indstillinger inden for 2WD lille-SUV-sæt, er Fiat 500X Pop Star isn & # x2019; t nødvendigvis det første valg, der tænker på i lyset af konkurrence fra alle verdenshjørner.\nJeg kørte 500X ved dens internationale lancering i Italien tilbage i marts 2015 & # x2013; Jeg ved, hård spille den ene. Ikke længe efter tilbragte jeg en måned bag rattet i den rækkevidde AWD-variant på ferie & # x2013; også i Italien. Jepp, endnu en hård måned på vejen. På det tidspunkt troede jeg, at 500X havde potentialet til at påvirke et segment, som ikke må se det virkelig var spændende i Australien.\nSiden da har producenter imidlertid strømmet til det kompakte SUV-segment i mange mennesker, med meget mere spændende tilbud, stærkere værdi for pengene og mere standardudstyr end nogensinde før. Se Toyota's C-HR som blot et eksempel. Helt uden karakter for en producent, der siges at være & # x2018; kedelig & # x2019;.\nDen ekstra konkurrence har fuldstændigt ændret spillet. Det betyder, at selvom 500X forbliver en af de mest stilfulde kompakte SUV'er & # x2013; takket være det nu ikoniske 500 design-fælles & # x2013; appellen til købere er ikke så enkel i 2018.\nDerudover kommer 500X i 2WD nu i et af to spec-niveauer, hvilket holder tingene relativt enkle. Der & # x2019; er 1.4 Pop, der starter fra $ 26.000, og derefter 1.4 Pop Star, standard med automatisk, startende fra $ 32.000.\nDer er dog $ 32.990-specialudgaven af den Pop Star-kvalitet, som vi har her. Udover Pop Star & # x2019: s standardkit har SE 17-tommer legeringshjul, et Beats Audio-system med seks højttalere, dobbeltzone klimakontrol AC, bagfra-kamera, nøglefri adgang og start, en fuld pakke med sikkerhedsindeslutninger, aktiv cruise control, automatiske forlygter og vinduesviskere, satellitnavigation, læderbeklædning og elektriske forsæder. Det undgår også & # x2018; korrekt & # x2019; SUV-udstyr ved hjælp af et pladsbesparende reservehjul.\nGennemgang 3. november 2019 2020 Hyundai Venue Go anmeldelse… Indlæser ... Nyheder for 16 timer siden Video: Porsche og LucasFilm afslører samarbejdsmæssigt Star Wars-skibsdesign ... Anmeldelse 16 timer siden 2019 Lexus ES300h F Sportanmeldelse ... Nyheder 20. august 2018 2015-18 Fiat 500X tilbagekaldt ... Nyheder 28. august 2018 2019 Fiat 500X ansigtsløftning afsløret ... Vis mere\nJeg synes virkelig, at den eksterne styling stadig er en vinder. Glem ikke, dette køretøj kom ind i et segment, der blev kritiseret for at være stødig og kedelig. Selvom det er en sammenkoblet SUV på næsten enhver måde, er det stadig uden tvivl en Fiat 500 med hensyn til udseende, og den søde tærte frontend fungerer især godt i SUV-form. Enhver, der elsker udseendet på Fiat 500, men ser på SUV-segmentet, vil tynge hen mod stylingen af 500X.\nNogle mennesker vandt & # x2019; t som den udvendige styling, og det er fint & # x2013; de kan sandsynligvis ikke lide 500 heller. Hvis du alligevel går ind i den lille italienske luge, og du har brug for en SUV, er 500X rettet mod dig.\nKabinen er ligeledes en præcis & # x2013; af slags & # x2013; af de mindre 500. Der er den velkendte farvekodning, switchgear og betjeningsorganer, rattet og den generelle atmosfære. Den højere kørestilling forringer ikke & # x2019; kahyttens retro funkiness, og det føles også luftigt nok til hvad der er en lille klasse af køretøjer.\nMens Apple CarPlay og Android Auto begge fungerer godt nok, og forbindelsen er pålidelig, fungerer CarPlay inden for en mærkelig, skrumpet version af skærmen og ser ikke så tiltalende ud, som den ellers kunne have på grund af den. Android Auto er en meget mere naturlig pasform, og Apple CarPlay-brugere har ret til at føle sig lidt flået.\nHonda eng 2015 anmeldelse\nBerøringsskærmen fungerer godt og er lydhør, og vi kan lide den proprietære satellitnavigation med hensyn til nøjagtighed og respons. Grafikken i sig selv er dog grundlæggende, så systemet ser ud til at være en generation, der er ældre end det er. Men det fungerer, og det er den vigtigste ting.\nDet tykke ratt med anstændige betjeningselementer er en glæde at bruge dag til dag, og der er også et godt forhold mellem sædeposition og rattets vinkel. HVAC-kontrolelementerne er alle pænt synlige og let at træne hurtigt.\nGenerelt er FCA's UConnect-system et godt system, der fungerer klart og er pålideligt, når det først er tilsluttet. På trods af dette gør den lille fast ejendom, der er dedikeret til selve skærmen, grænsefladen en smule mere fiddlier end den skal være. Men af afgørende betydning forblev klarhed og kvalitet på telefonopkald pålidelige.\nDen høje kørestilling, som jeg nævnte før, betyder, at kørestilling og synlighed er begge over gennemsnittet for segmentet, med masser af rækkevidde både for og bag. Sæderne er komfortable, og hovedrummet er også fremragende. Den lodrette måde, sæderne er konfigureret på, betyder, at du har lyst til, at du sidder pæn og høj, og der & # x2019; s benrum til voksne i anden række.\nDen anden række er rummelig nok til voksne, så længe du ikke har superhøje beboere foran. Der er dog ingen AC-ventilationsåbninger eller forbindelser, og det er en faktor for dem af jer med børn og deres enheder på længere vejture.\nOpbevaringspladsen er lidt mere rummelig, end du forventer også, med 350 liter der tilbydes med den anden række i brug. Som reference er det mere lagerplads end den segmentfavoritt Mazda CX-3. Du kan folde den anden række ned og forsædet fremad om nødvendigt for at rumme længere genstande som et surfbræt. Det flade gulv er smart i bagagerummet, og der er også en lys bagud der, men ingen stikkontakt.\nGenerel opbevaring er ikke i stand til at vinde nogen priser, med fire cupholders og små flaskeholdere i bagdørene til passagerer på bagsædet. Større flasker vil stuve inden i dørlommerne foran, men for en livsstilsfokuseret SUV i den indre by ønsker vi & # x2019; at se mere plads, der stilles til rådighed.\n1,4-liters motoren & # x2013; isoleret i det mindste & # x2013; skulle være en sjov lille ting. Det giver 103kW og 230Nm, men det er den seks-trins dobbelte koblingsautomat, der lader siden ned. Parringen af de to gør virkelig ikke & # x2019; den ellers sjove firecylindrede motor nogen som helst favoriserer.\nNogle af problemerne afspejles i kørslen, men brændstofeffektiviteten i et så lille køretøj er også et problem. ADR-kravet er 7,0L / 100 km på den kombinerede cyklus, og alligevel kunne vi kun få gennemsnittet ned til 11,8L / 100 km efter en uges test i Sydney. Mens den næsten 5,0L / 100 km-afvigelse isolerer sig, er næsten 12L / 100 km for meget for en kompakt SUV. Især hvis du appellerer til købere med stramme budgetter.\nSom opfølgning havde vi nøjagtigt det samme køretøj booket på vores Melbourne-kontor, hvor vi registrerede 9,3 L / 100 km med ca. 270 km for det meste bykørsel, mod et officielt tal på 7,2 L / 100 km på den urbane testcyklus.\nStop / start fungerer i orden, men det kan være langsomt at reagere, og den førnævnte gearkasse ser ud til at udvise mange af de dårlige egenskaber ved en manual (rullende tilbage ved start) og ingen af de gode egenskaber ved en bil. Det kan være langsomt at aktivere, når du f.eks. Skal udføre en hurtig tre-punkts drejning eller vende park. Mens den slags opførsel er noget, du kan lære at køre rundt i, er det irriterende i byen.\nDe irritationer, vi opdagede med transmissionskrukken med det faktum, at den samlede størrelse, styringen og synligheden gør det næsten perfekt til at løbe rundt i byen. Motoren svigtes også af transmissionen, og jeg regner med, at motoren ville være en meget bedre oplevelse, der matcher en mere kapabel transmission.\nStyring og bremser er begge par til løbet i segmentet, men vi regner med, at turen på 215 / 55R17 Goodyear-dæk var for fast til arbejdsopgaver i hele byen. Det er endnu mere relevant med vores dårlige byvejsnet. Det bliver kedeligt, men vi føler behov for at kalde SUV'er, der kører alt for fast. Sportsbiler, ja. SUV'er, nej tak. En blødere, mere kompatibel tur giver meget mere mening.\nSikkerhed er tilgodeset med syv airbags, alle de sædvanlige elektroniske hjælpemidler samt advarsel om kollision fremad, autonome nødbremsning fremad, blindpladsovervågning, bagvedkrydsningsalarm, bane-stop-hjælp og advarsel om bane-afgang. 500X får en fuld femstjernet ANCAP-crash-rating.\nDer er en 3-års garanti / 150.000 km garanti samt vejhjælp i samme tidsramme. Service er påkrævet hver 12. måned eller 15.000 km, men underligt er der ingen serviceplan for maksimal pris for 500X.\nOprindeligt trukket til 500X ved sin styling og charmefølelse, er jeg klar over, at transmissionen især og det tunge brændstofforbrug gør det til en udfordring for 500X at konkurrere i et så hårdt segment. Det er stadig et levedygtigt alternativ, men det vil appellere mere til dem, der leder efter en følelse af individualitet i samme / samme segment.\nAlfa Romeo Mito anmeldelse\nsubaru liberty front lip\nmærke 8 gti\nFord Fiesta transmission problemer


Gør noget ved søvnløshed - Kroghs Forlag\nPosted on 25. december 2018 3. december 2018 by krogh\nEfter en lang og travl dag har man brug for at slappe af. For det er kun hvis man slapper ordentligt af, at man kan bearbejde al den information man har fået, alle de ting man har lavet og alle de indtryk man har oplevet. Derfor kan det have store konsekvenser hvis ikke man kan slappe af da det gør, at man ikke når at bearbejde de mange indtryk. Det vil også gøre, at man slet og ret ikke er frisk til dagen efter. Derfor bør man gøre noget ved det hvis man meget ofte oplever søvnproblemer. Mange mennesker går dagligt rundt og er trætte fordi de slet og ret ikke sover ordentligt. Der er dog ofte forskellige ting man kan gøre for at komme af med sin søvnløshed. Det er ikke muligt at sige, at der er en enkelt ting man kan gøre. Derimod er det meget individuelt da alle folk selvfølgelig er forskellige så hvis ikke du ved hvorfor du kan sove kan du starte med at få professionel hjælp, som der heldigvis er meget af.\nSøvnproblemer kan ofte afhjælpes\nMange mennesker går i seng og har dårlige nætter i mange år før de finder ud af, at man kan gøre noget. Det er nemlig ikke noget, som man nødvendigvis behøver at leve med hele livet. Der er visse ting man kan gøre og mange af disse ting har noget med helbredet at gøre. For jo bedre helbred man har, jo bedre kan man sove. Så af og til kan søvnproblemer slet og ret skyldes, at man ikke er sund nok. Her bør man gøre hvad man kan for at få motion og god kost. Det er nemlig de to vigtigste ting når det kommer til at være sund og rask.\nNår det kommer til kosten er det vigtigt, at den er varieret. Den bør være fyld af vitaminer, og så bør man ikke spise alt for fed kost. Derudover bør man også undgå at spise for meget sukker da det kan gøre, at ens blodsukker er for højt når man skal sove. En anden ting man skal være opmærksom på er, at man skal spise varieret. Sørger man for at spise varieret kan man ofte undgå søvnløshed. Også motion er meget vigtigt hvis man ønsker at undgå søvnproblemer. En tur i svømmehallen vil for eksempel ofte gøre, at man sover godt da man er udmattet efter at bruge kroppen aktivt i længere tid.\nLæs mere om hvordan du kan afhjælpe problemet i denne artikel på chart.dk\nUndgå kaffe ved søvnproblemer\nSkal man sove godt er det vigtigt, at man ikke drikker for meget kaffe i løbet af dagen. Det kan nemlig gøre, at man ikke kan sove. At drikke en koffeinholdig drik som kaffe gør, at kroppen er mere vågen og det gør, at man kan holde sig vågen i længere tid. Hvis man lider af søvnløshed bør man derfor holde sig til morgenkaffen og ikke drikke kaffe efterfølgende. På den måde kan man af og til hindre en dårlig nats søvn. Det er dog ikke alle søvnproblemer der kan afhjælpes på den måde, men det kan være en god start


Magnum Hotel Union City (Tennessee) - Sammenlign Hotelpriser Union City Vi bruger cookies til at levere vores services. Ved at fortsætte med at bruge vores hjemmeside accepterer du vores cookiepolitik. For flere informationer tryk her\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i USA > Hoteller i Union City > Magnum Hotel Union City (Tennessee)\nMagnum Hotel Union City (Tennessee)1400 Vaden Ave, Union City , USA Vis kort\nMagnum Hotel Union City (Tennessee): Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 2 stjerner i Union City , USA.\nMed en beliggenhed i Union City , byder Magnum Hotel Union City på indkvartering til god pris.Værelserne på hotellet har eget badeværelse, walk-in skab og køleskab. Samtlige værelser er indrettede med telefoner, varme og strygefaciliteter.Gæster kan starte dagen ud med morgenmad som blivet servet hver dag på Magnum Hotel Union City.Gæster i bil kan besøge Martin og Woodland Mills som begge er 30 minutters køretur fra hotellet. Der er 5 minutters kørsel til Confederate Monument.\nGenerelKøleskab, Kabel-/satellit-tv, Mikroovn, Tv, Brusebad, En suite, Privat badeværelseAktiviteterGolfbaner, Bad/badekarAndenPrivat toilet\nBrugere, som kiggede på Magnum Hotel Union City (Tennessee) kiggede også på disse 2 stjerner Union City hoteller:\nGenerel vurdering: 3.72/10Rengøring: 4.58/10Service: 4.83/10Udstyr: 4.07/10Beliggenhed: 6.28/10Mad: 3.7/10Værelser: 3.83/10baseret på 31 anmeldelser\nNærmeste hotellerSuper 8 Union City Tn


Ledere kan forhandle egen løn hvert år! | Lederforeningen, DSR\nLederforeningen » Nyheder og medier » Ledere kan forhandle egen løn hvert år!\nLedere kan forhandle egen løn hvert år!\nGennem de seneste ti år er der flere og flere ledere, hvis lønudvikling sker gennem individuelle forhandlinger. Du kan forhandle din løn hvert år. Lederforeningen hjælper dig!\nMange af os glemmer det, eller synes måske, at der er andre ting, der lige skal ordnes først. Men dermed ender du med at snyde dig selv for en helt rimelig regulering af din løn. Og du skal som hovedregel selv tage initiativ til den årlige regulering.\n- Det er et naturligt tidspunkt på året at bede om den årlige lønsamtale nu i forårsmånederne. Som medlem i lederforeningen har du også adgang til sparring med din ledelseskonsulent. Det er en del af dine mange fordele i dit medlemskab, fortæller Lederforeningens formand, Irene Hesselberg.\nTo veje til højere lederløn\nDer er to versioner af, hvordan den individuelle lønudvikling sker:\nDen ene version er, når du som leder selv anmoder din nærmeste leder/chef om en individuel lønsamtale – og selv forhandler.\nHer kan du som sagt få lønsparring med din ledelseskonsulent i Lederforeningen. En lønsparring foregår som en telefonsamtale, hvor du bliver klædt på med argumenter, inden du skal til selve lønsamtalen med din chef.\nAlternativt kan det være en fordel at samle dine lederkolleger til en fælles sparring. Vi kommer gerne fra Lederforeningen til et lønudvikling- og forhandlingsmøde med dig og dine kolleger, så der kan komme gang i en proces. Vi har rigtig gode erfaringer med at afholde disse fælles forberedelsesmøder.\n- Det kan også være i denne forbindelse, at der skal ses på en overordnet forhåndsaftale, hvis I hver især ikke kommer igennem med lønsamtaler hos nærmeste leder. Desværre ser vi nemlig alt for mange steder, at arbejdsgiverne gerne vil den lokale og individuelle lønudvikling, men har ”glemt” at lægge forhandlingskompetence ud til de nærmeste ledere. Det betyder, at det så bliver svært at forhandle den personlige lønregulering. Det arbejder vi i Lederforeningen derfor på at ændre de pågældende steder, forklarer Irene Hesselberg.\nDen overordnet forhåndsaftale om ledernes lønforhold forhandles af Lederforeningen med din arbejdsgiver, og giver så at sige en god platform for, at du så efterfølgende forhandler et personligt tillæg oven i den generelle forhåndsaftale.\nDen anden version af individuelle lønforhandlinger er, når din leder/chef har indstillet en række ledere til et løntillæg eller engangsbeløb - og gerne vil forhandle med Lederforeningen.\nSå indkalder vi dig og dine lederkolleger til et såkaldt ”løndrøftelsemøde” i Lederforeningen med foreningens lederkonsulenter. Sammen finder vi så ud af, om vi også skal påvirke processen, så I selv kan deltage ved disse samlede forhandlinger med din arbejdsplads.\nUanset om du arbejder på en arbejdsplads, der praktiserer den ene eller den anden version, så har du ret til denne årlige lønsamtale.\nFå gode råd til, hvor du forbereder din årlige lønsamtale via Lederforeningens løn-univers HER!


TaHoma Tag kontrol over dit hjem Hvor du end befinder dig - PDF\nDownload "TaHoma Tag kontrol over dit hjem Hvor du end befinder dig"\n1 TaHoma Tag kontrol over dit hjem Hvor du end befinder dig\n2 Velbefindende betyder at dit hjem tilpasser sig din livsstil Med Tahoma er alt så nemt mellem mig og mit hjem! Med Tahoma får jeg adgang til en ny verden af hjemautomation: nemt, lettilgængeligt og opgraderingsbart. Med Tahoma er det mig som træffer beslutningerne: Jeg har kontrol over mit hjem! Jeg kan tilpasse min Tahoma ** Konfigurer mit hjem Jeg skaber en plan over hjemmet og navngiver alle io- og RTS-produkter (markiser, rullegardiner, persienner, screens, vinduesskodder, garageporte, belysning etc.). Jeg kan koble dem til de forskellige værelser i hjemmet. Skab mine scenarier Jeg vælger helt enkelt alle de enheder, som jeg vil styre samtidig (f.eks. et scenario som kører alle rullegardiner ned, lukker tagvinduer og tænder belysning ude og inde på samme tid). Scenario? Det handler om at programmere hjemmet for at gøre livet nemmere! TaHoma-grænsesnittet består af fire menuer til programmering og styring af alt udstyr i hjemmet - nemt og sikkert. Ved at programmere flere scenarier kan du sætte en række motordrevne produkter eller modtagere i bevægelse samtidig, på specifikke tidspunkter eller med et enkelt tryk på en knap. Med scenarier kan du skabe og genskabe dit favoritmiljø når du ønsker det. 2\n3 Jeg kan styre mit hjem i realtid Jeg kan styre alle io- og RTS-produkter i mit hjem Individuelt (markiser, rullegardiner, persienner, screens, vinduesskodder, garageporte, belysning etc.) Pr produktgruppe (f.eks. alle markiser). Gennem scenarier. Jeg kan i realtid se udstyrets eksakte stilling: solafskærmningen halvvejs nede, garageporten helt lukket. Gælder io-produkter Jeg kan programmere mine scenarier, så at de passer mig Uanset om jeg er hjemme eller ej, så kan mine scenarier aktiveres automatisk: Med Tahoma sparer jeg energi! Afhængigt af tidspunktet Jeg kan programmere mine scenarier, så at de aktiveres automatisk hver dag i uden, på et tidspunkt som jeg vælger. Eller jeg kan programmere forskellige tider på forskellige dage (jeg kan eksempelvis programmere et "god morgen-scenario" som starter kl mandag til fredag og kl i weekenderne). Afhængigt af sollyset Om sommeren kan solafskærmningen for eksempel aktiveres så snart solen når en forindstillet grænseværdi. Brug solsensoren som et skumningsrelæ til at tænde belysningen ude og inde. Om vinteren: Jeg kan programmere mine vinduesskodder til automatisk at lukke ved skumringstid, som en ekstra isolering for mine vinduer, hvilket indebærer op til 10% besparelser på varmeomkostningerne.* Om sommeren: Solsensoren regulerer automatisk mine markiser, screens og rullegardiner. På den måde kan jeg holde huset svalt, også når jeg ikke er hjemme. Desuden kan jeg sænke indendørstemperaturen med op til 9 C med naturlige midler. *Physibel-studie udført for den europæiske solafskærmningsorganisation (ES-SO) i Bruxelles. ** Tahoma er kompatibel med alt udstyr som indeholder io-homecontrol -teknologi, samt med RTS-produkter (Radio Technology Somfy ). io-homecontrol er en kommunikationsprotokol, som deles af en række større varemærker, hvis produkter efterhånden udvikles til at omfatte denne protokol. I dag kan du allerede styre markiser, screens, udvendige persienner, tagvinduer, låger, garageporte, yderdørens lås, belysning og elektriske apparater. I morgen vil du også kunne styre alarm, varme, luftkonditionering og mere... 3\n4 Tryghed indebærer at jeg kan håndtere uventede hændelser, hvor jeg end be Med Tahoma er alt så trygt mellem mig og mit hjem! Hvor jeg end befinder mig, så er jeg altid i kontakt med mit hjem, da jeg kan fjernbetjene det. Hvor jeg end er, så kan jeg kontrollere udstyret i mit hjem Jeg kan håndtere alt udstyr i mit hjem fra kontoret (via min PC) eller til og med på rejsende fod (via en smartphone eller en surfplade med Internettilslutning). Jeg kan når som helst kontrollere tilstanden af et bestemt udstyr i realtid - åben eller lukket, til eller fra - og gribe ind ved behov. Gate Gate Roller blin.. Roller blind Light Light Gate TV room blind Entry light 4\n5 Supervision OK OK pour tous Annuler Tableau de bord Favoris 100% finder mig Hvor jeg end er, så kan jeg kontrollere, at mine instruktioner er blevet gennemført på korrekt måde Alt er under kontrol takket være kontrolpanelet. > Storm på vej? Fra min mobil kan jeg tjekke om markisen på mit udested er løftet up - og lukke tagvinduerne på samme tid. Jeg ved at mine instruktioner er udført korrekt. Terrace... Terrace awning Terrace Awning Window Window Bedroom window 2 Jeg kan også kontrollere, at de programmerede foranstaltninger har virket som de skal. Gælder io-produkter Lock the entry door :00 History In progress Scheduled > Hvad sker der, hvis min datter taber sin nøgle? Jeg kan åben døren for hende med bare et par klik på min mobil. Desuden får jeg straks en bekræftelse på at hun er i sikkerhed inde i huset. Door lock Door lock Door lock Close all the roller shutters :30 Open the roller shutter :00 > Jeg kan være sikker på at huset er ordentligt sikret Fra min mobil tager det kun nogle sekunder at kontrollere at vinduesskodderne, yderdøren og garagen er ordentlig lukket. Så jeg behøver ikke længere at gå en kontrolrunde omkring hele huset! Roller shut... Roller shutter Shutter bedroom 1 Garage... Garage door Gate 5\n6 Det her behøver du at vide om TaHoma Tahoma består af to dele: En styreboks som er nem at installere Den bevirker at du nemt kan aktivere al udstyr i huset. Tahoma-boksen sender signalet til og fra dine solafskærmninger og radiomodtager. I hjemmet er din Tahoma-boks tilsluttet din router. Et abonnement Abonnementet giver dig adgang til det webbaserede Tahoma-grænsesnit. Der får du adgang til et sikkert, adgangskodebeskyttet HTTPS-websted. Tegn dit abonnement på Din installatør kan koble sig til boksen og udføre de indstillinger som kræves. Tahoma: hvordan virker det? 1. Du sender en instruktion via en computer, en surfplade eller en telefon, som er tilsluttet til Internettet. 2. Din instruktion modtages af en sikker server, som dirigerer den til Tahoma-boksen i dit hjem. 3. Denne boks sender derefter instruktionen til den aktuelle io-homecontrol -enhed eller RTS-enhed, som sender et retursignal * som bekræftelse. Boksen sender derefter dette signal tilbage til dig. Hele processen tager bare nogle millisekunder. * Gælder io-produkter Tahoma-boksen Somfykvalitet Betyder tryghed! Selv om jeg ikke er hjemme, kan jeg kontrollere at mine indstillinger er udført korrekt.* * Gælder kun udstyr som omfattes af radioteknologien i io-homecontrol. RTS-produkter kan stadig styres af surfpladen. Betyder kontrol! Jeg har altid kontrol over mit hjem: Jeg kan håndtere mit udstyr efter smag og behag og inaktivere automatiske scenarier når som helst. Somfys motorer er konstruerede og testede til at holde til tusindvis af cyklusser, også under ekstreme vejrforhold. Inden de installeres i dit hjem, testes 100 % af Somfys produkter på produktionslinjen. Somfy garanterer sine produkter i fem år for sine installatør- og producentkunder.\n7 På vej mod intelligente hjem med io-homecontrol, takket være forhold som bygger på enkelhed Udvendig persienne Tagvindue Indvendig vinduesafskærmning Yderdør Vinduesmarkise, Screens Belysning Alarm Opvarmning Pergola Luftkonditionering Vindue Markise på udested Garageport Låge Med io-homecontrol kan Somfy-produkter kommunikere og interagere med hinanden og med produkter fra andre store mærker inden for hjemudstyr. Hvad er io-homecontrol? io-homecontrol er den nye radiokommunikationsstandard for hjemudstyr. Somfy integrerer io-homecontrolteknologi i markiser, låger, garageporte og belysning samt i vinduesskodder. Somfy deler desuden denne teknologi med andre store mærker på hjemudstyrsmarkedet. Det intelligente hjem er nu inden for rækkevidde og er nemt at bruge io-homecontrol er nemmere og billigere at installere, lettere at opgradere når behovene ændres og giver en garanteret kompatibilitet i lang tid mellem forskellige produktfabrikater i byggebranchen. Ved at vælge io-motoriserede produkter kommer dit hjem til at være "io-ready" allerede fra starten Med garanteret kompatibilitet kan tilføje udstyr hen ad vejen: Alle nye "io-produkter" integreres automatisk i systemet. io-homecontrol -partnere Din io-homecontrol installation med 4 ord To-vejs En kommunikativ installation: io-homecontrol gør det muligt at udveksle information mellem styreenheder, automatiserede systemer og motorer og tillader genkobling i realtid, hvilket gør installation, brug og vedligeholdelse nemmere og sikrere. Multi-frekvens Pålideligere overførsel: io-homecontrol skanner tre radiofrekvenser mellem 868 og 870 MHz og vælger automatisk den bedste til at overføre kommandoen. Krypteret Dialogen er 100% sikker: Den manipuleringssikre 128-bit krypteringsnøgle modstår alle indtrængningsforsøg. Denne krypteringsnøgle er eksklusiv for hvert anlæg og har samme sikkerhedsniveau som en transaktion på en Internetbank. Rækkevidde Garanteret dækning: Den frekvens som bruges giver udmærket signalspredning i boliger og garanterer dækning inden foren radius på mindst 20 m i en betonbygning. Ude i det fri kan rækkevidden strække sig til mindst 200 m. Ved behov kan rækkevidden let øges ved at du tilføjer en repeater.\n8 SOMFY Nordic, Danmark Grønlandsgade Kerteminde Danmark Tlf: Fax: , Somfy Nordic AB TaHoma io-homecontrol er avanceret og sikker teknik som er let at installere. Produkter med etiketten iohomecontrol kan kommunikere med hinanden og dermed øge komforten, forbedre sikkerheden og spare energi.


Stort flyselskab lander ny pressechef - STANDBY.dk\nThomas Cook Airlines Scandinavia er Nordens største charterflyselskab med to millioner årlige passagerer og 1.200 medarbejdere. Arkivfoto.\nAf: Henrik Baumgarten i Navnenyt 27. juli 2018\nSenest opdateret: 27. juli 2018 kl. 11:39 Print\nFremover skal 48-årige Lisbeth Nedergaard stå på mål overfor medierne når Thomas Cook Airlines Scandinavia er i søgelyset.\nLisbeth Nedergaard er ny kommunikationschef i Thomas Cook Airlines Scandinavia.\nHun begyndte tidligere på måneden som kommunikationschef i flyselskabet, der har nordisk hovedkvarter i Københavns Lufthavn. Her har hun afløst Torben Andersen, der tidligere på året rundede de 65 år og som derfor ønskede at trappe ned.\nIndtil videre varetager Torben Andersen fortsat pressearbejdet for Danmarks største charterrejsebureau, Spies, der via Thomas Cook-koncernen er et familiemedlem til Thomas Cook Airlines Scandinavia og flyselskabets suverænt største kunde.\nLisbeth Nedergaard er ny i rejsebranchen og kommer til det store flyselskab med omkring to millioner årlige passagerer og 1.200 medarbejdere fra job i det rådgivende ingeniør- og konsulentfirma Cowi. Her var hun indtil skiftet til Thomas Cook Airlines ansat som Head of Communications for området Bridge, Tunnel & Marine Structures, hvor Lisbeth Nedergaard blev ansat i 2014.\nNu er hun i fuld gang med at sætte sig ind i de mange spændende områder, som et flyselskab indeholder, lære hvad selskabet gør og kan, dets forretningsmodel og meget andet.\n”Luftfarten er en meget spændende og interessant branche, hvor jeg skal forsøge at gøre mit bedste ved at trække på min erfaring fra mange områder når jeg arbejder med det journalistiske. Jeg kan allerede nu se mange ligheder fra min tid i A.P. Møller-Mærsk,” siger Lisbeth Nedergaard til STANDBY.dk – hendes officielle titel i Thomas Cook Airlines Scandinavia er Head of External Communications Nordic Airline.\n”I mit nye job har jeg blandt andet ansvaret for kommunikation på den eksterne bane, herunder proaktiv og reaktiv mediehåndtering,” siger Lisbeth Nedergaard.\nLisbeth Nedergaard er uddannet fra Danmarks Journalisthøjskole i Aarhus og har blandt andet været tre år hos Dagbladet Børsen og andre tre år hos det daværende Berlingske Nyhedsmagasin.\nHerefter skiftede Lisbeth Nedergaard til A.P. Møller-Mærsk, hvor hun fra 2010-14 havde kommunikationsansvaret for nogle af rederiets datterselskaber, blandt andet Maersk Supply Service.\nAfløser en legende\nSom ny kommunikationschef i Thomas Cook Airlines Scandinavia skal Lisbeth Nedergaard fylde skoene efter den nok mest kendte og rutinerede pressechef i den danske rejsebranche.\nI alt har Torben Andersen været 35 år indenfor området. Starten var det daværende store danske charterflyselskab Sterling Airways, der var en del af Tjæreborg Rejser-koncernen. Tjæreborg var i sin storhedstid Danmarks næststørste charterrejsebureau, kun overgået af Spies, der købte konkurrenten i 1989 og som ti år senere udfasede Tjæreborg-navnet.\nTorben Andersen fortsatte de næste 22 år hos Thomas Cook Airlines’ forgængere, Premiair, der siden blev til MyTravel Airways og som i dag hedder Thomas Cook Airlines.\nLæs mere om Torben Andersen i linket under denne artikel.\nSpies Thomas Cook Airlines\t2018-07-27


Arcteryx Womens Creston Capri - Køb dem hos Friluftsland\nLette og åndbare 3/4-lange softshellbukser til kvinder. Det let vindresistente og meget åndbare materiale gør dem perfekte til sommerens vandreture og rejser, hvor de vil give en formidabel balance mellem ventilation og vejrbeskyttelse.\nFarve: Blå (BLACK SAPPHIRE)\nArc'teryx Womens Creston Capri er fremstillet i et let og åndbart softshell-materiale, der giver let vejrbeskyttelse og høj åndbarhed til alle sommerens ture.\nDet simple design gør dem også velegnede til hverdags- og fritidsbrug, så de vil være oplagte på rejser, hvor man kommer ud for at skulle bruge dem til lidt af hvert. Materialet er slidstærkt og har lidt stretch, så de kan også bruges til klatreture og andet, der slider lidt mere på materialet.\nEt par lækre og alsidige bukser til alle sommerhalvårets ture og rejser.


Dansktopsangerinde Dorthe Kollo 5. dec 2015 4. december 2015\nDansktopsangerinden Dorthe Kollo købte en sportsvogn den dag, hun fyldte 18, og et par år senere fik hun eget fly og certifikat. Hun blev voksen den dag, hun låste sin mor inde på et hotelværelse for at flygte hen til en storcharmør, og siden har...\nAteist Simon Ørregaard 5. dec 2015 27. november 2015\nSimon Ørregaard har i hovedet brugt det meste af sit 44-årige liv på at forlade Jehovas Vidner, som han i dag opfatter som lige så fundamentalistisk som radikal islam og nazisme. I programmet gør han det for første gang offentligt, at han er en...\nVinmager Peter Vinding-Diers, del 2, 21. nov 2015 21. november 2015\n"Hjemme hos min bedstefar fik vi altid en Pommard, gerne Clos du Roi, til agerhøns," fortæller Peter Vinding-Diers. Han er en af den internationale vinverdens grand old men, og tre gange har han gjort opdagelser, som forandrede vinens verden. Han...\nVinmager Peter Vinding-Diers, del 1, 14. nov 2015 13. november 2015\nSkuespiller Hella Joof 7. nov 2015 6. november 2015\nSkuespilleren Hella Joof kan bedst lide at feste med borgerlige, for de virker mere interesserede i andre mennesker. Venstreorienterede med de rette meninger tror de kan tillade sig hvad som helst, for de er jo de gode. Måske er det også dem, der...\nSangerinde Anne Dorte Michelsen 31. okt 2015 30. oktober 2015\nAnne Dorte Michelsen har haft lettere ved at få det til at fungere i sine sange end i privatlivet. En kunstner lever af at skabe og vise det frem for andre, og måske valgte hun den vej, fordi hun havde brug for mere kontakt med andre mennesker....\nDebattør Sørine Gotfredsen 24. okt 2015 24. oktober 2015\nSognepræsten og debattøren Sørine Gotfredsen tordner mod tidens narcissisme, men vedkender sig sin egen - for hun har altid følt, at hun skulle være noget særligt. Hun skammer sig og føler sig flov over ikke at have fået børn, og ved døbefonten...\nLitterat Neal Ashely Conrad Thing 17. okt 2015 17. oktober 2015\nMarcel Proust er vanedannende som dagdrømme, sex, cigaretter og iskolde morgenbade og tilbyder mere menneskelig indsigt end alverdens selvhjælpsbøger og psykologer, mener litteraten Neal Ashely Conrad Thing. Han har viet sit liv til den franske...\nFoodie Ken Tellefsen 10. okt 2015 10. oktober 2015\nSom spæd bed Ken Tellefsen i en elektrisk ledning og fik strøm gennem sig, så hans hjerte holdt op med at slå, og hans mund brændte sammen til et lille hul. Som voksen er han blevet foodie, og han spiser ude, på gode restauranter, mindst 120 gange...\nMarinbiolog Jean Just 3. okt 2015 3. oktober 2015\nJean Just gik i vinlære men sagde nej til at overtage vinfirmaet Hans Just og blev i stedet marinbiolog. Han har opdaget en hidtil ukendt skabning, der er så gammel, at der sandsynligvis må tilføjes endnu et gren på livets træ. Hans bedstefar var...\nGrafisk designer Rasmus Sigvaldi og vinavler Jacob Klitgaard 26. sep 2015 25. september 2015\nRasmus Sigvaldis far blev med sine spraglede gevandter og barnevogn på Strøget i København selve symbolet på hippietiden, og hans mor, teaterlederen Kirsten Dehlholm, gav ham væk, da han var seks. Fordi kunsten var det vigtigste i hendes liv. Det...\nForfatter Niels Barfoed 19. sep 2015 19. september 2015\nI en alder af 84 ved forfatteren og litteraten Niels Barfoed godt, at han ikke har så mange kapitler tilbage, men han nægter stadig at købe en sokkepåfører. Sådan et redskab kan man ellers få i London, men han har sine egne metoder - også når det...\nDigter Lotus Gregers 12. sep 2015 12. september 2015\nHvorfor - og hvordan - forsager man nydelse? Lotus Gregers var anoretiker, fra hun var 12 til 24, og dengang syede hun indvendige lommer i sit tøj for at kunne gemme mad og bevare kontrollen. På gule dage måtte hun kun spise gul mad, og så kan man...\nPolitiker Morten Messerschmid 5. sep 2015 20. august 2015\nAt drikke en vin kan føles lige så stærkt som erotik, synes Morten Messerschmidt. Det er jo en levende organisme, som man får ind i sig. Han er et sanseligt menneske, og det var hans ekskæreste Dot, som lærte ham at elske. Vin: 2000 Ch.Lilian...\nKogekone Camilla Plum 29. aug 2015 20. august 2015\nSom 18-årig gav Camilla Plum arveafkald på "urimeligt mange millioner", for rigdom gør ikke noget godt for et menneske. Hun tror på klammeri og opgør mellem generationerne. Selv blev hun landmand og kogekone, og i dag har hun taget sin datter med...