Mads Hermansen: Lige nu synes jeg det ser godt ud | 3point.dk\nMads Hermansen: Lige nu synes jeg det ser godt ud\nMads Hermansen gør hvad han kan og arbejder hårdt for at tilkæmpe sig pladsen i målet i Brøndby IF.\n26. marts 2021 - Klokken 13:40\nDen unge Brøndby-keeper Mads Hermansen er lige nu med det dansk U/21-landshold til EM. Til dagligt er han andetvalg i Brøndby efter Marvin Schwäbe, men det ligger i kortene at tyskeren forlader Vestegnen ved kontraktudløb til sommer.\nDet åbner døren for Hermansen, som dog ikke har fået noget konkret at vide om planerne på målmandsposten til sommer.\n- Jeg gør alt, hvad jeg kan hver eneste dag. Jeg arbejder så hårdt, jeg kan. Lige nu synes jeg, det ser rigtigt godt ud. Jeg glæder mig til sommer, siger Hermansen til bold.dk.\nBrøndby hentede denne vinter målmandstalentet Jonathan Ægidius i Lyngby. Han er et par år yngre end Hermansen, men hentet til førsteholdstruppen. Det kan godt se ud som om de to skal konkurrere om pladsen i målet.\n- Det må det være. Jonathan er en fin fyr og fin målmand, så vi skal også lære hinanden at kende, selvom vi måske kommer til at være konkurrenter. Sådan er fodbold også.\nMads Hermansen er med til U/21 EM som en af tre keepere. Han er den yngste af dem og med sine 20 år, kan han også være en del af det næste U/21-landshold.\nAnton Dværg 26. marts 2021\nJeg forstår simpelthen ikke, at han ikke har fået nogen chancer endnu. Han er da nødt til at blive prøvet af, så vi kan få en fornemmelse af, om han vil kunne være vores førstemålmand i superligaen og de europæiske kampe. Det blir noget af en ilddåb på den anden side af sommerferien!\n@Anton Dværg han har fået nogle kampe i pokalen og jeg tror man vurderer, at han er klar. Men man skifter ikke bare på målmandsposten da det skaber meget usikkerhed.\n@Philip Ka godt huske, vi har haft den drøftelse før. Jeg vil bare hellere have den usikkerhed i de sidste 10 kampe, hvor vi kører på en god stime og har rigtig gode chancer for at ende i top 10, fremfor at starte en helt ny sæson med den usikkerhed. Jeg vil elske, hvis Mads er klar om 4 måneder, men så bør han også være det nu.\nJeg synes kun Mads skal spille i den her sæson hvis vi får en dårlig start og kommer mere end 6 point efter FCM. Jeg tænker ikke presset i et mesterskabsslutspil er optimalt for en ung keeper, særligt nu hvor vi har en chance for, at blive mestre og presset derfor vil være enormt og en fejl vil blive omtalt meget.\n@Anton Dværg Ja, det bliver da lidt angstprovokerende. Det er mange år siden, vi har smidt en ung, uprøvet målmand på kassen.\nDet er svært at skifte nu, men var noget skuffet over, at han ikke fil Fremad Amager kampen. Hvis man mener han er god nok, burde han have fået chancen i pokalturneringen.\n@Klipklapperen jeg vil ha det meget svært med at Brøndby skal ha en fuldstændig uprøvet målmand stående på kassen i næste sæson. Som du selv nævner er det mange år siden at vi har haft det, faktisk vil jeg gå så langt som at sige at det har vi aldrig haft! Jo selvfølgelig er der nogle af de unge der har stået nogle pokalkampe og enkelte superliga kampe ved karantæne eller skade.\nVores førstemålmænd siden 1990 har været:\nSchmeichel - havde stået et par sæsoner i Hvidovre\nMogens Krogh - mange sæsoner i Ikast\nKarim Zaza - FCK og OB\nCasper Ankergren - 2 sæsoner i Køge også lært op af først Krogh også Zaza, først fast mand som 24 årig\nStephan Andersen - var 26 og havde stået i Hvidovre, AB også en tur til Charlton\nMichael Tørnes - hentet som 19 årig i Brønshøj hvor han havde spillet en sæson, så han er det tætteste på en uprøvet målmand vi har haft som førstemålmand, hvilket han først blev som 25 årig, i hans 2 sæsoner endte Brøndby så begge gange som nr. 9!\nLukas Hradecky - 2 sæsoner i Esbjerg\nFrederik Rønnow - 2 ½ sæsoner i Horsens og EsBjerg\nMarvin Schwäbe - 1 sæson i 3 bundes og 1 sæson i 2 bundesliga\nSå ja at gøre Mads H til starter i næste sæson vil være et kæmpe sats.\n@Bornholms_Granit Jeg tænkte på Falkesgaard, der blev smidt ind i overlevelsessæsonen, og præsterede på et fint niveau. Det var selvfølgelig tvunget af økonomi, og at Tørnes havde præsteret rigtig dårligt.\n@Klipklapperen ja okay det er så rigtig nok at han fik de sidste 5 - 6 kampe i den sæson, men det er så også en målmand jeg ville ha det svært med hvis han var blevet førstemålmand den følgende sæson.\nDet var der så også andre der ku se da både Hradecky og Bram Verbist kom til i den følgende sæson.\nMen derfor har jeg stadig mine betænkeligheder ved at måske sku starte med en 20/21 årig på mål i næste sæson.\n@Anton Dværg jeg vil ha det meget svært med at Brøndby skal ha en fuldstændig uprøvet målmand stående på kassen i næste sæson. Især med tanke på at der også kan være sket en del med forsvaret og også som du selv nævner hvis man skal ud og spille europæisk, det kan ende med at tage alt hvad der hedder selvtillid ud af den unge mand.\n@Bornholms_Granit Hvis trænerstaben virkelig tror på, at han er klar til at være førstemålmand om 4 måneder - hvilket ville være fedt - så håber jeg virkelig, at han får de fleste af de tilbageværende kampe i denne sæson, så han får noget nødvendig rutine, fremfor at give spilletid til en mand, der bør være fortid om 10 kampe.\nStort interview med Albert Capellas: Om Lindstrøm, Frendrup, Hermans...


Il Piccolo (Rom, Italien) - anmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Rom Restauranter i nærheden af Il Piccolo\nAktiviteter i nærheden af Il Piccolo\nIl Piccolo anmeldelser, Rom\nEuropa Italien Lazio Rom Forslag til aktiviteter i Rom Il Piccolo\n67 anmeldelser Nr. 35 af 568 Natteliv i Rom Barer og klubber, Natteliv Via del Governo Vecchio, 74, Rom, Italien+ Tilføj telefonnummer+ Tilføj website\nTak for din vurdering. Anmeldt 14 august 2016 llan75, Lille, Frankrig\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 67 anmeldelserFremragende52 %Rigtig god37 %Gennemsnitlig5 %Dårlig2 %Frygtelig4 %PLACERING Via del Governo Vecchio, 74, Rom, ItalienNavona/Pantheon/Campo de’ Fiori\nForbedr denne registreringEr denne seværdighed god til små grupper (færre end fire)?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til kolde dage?Ja Nej Ved ikke Ville denne aktivitet være god til varme dage?Ja Nej Ved ikke Kan der købes mad ved denne seværdighed?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed gratis for offentligheden?Ja Nej Ved ikke Giver denne seværdighed besøgende et indblik i den lokale kultur?Ja Nej Ved ikke Anbefales drikkepenge for denne seværdighed?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed lukket visse dele af året?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed et sted, der absolut skal ses?Ja Nej Ved ikke Er denne seværdighed en skjult perle eller uden for de typiske turistområder?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende5Rigtig god5Gennemsnitlig1Dårlig0Frygtelig0Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (11)Engelsk (20)Italiensk (20)Flere sprog Sprog Dansk (11)Engelsk (20)Italiensk (20)Fransk (18)Spansk (4)Hollandsk (2)Tysk (1)Græsk (1)Polsk (1)\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejllan75Lille, Frankrig4912Anmeldt 14 august 2016 fra mobile enheder Lokale EnotecaMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejYuliaShkaMagnitogorsk, Rusland9659Anmeldt 28 maj 2016 fra mobile enheder Rimelig pris for aperolHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLouise FLondon, Storbritannien272Anmeldt 26 april 2016 Alkohol foranstaltninger aldrig har set førHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCamlufcontourRome2212Anmeldt 2 maj 2015 fra mobile enheder Fantastisk barHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejPaddy HDUblin, Ireland10952Anmeldt 2 december 2014 God barHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejGeorgios_KarKassiopi, Grækenland17143Anmeldt 11 november 2014 Godt valg for en drinkMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDiana WStorbritannien11040Anmeldt 10 april 2014 Bare fantastisk for en drink!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejVAtraveler81Charlottesville, Virginia1810Anmeldt 5 oktober 2013 Meget behagelig sent på eftermiddagen stop!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSlidesterMarlow, Storbritannien4828Anmeldt 4 oktober 2013 Elsker dette sted!MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKatie RRom, Italien152Anmeldt 10 marts 2013 Fantastisk AppertivoMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenTwo Sizes214 anmeldelser 0,01 km væk Birra e Sale293 anmeldelser 0 km væk Est Artigiani del Gusto1.107 anmeldelser 0,07 km væk Cantina e Cucina7.505 anmeldelser 0,02 km væk Seværdigheder i nærhedenMuseo di Roma164 anmeldelser 0,13 km væk Fontana del Moro71 anmeldelser 0,14 km væk Piazza di Pasquino65 anmeldelser 0,07 km væk Via della Pace27 anmeldelser 0,14 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Il Piccolo.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend


EU er skeptisk over for danske planer om at forurene i Kattegat | Information\nI EU ser man skeptisk til miljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsens planer om at forurene mere i Kattegat.\nEU-Kommissionen vil følge nøje med i den danske regerings planer om at tillade mere forurening i Kattegat. Det skriver en talsperson for kommissionen, som samtidig afslører, at Danmark ikke har fortalt EU om sine planer om at øge forureningen.\nSom Information beskrev i sidste uge, vil den danske regering tillade en øget udledning af 800 tons kvælstof og 96 tons fosfor om året. Formålet er at gøre plads til flere og større havbrug, som vil kunne producere flere fisk i de danske farvande.\n»Kommissionen har på nuværende tidspunkt ingen data om denne øgede udledning fra akvakultur, men med tanke på den høje eutrofiering (for mange næringsstoffer, red.) i Østersøen, vil kommissionen undersøge sagen nøje,« lyder det i en skriftlig udtalelse fra EU-Kommissionen til Information.\nMiljø- og Fødevareministeriet vurderer, at de danske planer ikke vil være i strid med EU’s miljølovgivning. Men ministeriet har altså ikke spurgt kommissionen.\nMiljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen (V) har forklaret, at der findes et »miljømæssigt råderum« i Kattegat. Der er med andre ord plads til mere forurening. Information har spurgt EU-Kommissionen, om det er i overensstemmelse med EU’s såkaldte Havstrategidirektiv, som forpligter Danmark til at sikre »god økologisk tilstand« i de danske dele af Østersøen inden 2021.\nEU-talspersonen skriver i et svar:\n»Dette er ikke forudset af direktivet, og kommissionen har ikke udstedt nogen vejledning, der indikerer, at sådan et råderum eksisterer.«\nEmbedsmændene i EU har altså tilsyneladende svært ved at følge det danske argument om et »miljømæssigt råderum«.\nMiljø- og Fødevareministeriet skriver videre til Information, at ministeriet generelt har en »løbende dialog med kommissionen«, men at det ikke er »sædvanlig praksis, og i dette tilfælde ikke nødvendigt, at kommissionen spørges til råds i forbindelse med nye nationale tiltag«.\nMen der har embedsmændene måske forregnet sig, mener juraprofessor ved Aarhus Universitet Ellen Margrethe Basse.\nDe to direktiver, som skal sikre god miljøtilstand i den danske del af Østersøen, er Vandrammedirektivet og Havstrategidirektivet. De to direktiver dækker henholdsvis de kystnære havområder og områderne længere ude på havet.\nMinisteriet har vurderet, at der er et »miljømæssigt råderum« i den del af Kattegat, som ligger længere end én sømil fra kysten, og som er omfattet af Havstrategidirektivet.\nRåderummet skal ifølge regeringen udnyttes til at tillade flere havbrug og dermed mere forurening.\nMinisteriet skal ikke nødvendigvis forelægge al ny lovgivning for EU-Kommissionen.\n»Men det er jo lidt overraskende, at man så stålsat konstaterer, at det ikke er i strid med de to direktiver,« mener Ellen Margrethe Basse.\nFolketingets Miljø- og Fødevareudvalg bad for nylig hende og juraprofessor Helle Tegner Anker fra Københavns Universitet om netop at vurdere, om de danske planer kunne være i strid med de to direktiver.\nHer skrev de to professorer, at den øgede udledning kunne komme i konflikt med Vandrammedirektivet, mens det er mere uvist, om Havstrategidirektivet vil blive tolket lige så restriktivt.\nDe to professorer hæftede sig ved, at det formentlig ikke vil være muligt at fjerne al den forurening, der formentlig vil strømme fra havbrugene ind i de mere sårbare havområder, der er omfattet af Vandrammedirektivet. Også selv om man vil forsøge at fjerne næringsstofferne ved at oprette store muslingefarme nær kysterne.\nHvis havbrugene forringer eller forhindrer god miljøtilstand i de kystnære områder, vil et havbrugsprojekt »som udgangspunkt ikke kunne tillades«, ifølge professorerne, »uanset om man kan regne sig frem til et samlet miljømæssigt råderum eller ej«.\nDet råderum, som den danske regering regner med, er opstået gennem et regionalt samarbejde i Østersøen, som Danmark deltager i. Samarbejdet hedder HELCOM og har blandt andet til formål at forbedre miljøtilstanden i Østersøen, så den lever op til Havstrategidirektivet inden 2021.\nDanmark har ligesom de andre HELCOM-lande forpligtet sig til at reducere sin udledning af kvælstof og fosfor til Østersøen. Men Danmark har reduceret mere, end vi har forpligtet os til. Dermed har Danmark ifølge regeringen nu løftet sin del af byrden og bør ifølge regeringen kunne øge sine udledninger igen, så de kommer nærmere det maksimale niveau, vi har forpligtet os til i HELCOM.\nDet er det, regeringen kalder for et »miljømæssigt råderum«.\nMen EU-Kommissionen skriver til Information, at formålet med Havstrategidirektivet netop er at »beskytte, bevare og forebygge forringelse af havmiljøet«. Der står også, at EU-landene skal »forebygge og reducere tilførsler i havmiljøet med henblik på gradvis at udfase forureningen«.\nKommissionen skriver også, at »opfyldelsen af HELCOM-målene ikke automatisk er lig med god tilstand og overholdelse af EU direktiverne«. Den vil dog ikke forholde sig til, om de danske planer om at oprette flere havbrug i Kattegat er lovlige, før kommissionen eventuelt har undersøgt den miljømæssige tilstand i de pågældende områder.\nDanmark modtog i februar en såkaldt åbningsskrivelse – en rykker – fra EU-Kommissionen, fordi vi har været for langsomme til at sende kommissionen det program, som skal vise, hvordan vi har tænkt os at opfylde Havstrategidirektivet.\nMiljø- og fødevareminister Esben Lunde Larsen skriver i en mail til Information, at det er »ministeriets vurdering«, at de danske planer er »i overensstemmelse med vores direktivforpligtelser«.\n»Som en del af arbejdet med alle lovforslag og væsentlige initiativer, indgår altid en vurdering af opfyldelsen af direktivforpligtelserne, men vi sender ikke national lovgivning til forhåndsgodkendelse i Kommissionen.«\nmiljøpolitikde danske kysterhavbrug i Kattegat\n22. maj, 2017 - 00:59\nHar de mon 'udrenset' de embedsmænd, der advarede om landbrugspakken?\nBritt Kristensen og Egon Stich anbefalede denne kommentar\n22. maj, 2017 - 09:08\nMåske skuile jeg flytte tilobage til Canada. Vensre kører det her land og dens natur i sænk. Er de klar over at regneark ikke er virkelighed?\nEva Schwanenflügel, Britt Kristensen og Per Klüver anbefalede denne kommentar\n22. maj, 2017 - 09:26\nHvis man vil det her, så må man bygge det på land, læg en rørledning ud i havet og pump så havvand ind.\nHerefter må man som alle andre virksomheder og ferskvandsdambrug, rense vandet når det igen udledes i havet. Alternativt kunne man tillægge et udledningsgebyr, som i sidste ende ville gøre det billigere, at producere på land og rense vandet.\nDen eneste grund til, at man vil lægge det i havet, det er, at så omgår man omkostningerne til oprensning, og det synes jeg egentligt er konkurrenceforvridende og unfair i forhold til andre fødevareproducenter.\n22. maj, 2017 - 15:08\nUde af øje, ude af sind, synes at være rationalet bag denne beslutning. Det er svært, umiddelbart, at få øje på skadevirkningerne ved åbne netbure ude i Kattegat. Men se til Norge. Der har de omfattende erfaringer med eutrofiering, iltsvind, bundvendinger og massedød i flere fjorde. Dertil kommer udledningen af antibiotika og en perlerække af kemikalier, som er nødvendige i enhver højintensiv aquakultur. Hvorfor så gentage 'successen' i Danmark, fristes man til at spørge. Jo, fordi nogle store virksomheder skal have lov til at tjene penge på at eksportere fisk af tvivlsom kvalitet til Fjernøsten og skabe en begrænset håndfuld jobs i Danmarks udkant. Er det virkelig det værd?\nEva Schwanenflügel, Bjarne Bisgaard Jensen og Britt Kristensen anbefalede denne kommentar\n22. maj, 2017 - 22:12\nVar det ikke meget bedre, hvis vi bare lukkede og slukkede efter os ? Lad dem dog, og lad os måle konsekvenserne. Good or bad. Stop or go.\n23. maj, 2017 - 11:41\nDet er vist 100 jobs det drejer sig om. Ih, hvor l kan, Venstre.


PDF. Branchestandard for digitalt annoncemateriale. Udarbejdet december 2000 DDPFF/DDF-DRB - PDF\nDownload "PDF. Branchestandard for digitalt annoncemateriale. Udarbejdet december 2000 DDPFF/DDF-DRB"\n1 PDF Branchestandard for digitalt annoncemateriale Udarbejdet december 2000 DDPFF/DDF-DRB\n3 PDF Branchestandard for digitalt annoncemateriale, udarbejdet i forlængelse af annonceaftalen af et fællesudvalg bestående af medlemmer af DDPFFs kvalitetsgruppe/ddf og DRBs Tekniske udvalg\n4 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse side 4 Baggrund og formål side 5-6 Arbejdsgruppens medlemmer side 7 Standarden side 9-11 PDF i praksis side Vejledning for bureauer side Fremstilling fra QuarkXPress side Check ved hjælp af PitStop side 23 Vejledning for aviser side Referenceguide side 26 Standarden i forhold til arbejdsprocessen (skema) Side 27\n5 Baggrund I forlængelse af den indgåede aftale mellem DDF og DRB om elektronisk udveksling af annoncer blev det i første omgang besluttet, at kun ADS kunne anvendes som udvekslingsformat. Denne beslutning blev truffet fordi det, på det tidspunkt hvor aftalen blev indgået, var det eneste format, som man havde testet tilstrækkeligt, og som var udbredt nok, til at kunne anvendes uden videre. Der var imidlertid ingen tvivl om, at dette kun skulle være en kort overgang. Alle er enige om, at det bedste format at anvende i dag, er PDF. Samtidig med at man færdiggjorde aftalen om vilkårene for elektronisk annonceaflevering, blev der igangsat et projekt som skulle gennemteste anvendelsen af PDF og fremkomme med løsninger på overførsel via telenettet eller Internettet. Et udvalg, bestående af teknikere og produktionsfolk fra hhv. DDPFF/DDF og DRB blev nedsat. Opgaven lød på at finde teknisk gennemførlige løsninger, som alle foreningernes medlemmer ville kunne tilslutte sig. En brugbar løsning skulle være: Let tilgængelig, nem at arbejde med, og frem for alt give en meget høj grad af sikkerhed. Da medlemmerne af udvalgene alle har en travl hverdag, blev det besluttet at hente ekspertise udefra, til at forestå test og udarbejde beskrivelser af en standard, som kunne ligge til grund for det fremtidige arbejde med PDF. Formålet Formålet med denne beskrivelse er at give alle en ensartet opfattelse af, hvilke krav der stilles til filer, der skal transmitteres. Hvordan man sikrer sig at man overholder standarden, samt give en praktisk vejledning i, hvordan man anvender Acrobat Distiller (i praksis, hvordan man laver de korrekte indstillinger). Som en ekstra hjælp har vi lagt indstillingsfiler til såvel Acrobat Distiller som PitStop på de involverede organisationers hjemmesider. Her kan du altid hente de seneste indstillingsfiler. Ved at importere disse indstillinger i programmerne, er man helt sikker på, at man overholder standarden, og man slipper for at ændre alle indstillingerne selv. Hvis du ikke selv kan lave integreringen til dit system, kan din IT-leverandør, med dette i hånden, klare opgaven for dig. Vi håber at vi med dette, har banet vejen for en let og sikker overgang til et nyt afleveringsformat, som gerne skulle gøre det, at aflevere annoncer elektronisk, til en selvfølgelighed. Uden problemer for de involverede parter. DDPFF/DDF og DRB, december\n6 Forudsætninger Da dette projekt blev startet op, forudsatte vi at PDF var en anerkendt standard. I løbet af arbejdet med tests og beskrivelser, er vi imidlertid blevet belært om noget andet. Der findes i dag adskillige programmer, der kan arkivere PDF filer, men testen har vist, at der er stor forskel på, hvordan disse filer opfører sig i næste led. Der er ganske enkelt flere måder at lave PDF filerne på, og da dette ikke er kontrollerbart, har vi måttet lave en ny forudsætning: Vi har kun testet ud fra følgende forudsætninger, som er et minimalt workflow, der kan anskaffes for meget små penge, og derfor er tilgængelige for alle. Vi har vedtaget at vi som udgangspunkt altid genererer en PostScript fil, som konverteres til PDF i Acrobat Distiller version 4.05, og checkes ved hjælp af PitStop version 4.05, med anvendelse af de beskrevne indstillingsfiler, der kan hentes på organisationernes hjemmesider. Hvis man anvender et af de mange andre programmer, som kan anvendes til at generere postscriptfiler, anbefales det at man selv får checket PDF-filen, som er resultatet af det man laver. Det er en forudsætning at man kan åbne PDF-filen i Acrobat, og herfra lave en EPS fil. Flere af de kendte workflows på markedet kan gøre dette på en fuldt ud tilfredsstillende måde. Det er imidlertid ikke udvalgets opgave at se på de enkelte programmer, men blot at sikre at anvendelsen af den udarbejdede standard kan fungere. Derfor har vi valgt den billigste løsning, nemlig Acrobat Distiller og Pitstop til alle test. Fremtiden Vi er selvfølgelig godt klar over, at der er tale om et område i rivende udvikling. De fleste programmer vil om kort tid kunne arkivere direkte i PDF, ligesom Apples kommende System X vil anvende PDF som arkivformat. Derfor vil standarden løbende blive korrigeret og ændret efterhånden som tests vil vise at de nye versioner og arbejdsmetoder er anvendelige og sikre at anvende. Vi er allerede nu igang med at teste for Acrobat 4.0 som format. Så snart vi er har fået verificeret at alle aviser kan anvende disse filer, vil vi indstille at man ændrer format. Der vil dog ikke være meget hyppige ændringer. Der skal endog meget gode grunde til at ændre på en standard, der virker tilfredsstillende. Arbejdsgruppen for digital annonceudveksling December 2000 DDPFF/DDF og DRB, december\n7 Arbejdsgruppen for digital annonceudveksling Jan Maagaard, DRB Bo Astrup, NP3 Communication Dorthe Fink, Young & Rubicam Jann Larsen, Reklametjenesten Jesper Klæbel, DDB Needham Lasse Stålung, Dagbladet Politiken Rasmus Bengtsson, Berlingske Tidende Steen Høy, Berlingske Tidende Allan Salling Pedersen, Morgenavisen JyllandsPosten Svend Aage Linde, DDF Erling Petersen, DDPFF May-Britt Price, DDPFF Eksterne deltagere: Niels Højer-Pedersen, Ritzaus Medienet A/S Marlene Hjorth, Ritzaus Medienet A/S Jacob Salomonsen, Scanfors Jørgen Fynsø, Scanfors Christian Wermuth, Integration X DDPFF/DDF og DRB, december\n9 PDF standarden Filformat Version PDF-filerne skal være i version 1.2 Den nyeste version af PDF er version 1.3, men for at sikre at alle aviser kan modtage og bearbejde filerne, må vi endnu et stykke tid anvende version 1.2. Årsagen hertil er at en del ripper ikke kan tolke version 1.3 endnu. Sikkerhedsindstillinger Da faciliteterne til at låse PDF-filerne bevirker at filerne hverken kan printes eller placeres i QuarkXPress, skal sikkerhedindstillingerne ikke anvendes hverken i Pitstop eller Distiller. Preflight funktionen vil give fejl, hvis denne sikkerhed ikke er sat korrekt. Navngivning PDF-filerne skal altid navngives med.pdf i slutningen. Dette skal sikre, at Windows baserede systemer altid åbner PDF-filerne i det korrekte program. På Macintosh maskiner er.pdf i slutningen af filnavnet ikke nødvendigt, men for at sikre ensartethed påføres.pdf i alle tilfælde. Størrelser og styringstegn Skære/pasmærker PDF-filerne må ikke indeholde skære- eller pasmærker. Farver Annoncer, der ikke har en ramme, skal derimod markeres med små prikker i alle 4 hjørner. Årsagen hertil er at en del aviser anvender automatisk placering af annoncerne. Hvis der ikke er en angivelse af formatet, vil annoncerne ikke blive placeret korrekt. Anvend en prik på 0,2 punkt, hvis du ikke ønsker en tydelig prik. Omfatter farver uanset om de indgår i bitmappede eller vektoriserede sammenhænge. For nærmere gennemgang af bitmappede billeder i forhold til denne standard, se afsnittet om billeder. CMYK farver Staffagefarver CMYK farver understøttes. RGB farver må derimod ikke forekomme, idet konverteringen mellem RGB og CMYK alene påhviler designeren. RGB farver vil blive afvist i preflight kontrollen. Understøttes ikke. Alle farver skal være defineret som CMYK. Se tillige vejledningen PDF Workflow fra DRB. Gråtoner Farveforløb Gråtoner understøttes. Farveforløb baseret på CMYK understøttes. DDPFF/DDF og DRB, december\n10 Diffusiering og udsparing Overprint Diffusiering Overprint oplysninger fra designprogrammet understøttes. Der vil som regel være automatisk overprint på sort tekst, men i preflight funktionen checkes tillige for dette. Denne standard tager ikke højde for diffusiering, idet diffusiering oftest foretages i et specialprogram. Der skal dog tages højde for korrekte indstillinger i overprint. Fonte Fonttyper Følgende fonttyper er tilladt: PostScript skrifter (Type 1) Multiple Master skrifter Bemærk at brugen af TrueType skrifter ikke er understøttet. Skriftinkludering Alle skrifter inkluderes i PDF-filen og for at imødegå problemstillingen omkring udskiftning af skrifter i rippen, omdøbes inkluderede skrifter til et tilfældigt valgt navn. Denne omdøbning foretages automatisk af Acrobat Distiller. Eksterne referencer Visse skriftsnit kan dog af tekniske årsager ikke indlejres. Dette skyldes en ophavsret som skriftdesigneren kan kræve overholdt. Det betyder i praksis, at skrifter der er underlagt disse rettigheder, ikke inkluderes i PDF-filen og PDF-filen vil i disse tilfælde være fejlbehæftet. Fejlen afsløres i preflight funktionen, men der er ingen umiddelbare løsningsmuligheder andre end at vælge en anden skrift, eller at få en version af skriften der ikke er underlagt denne ophavsret. OPI Fonte OPI kommentarer er ikke tilladt i PDF-filerne. Billederne skal være inkluderet i PDF-filen. Referencer til eksterne fonte understøttes ikke (se afsnit om inkludering af skrifter). Indlejrede formater CopyDot CopyDot filer kan indlejres i PDF-filerne. Opløsning skal i alle tilfælde aftales mellem designeren og modtageren. Denne standard har ingen indflydelse på disse filer, idet de ikke påvirkes af indstillingerne i Distiller. Eventuelle duplex-effekter udarbejdes i CMYK. Billeder Duplex billeder Billeder med Duplex funktion (Duotone billeder) understøttes ikke da der ikke understøttes staffagefarver. Du kan vælge at lave duplex billedet som en CMYK fil, som vil blive understøttet. DDPFF/DDF og DRB, december\n11 Billedopløsning Farve og gråtone Billeder sættes automatisk til en opløsning på 200 dpi. Dette er en absolut værdi idet der ikke tages højde for ændringer i faktisk opløsning som følge af skaleringer af billedet i designprogrammet. Lavere opløsninger end 200 dpi vil udløse en advarsel i preflight programmet, men vil teknisk set blive accepteret. Streg Opløsning af stregtegninger ændres ikke af Distiller, idet CopyDot scanninger skal kunne passere direkte igennem. Billedkomprimering Farve og gråtone Billeder komprimeres automatisk med den komprimeringsalgoritme der giver det bedste forhold mellem kvalitet og filstørrelse. I Distiller er komprimeringsfaktoren sat til: High Streg Stregtegninger komprimeres i henhold til Gruppe 4 standarden. Farvestyring ICC profiler Brug af ICC profiler er ikke relevante for standarden, idet farveseparation skal foretages i den del af arbejdsprocessen, som ligger før konvertering til PDF. CMYK konverteringer skal foretages i henhold til anvisningerne i 4-farver i avisens verden/farvekatalog Navnekonvention Filnavne Filernes filnavne skal bestå af bureauets Jobnummer (-side, hvis der er flere sider. Siderne skal arkiveres enkeltvis) og Titel, og slutte med.pdf. Der må ikke anvendes æøå, samt \_ / og mellemrum. Ved mellemrum skrives _ DDPFF/DDF og DRB, december\n13 PDF i praksis Indhold Dette dokument omfatter den dokumentation som brugere af den nye annonceudvekslingsstandard, kan få brug for. Den er således rettet mod både medarbejdere på bureauer og medarbejdere i avisernes annoncemodtagelse. Dokumentet indeholder således dels en udførlig brugervejledning i de rutiner der skal gennemarbejdes for at fremstille og checke PDF-filer, dels de rutiner der skal benyttes ved check og konvertering af PDF-filerne, når de skal indsluses i avisernes produktionssystemer. Herudover findes der et referenceafsnit, som i detaljer beskriver hvad den nye standard omfatter. Dette afsnit er tænkt som en hjælp til de produktions- og IT-medarbejdere der ønsker yderligere dokumentation af standarden, eventuelt med henblik på yderligere integration til eksisterende produktionssystemer og workflows. Øvrigt materiale Som supplement til dette dokument kan man støtte sig til dokumentet PDF Workflow som Jann Larsen fra arbejdsgruppen har udfærdiget. Her får man overblik og eksempler på, hvorledes PDF programmerne kan integreres i workflows med henblik på automatisering af arbejdsprocesserne. DDPFF/DDF og DRB, december\n14 Vejledning Denne vejledning beskriver hvorledes man fremstiller og aftester PDF-filer af annoncer. Vejledningen tager udgangspunkt i at annoncerne er designet i QuarkXpress. Den indeholder således en beskrivelse af, hvordan man genererer korrekte PDF-filer i henhold til standarden og også hvordan disse filer testes ved hjælp af programmet PitStop. For at kunne benytte denne vejledning, er det vigtigt, at man har et vist kendskab til brugen af Acrobat. Derudover vil en vis forståelse for PDF filformatet være en fordel. Vejledningen er ikke en komplet manual til de enkelte programmer. Vi henviser derfor til dokumentationen for Adobe Acrobat 4.05, PitStop og QuarkXpress for yderligere information. PDF kan også laves i InDesign, PageMaker, Illustrator, PhotoShop eller FreeHand. Disse programmer har vi også testet, og konklusionen er, at man sagtens kan anvede disse programmer, blot man ikke vælger at save som PDF-fil. Det ekstremt vigtigt at man genererer en postscript-fil, som grundlag for PDF-filen. Når først man har generet en postscript fil, har oprindelsen ikke længere betydning. Hvad skal der være installeret? For at kunne fremstille og checke PDF-filer skal du have følgende programmer: Adobe Acrobat 4.05 Den fulde pakke inklusiv Acrobat Distiller. Acrobat Reader er ikke nok. PitStop 4.05 PitStop er et såkaldt Plug-in program til Acrobat PostScript driver Til Mac: Minimum version 8.6 (kan hentes gratis på Adobes hjemmeside). Til PC: Windows 98/2000/NT standard PostScript drivere virker som regel OK. Det er vigtigt at de nævnte programversioner er overholdt. Din forhandler kan være behjælpelig med eventuelle opdateringer af ældre programversioner. Hjælpefiler Med standarden leveres 4 hjælpefiler som skal sikre, at der produceres ensartede PDF-filer: Filnavn Funktion Placering DDPFF_DRB_1.1.joboption Indeholder indstillinger Settings under Distiller mappen til Acrobat Distiller DDPFF_DRB_1.1.ppp Indeholder de regler der Importeres til PitStop ved hjælp af skal testes efter i PitStop Import funktionen i PitStop Preflight Control Panel. Prologue.ps Støttefil til Distiller som Distiller mappen/data sikrer, at dokumentstørrelsen fra QuarkXpress dokumenter overholdes. Epilogue.ps Støttefil til Prologue.ps Distiller mappen/data DDPFF/DDF og DRB, december\n15 Opsætning af programmer Det vil ofte være meget individuelt, hvorledes de enkelte programmer er opsat. Denne standard specificerer således ikke krav til opsætning af de enkelte programmer, blot at de ovenfor nævnte hjælpefiler er installeret og benyttes. Det vil således være helt op til jer selv, hvordan I ønsker at benytte programmerne. Har I eksempelvis opbygget et workflow, hvor Distiller fungerer ved at overvåge mapper (hot folder) kan hjælpefilerne udmærket integreres heri. Som nævnt ovenfor er PitStop et såkaldt plug-in program til Acrobat. Det betyder, at PitStop ikke kan aktiveres som et almindeligt program. Det kan således udelukkende benyttes inde fra Acrobat. PitStop kan ligesom Acrobat benyttes til en lang række formål, som vi ikke kommer ind på her. Det er udelukkende PitStop s evne til at kontrollere PDF-filer (Preflight), som vi benytter. Både Acrobat, Distiller og PitStop kan naturligvis stadig benyttes til andre typer PDF-filer og formål end netop PDF baserede annoncer. Test af PDF-filerne For at sikre at PDF-filer lever op til standarden inden de transmitteres til aviserne, er det nødvendigt at foretage et check (Preflight) af PDF-filen. Checkproceduren kontrollerer om PDF-filen er korrekt med hensyn til en lang række forhold. I checkproceduren vil man således kunne afsløre om der eksempelvis forekommer RGB billleder, er benyttet forkerte fonttyper, om der forekommer skæremærker, er referencer til eksterne billeder og meget mere. Checkproceduren munder ud i et rapportdokument (i PDF format), som indeholder en oversigt og beskrivelse over eventuelle fejl. PitStop, som foretager checket, vurderer tillige fejlenes alvor. Visse fejltyper udløser blot advarsler som indikerer, at her er en potentiel fejlkilde, mens andre fejl vil være alvorlige og medføre at PDF-filen skal genereres på ny inden den kan afsendes. I dette tilfælde vil det være nødvendigt at gå tilbage i originaldokumentet og rette fejlen for derefter at oprette en PostScript fil og en PDF-fil på ny. Den nye PDF-fil skal naturligvis checkes igen. Forskelle mellem Mac og PC I store træk fungerer Acrobat Distiller og PitStop helt ens på Mac og PC. Der vil dog være en vis forskel i den måde man udskriver til en PDF-fil på fra QuarkXpress, idet man her benytter en printerdriver som er individuel fra platform til platform. I det følgende er skærmbilleder vist fra Mac platformen, med mindre der er væsentlige forskelle mellem Mac versionen og PC versionen. DDPFF/DDF og DRB, december\n16 Vejledning for bureauer: Følgende vejledning henvender sig specifikt til de bureauer, hvor PDF-filerne af annoncerne skal fremstilles. Fremstilling af PDF-filer fra QuarkXPress Der tages udgangspunkt i at det er QuarkXpress som benyttes som det endelige designprogram til annoncer. Det er således fra QuarkXPress at man iværksætter fremstillingen af PDF-filer. Før man kan lave PDF-filen er det dog vigtigt at man har tænkt en del ting igennem i QuarkXPress, idet PDF-filen ikke vil blive korrekt hvis QuarkXPress filen heller ikke er korrekt. Nedenstående checkliste kan således måske hjælpe til at undgå de værste faldgruber: Sørg for at dokumentformatet i QuarkXPress er sat til det korrekte fysiske format af annoncen. Sørg for at farver er korrekt defineret. Det vil sige at der ikke må forekomme staffage-farver (eksempelvis Pantone-farver) eller RGBfarver. Det skal med andre ord være CMYK-farver. Check eventuelle værdier for overprint. Når dokumentet er korrekt dannes PDF-filen på følgende måde: 1.1 I Vælger sikrer du dig at du har valgt den korrekte PostScript driver, eksempelvis Adobe PS 8.6. DDPFF/DDF og DRB, december\n17 1.2 På en Mac gøres følgende: Åben udskriftdialogen og klik i knappen Printer I pop up -menuen Sendes til vælges Arkiv Vælg en passende sti og et passende navn for arkivering af PostScript filen. I pop up -menuen, hvor der står Generelt vælges Arkiver som arkiv Indstil valgmulighederne som vist nedenfor: Husk at vælge at alle skrifter vedlægges. Klik i Arkiver for at vende tilbage til QuarkXPress udskriftsdialog DDPFF/DDF og DRB, december\n18 På en PC gøres følgende: Åben printdialogen og vælg To file under Printer. I QuarkXPress egen udskriftsdialog følges indstillingerne fra nedenstående skærmbilleder. DDPFF/DDF og DRB, december\n19 Her er det vigtigt at dokumentets bredde indtastes nøjagtigt. DDPFF/DDF og DRB, december\n20 I Vis dialogen kan du sikre dig visuelt at annoncens format passer 1.3 Klik i Udskriv for at danne PostScript filen. Herefter fortsættes i Acrobat Distiller. DDPFF/DDF og DRB, december\n21 Konvertering af PostScript fil til PDF-fil i Acrobat Distiller 2.1 Åben Acrobat Distiller. Såfremt Distiller ikke har den rigtige joboption aktiveret, kan den vælges ved at klikke i pop up -menuen job options og vælge DDPFF_DRB_ Åben PostScript filen i Distiller på én af følgende måder: Vælg Open menupunktet fra File menuen eller Træk PostScript filen over i Distiller vinduet Herefter begynder Distiller at konvertere PostScript filen til PDF. Den resulterende PDF-fil vil typisk få samme filnavn som PostScript filen, men med.pdf som extension. PDF-filen placeres, med mindre andet angives, i samme mappe som PostScript filen. Det er vigtigt at PDF-filen netop har.pdf som extension, idet PC ere benytter denne extension til at identificere filtypen. Herefter er PDF-filen dannet og klar til check. DDPFF/DDF og DRB, december\n22 Sikkerhedsopsætning PDF-filer med annoncer må ikke være låst, idet låste filer, hverken kan placeres eller printes. 3.1 I Acrobat er det muligt at sætte en "Security"-lås på PDF-filerne når disse gemmes. I Distiller kan lignende sikkerhedsindstilling sættes op. Da disse faciliteter bevirker at filerne hverken kan printes eller placeres i QuarkXPress, må sikkerhedindstillingerne ikke anvendes - hverken i Pitstop eller Distiller. Der må med andre ord ikke sættes X i nogen af felterne i nedenstående skærmbillede. På denne måde vil alle PDF-filer, uanset hvilken joboption der er valgt, få den specificerede sikkerhedsindstiling. DDPFF/DDF og DRB, december\n23 Check af PDF-filer med PitStop 4.1 PDF-filen åbnes i Acrobat Aktiver funktionen Show PitStop Preflight Control Panel fra Window menuen i Acrobat 4.3 Klik på profilen DDPFF_DRB_1.1.joboption for at sikre, at det netop er den profil der benyttes til at checke PDF-filen. 4.4 Klik i knappen Create Report, hvorefter PitStop checker dokumentet mod de egenskaber der er defineret i profilen. 4.5 Når PitStop er færdig åbnes en rapportering på skærmen som en PDF-fil. Denne rapport viser eventuelle fejl. Ved at klikke i markeringen ud for selve fejlen, kan man springe direkte til de fejlbehæftede elementer i annonce PDF-filen. Fejltyper: Error: Caution: En alvorlig fejl som skal rettes En advarsel som kan rettes, men som formentlig ikke vil give anledning til produktionsproblemer med annoncen. Husk at fejl ikke må rettes i Acrobat. De skal rettes i originalprogrammet. Hvis PDF-filen ikke indeholder alvorlige fejl, er annoncen klar til afsendelse. DDPFF/DDF og DRB, december\n24 Vejledning for aviser Denne vejledning beskriver, hvorledes man kontrollerer og konverterer en PDF-fil med en annonce, fremstillet i henhold til standarden. Den er således specifik henvendt til avisernes annoncemodtagelse. Aftestningen foretages gennem programmet PitStop, mens konvertering af PDF-filen foretages fra Acrobat Da den metode der skal anvendes til konvertering ofte vil være meget individuel, vil den vejledning blot give vejledning i den enkleste form for konvertering. Den form har gennem tests vist, at være problemfri, men det er helt op til det enkelte dagblad at benytte den konverteringsform, som giver det bedste resultat på deres respektive produktionssystem. I visse tilfælde, vil det slet ikke være nødvendigt at konvertere PDF-filen. Hvis produktionssystemet således kan håndtere PDF-filer, kan PDF-filerne umiddelbart anvendes uden konvertering. Check af PDF-filer med PitStop 5.1 PDF-filen åbnes i Acrobat Aktiver funktionen Show PitStop Preflight Control Panel fra Window menuen i Acrobat 5.3 Klik på profilen DDPFF_DRB_1.1.ppp for at sikre, at det netop er den profil der benyttes til at checke PDF-filen. 5.4 Klik i knappen Create Report hvorefter PitStop checker dokumentet mod de egenskaber der er defineret i profilen. 5.5 Når PitStop er færdig åbnes en rapportering på skærmen som en PDF-fil. Denne rapport viser eventuelle fejl. Ved at klikke i markeringen ud for selve fejlen, kan man springe direkte til de fejlbehæftede elementer i annonce PDF-filen. Fejltyper: Error: Caution: En alvorlig fejl som skal rettes En advarsel som kan rettes, men som formentlig ikke vil give anledning til produktionsproblemer med annoncen. DDPFF/DDF og DRB, december\n25 Husk at fejl ikke må rettes i Acrobat. De skal rettes i originalprogrammet. Hvis PDF-filen ikke indeholder alvorlige fejl, er annoncen klar til at blive sendt videre i produktionssystemet eventuelt til konvertering. Konvertering Som nævnt ovenfor, vil det være individuelt fra avis til avis, hvilket filformat man ønsker at konvertere PDF-filen til. Vi vil i dette tilfælde konvertere til EPS level Åben PDF-filen i Acrobat I File menuen vælges Export og derefter PostScript or EPS Følg indstillingerne fra nedenstående skærmbilled. 6.3 Klik i Save for at arkivere EPS level 1 filen. Hermed er PDF-filen gemt som EPS level 1 fil. DDPFF/DDF og DRB, december\n26 Referenceguide Omfang Denne referenceguide beskriver de enkelte elementer i standarden. Der henvises til øvrige dokumenter for gennemgang af brugervejledninger, joboptions og dokumentation af øvrige støttesystemer. Definitioner: Designeren Designprogrammet Distiller Modtager Designeren er den person, der betjener designprogrammet. Det program, som annoncen rentegnes i typisk QuarkXPress Programmet i Acrobat serien, som benyttes til konvertering af PostScript og EPS-filer til PDF. Modtageren af PDF dokumentet typisk et dagblad. DDPFF/DDF og DRB, december\n27 Standarden i forhold til arbejdsprocessen = ikke tilladt = punktet indstilles, genereres eller verificeres i den pågældende fase. Indstilles/genereres i Design- PostScript Acrobat Verificeres i program driver Distiller PitStop Filformat Version Navngivning Størrelser og styringstegn Skære-/pas mærker Farver CMYK farver Staffage farver Gråtoner Farveforløb Diffusiering og udsparing Overprint Diffusieringsinformation Fonte Valg af fonttyper Inkludering af skrifter Eksterne referencer OPI Fonte Indlejrede formater CopyDot Billeder Duplex billeder* Billedopløsning Farve og gråtone Streg Billedkomprimering Farve og gråtone Streg ICC profiler * Duplex effekter udarbejdes i CMYK DDPFF/DDF og DRB, december\n28 PRESSENS HUS: DDF DANSKE DAGBLADES FORENING DDPFF


Danske Kommuner - Har alle en inkluderende tilgang?\nAf Grethe Andersen, fredag den 24. januar 2020 kl. 08.30\nLedelse af inklusion handler om at få indrettet både kulturen og strukturen på skoler, så begge dele understøtter inkluderende læringsmiljøer. Inkluderende ledelse indebærer at skabe en oplevelse af fællesskab, aktiv deltagelse og højt læringsmæssigt udbytte for alle elever – og medarbejdere. Lederrollen bliver dermed såvel retningsgivende som supporterende. I skolesammenhænge kan man tale om to former for inklusion, både det sociale og det faglige, som vi i praksis ikke kan skille fra hinanden. Dybest set handler det om hvordan man som skole håndterer mangfoldigheden af mennesker. Her er det afgørende om mangfoldighed anses for en styrke for fællesskabet i modsætning til, at homogenitet er et mål.\nDer er tale om inklusion, når barnet i videst muligt omfang er i et læringsfællesskab – altså er fysisk tilstede i skolen, deltager i og oplever sig som en del af fællesskabet – har både samarbejdsmæssige og venskabelige relationer, udvikler positive selvbilleder – selvtillid og selvværd og er i en læringsprogression – har en læringsudvikling. Inklusion er således en proces, hvor man kontinuerligt skal øge mulighederne for, at alle elever kan deltage aktivt, være en del af fællesskabet og få et højt læringsudbytte\nDet inkluderende læringsfællesskab må være kendetegnet ved, at skolens ledelse prioriterer og understøtter inklusionsindsatsen. Skolen skal have en fælles procedurer for det inkluderende arbejde og endnu vigtigere en grundlæggende inkluderende tilgang til alle børn. En tilgang, der tager udgangspunkt i børns forskellige faglige, sociale og personlige ressourcer, så alle bliver så dygtige, som de kan. Det pædagogiske personale, lærere og pædagoger har en opgave i at skabe et læringsrum, hvor de viser som rollemodeller og som retningsgivende og supporterende, hvordan eleverne kan støtte og hjælpe hinanden ved at være åbne om hinandens forskelligheder. Værdifulde samtaler er kraftfulde, så man skal være opmærksom på retning og tonen.\nSamtaler påvirker trivsel, relationer og evnen til at lære og lykkes. Værdifulde samtaler er anerkendende og undersøgende. Et læringsmiljø præget af positive emotioner udvider og opbygger kapacitet i forhold til relationer, kritisk tænkning, kreativitet og læring. Anerkendende undersøgende spørgsmål vil understøtte elevernes evner til at skabe stærke positive relationer, et inkluderende klasseværelse og et godt skolemiljø, der er befordrende for læring og trivsel. Eleverne lærer derved at få en relationel ansvarlighed for andre, når de deler historier om stolthed og andre ser deres evner og færdigheder. Det kan fx ske ved at elever interviewer elever med fokus på succes, kompetencer og drømme for fremtiden i relationer præget af tillid, bekræftelse og af at have det sjovt sammen med andre. At sætte ord på og benævne evner og færdigheder gør disse til ressourcer, der kan bruges fremadrettet. Skolens ledelse og pædagogiske personale må prioriterer at skabe en kontekst med omsorg, næstekærlighed og accept, så alle elever føler sig værdifulde, anerkendte og respekterede. Det vil medvirke til at eleverne trives og de vil begynde at agere med selvværd og kompetence.\nJeg har oplevet lærere og pædagoger, der i den grad formåede at skabe et læringsrum præget af varme og accept. I skolens teamledelse talte vi om, lærere, der uanset hvilke elever og klasser, de havde, lykkedes med deres elever. Vi talte også om, hvordan vi kunne støtte pædagogiske medarbejdere, der ikke formåede en inkluderende praksis. Hvis der er udfordringer, gælder det om at finde ud, hvilke færdigheder eleven og for så vidt også læreren/pædagogen har brug for at lære, for at det skal kunne lykkes. Den lærer, der lykkes med at skabe inkluderende læringsmiljøer anvendte ofte naturligt evidensbaserede undervisningsstrategier, som hun havde erfaret virkede. Det kunne være kooperativ læring, hvor elever hjalp elever med at lære af hinanden. Træning af sociale færdigheder, hvor eleverne lærte at interagere positivt med andre. Direkte instruktion, hvor læreren sørgede for tydelig struktur, rask tempo og udbytterige lektioner uden lange lærertaler. Formativ vurdering og feedback, hvor regelmæssigt fokus på eleverne fremskridt naturligt indgik i undervisningen.\nDet handler også om at skabe et læringsfremmende fysisk miljø og et trygt, positivt og motiverende læringsmiljø. Co-teaching kan også være et af mange effektive bud på inkluderende læringsmiljøer, hvor man fremmer elevernes læring og samtidig udvikler fællesskabet i klasserummet. Logikken er, at læreren både har brug for at undervise med udgangspunkt i læringsmål og lære af eleverne, når undervisningen ikke fungerer. Eksempelvis via feedback og læringssamtaler. Eleven har ofte svaret, hvis der bliver lyttet.\nDen traditionelle skolekultur med fokus på elevernes underskud handler reaktivt på grund af en ”institutionel usikkerhed” og endda defensiv mod at møde komplekse behov. I den reaktive proces henvender læreren/pædagogen sig til skolens ledelse og beder om, at de må løse problemet. Skolens ledelse fortsætter op ad i styringskæden med at sende problemet til forvaltningsniveau.\nEn inkluderende skole må skifte et kulturelt fokus fra "objekt usikkerhed" (eleven er problemet) til en fokus på "institutionel usikkerhed". Eller beskrevet på anden vis, gå fra ensidig skyld på elever, forældre og socioøkonomiske forhold til fokus på skolens arbejde med nye veje som svar på skolens pædagogiske, didaktiske og organisatoriske usikkerhed. Det betinger kulturel tranformation via påvirkning af organisationens kultur, struktur og processer. Der er ingen manual eller hurtigt fix. Det er ikke et spørgsmål om tekniske gennemførelse. Implementering af inklusion er ikke et spørgsmål om simple tekniske ændringer, men snarere at tænke på en bredere kulturel forandring og udviklingsproces, der består af flere faser, med en ændring i sindet, en "krise bevidsthed", som afsæt.\nDet er snarere tale om en proces med at anerkende, analysere og forstå den eksisterende praksis, her defineret som den måde, tingene håndteres af ideer, normer, procedurer og handlinger i et givet øjeblik. Skoleledelsen må med afsæt i krisebevidsthed facilitere tranformative ændringer af kulturen. Læring skal gå fra single-loop-læring" til "double-loop-læring". Single-loop-læring er, når aktørerne lærer inden for den nuværende ramme af deres antagelser, værdier og tænkning, hvilket medfører mindre tekniske ændringer i retning af forbedring. Double-loop-læring er, når aktørerne lærer ved at reflektere over og derefter ændre deres antagelser, værdier og tænkning, og som et resultat derefter ændrer deres handlinger.\nDet kan suppleres med en tilgang med fokus på, hvad der virker. Det flytter fokus på underskud og reaktive mønstre til proaktive undersøgende tilgange. Med en kombination af top down og buttom up tilgang kan læringskæden (fra bund til top) og styringskæden (den demokratiske kommandovej fra top til bund) understøtte hinanden i såvel ny praksis som i en inkluderende tilgang. Det samfundsmæssige mål må være at skabe en genration af børn, der har et medfølende sind og tillid til de voksne, tror på, at de voksne vil dem det godt og samtidig føler sig så kompetente, at de kan få så godt et liv som muligt og bidrage til at udvikle demokratiet i positiv retning. Det demokratiske sindelag skabes i gode menneskelige relationer.\nSvar på dette indlæg: Har alle en inkluderende tilgang? Felter med * skal udfyldes


Squash, men det ordsprog, der har eksisteret siden det tyvende århundrede, kom jeg kun frisk til min indfødte. Indtil 2010 var det den ukendte aerobic, der fyldte med få universiteter. Imidlertid\nMontalcino-zonerne ud over de fænomenale landskaber og psyke-nysgerrigheder er et af de mest magtfulde eksempler på romansk form i Italien. Klosteret Sant'Antimo er den sidste interessante kirke nedsænket i en charmerende\nHvordan kan man akkumulere pengesedler effektivt\nChirping moniacs behøver ikke at danne sig med indgangen til en utroligt livsstemning, hviskende alle børnene og glider en krone ind i sparegrisen. Mod glitter, der desuden er opmærksomme på effektiv\nHvor far man taknemmelige braetspil\nFlygtige tavler er en nyttig spilmatrix for begge babyer, en model sommetider for pålidelige mennesker. Supermarkedet med board-rip-ups handler med bunden af en række forskellige spil, der er tilpasset alder, mens\nAkweny milickie eden for naturforskere\nBoi Milickie Biosphere Reserve er den sidste banebrydende besættelse, som ikke bør gå glip af på Barycz Valley eventyrspor. Hvad skal man vide for sit element? Hvilke lokker specificerer dette steds\nTomme startere grontsagsalat\nHvilke snacks skal du gå til? I gruppen af velstående overtalelser rulles forresten af sandede rødbeder med grøntsager som principielle detaljer. Sand, kalori også god grøntsagsalat vil helt sikkert præsentere sig\nSelvom vakuumemballage oftest er forbundet med store butikker, cateringfirmaer og restauranter, søger endnu oftere og individuelle kunder enheder, som genkender dem for at udvide holdbarheden af opbevaret mad. Særlige poser, vakuumbeholdere\nHver iværksætter i det direkte navn på skattekassen registrerer hver dag med forskellige problemer, som enheder kan generere. Ligesom alle computerudstyr er kassaapparater ikke uafhængige af beslutninger og undertiden ødelægger. Ikke


Alhambra og Generalife Private Skip-the-Line Tour 2019 - Granada\nFra 76,66 $ USD\nPrivat rundvisning i Alhambra og Generalife Gardens\nNyd den hurtige adgang til dette UNESCO World Heritage Site med din Alhambra-billet\nTour top Alhambra attraktioner som Nasrid Palaces, Alcazaba Fortress og Palace of Charles V\nLær om de mauriske konger og sultaner, der engang boede i paladsets kompleks og beundre sin dekadente arkitektur\nTilføj på et hotel pickup og drop-off med denne private Alhambra tour, der er både fleksibel og praktisk.\nAfgå fra dit Granada-hotel i et komfortabelt minivan med aircondition eller møde på et centralt udgangspunkt, afhængigt af hvilken indstilling du har valgt. Opstigning til Alhambra-paladset med høje bakketop, afstigning minivanen og sejler forbi lange linjer ved overfyldt entré. Udsæt med din erfarne vejledning for at opdage den arkitektoniske attraktion på UNESCOs fortegnede fæstning.\nStup ind i de overdådige paladser, store gårdhave og overdådige haver, mens du dykker ind i det fængslende historie i det 9. århundrede fæstning; høre fortællinger og trivia vedrørende dekadente sultaner, ekstravagante emirer og mauriske konger, der tidligere beboede slottet. Besøg kompleksets mest gamle enklave, Alcazaba-fæstningen, for at komme op ad Torre de la Vela og beundre den spektakulære udsigt over den spredte spanske by. Slentre gennem overdådige haller og ekspansive gårde som Patio de los Arrayanes og ambassadørens Hall; beundre den arkitektoniske majestæt af Nasrid Palaces; og hør underholdende fortællinger om ekscentrisk kejser Charles V, når du besøger hans eponymous palads.\nVandre de smukke Generalife Gardens og absorbere det skulpturelle landskabs botaniske skønhed; se den smukke pragt af Patio de la Acequia og Patio de la Sultana, to smukke gårde; og få indsigt i eksotiske blomster og dekadente buske, der dekorerer området. Gå tilbage til det oprindelige afgangssted eller nyd bekvem transport tilbage til dit hotel, når rejsen afsluttes. Forhåndsbestillinger anbefales kraftigt, da adgangen til Alhambra er strengt begrænset til et bestemt antal besøgende hver dag.


Fyldepennen - Dagbog - Spekulationer\nWeekend og ro...\nFørst til jul kommer de næste afsnit af Krøniken! Det er længe at vente. Jeg er først begyndt at følge med i de senere afsnit, og er blevet ret begejstret for serien, dens mange finurligheder og karikerede rollemodeller.\nI går var vi i Odense, og det var ret hyggeligt. Vi havde svigermor med fra Skive. Det var ellers lige ved at vi ikke kunne komme afsted, da der var lidt bøvl med bilen. Det viste sig at den havde ca. 5 liter olie for meget på, og røgen stod ud, på vejen mellem Vinderup og Struer.\nDette blev det varme og sjove emne under besøget.\nI fredags var jeg på poweshopping i Lemvig, og fik bl. a købt bukser, skjorte, bluse, cd og et par småting. Jeg elsker at købe ind og komme hjem og tømme alle poserne og kigge på det jeg har købt.\nJeg var også til frisøren. Det har frisket toppen op, og jeg måtte jo lige have et par hårprodukter med. Det hele løber op, og allerede nu har jeg brugt et par tusinde kroner i denne måned.\nI går aftes var der en stor og flot halo omkring månen. I det hele taget er himlen og især stjernehimlen usædvanlig klar her ude på landet. Der er en betydelig forskel på udsynet til Mælkevejen, end der var da jeg boede i Struer.\nMars står lysende klar som den ikke har gjort i 60.000 år. Den var lysende rød i sommer.\nMåske mennesket engang i en fjern fremtid bosætter sig på Mars. Hvem ved?\nJeg faldt over en spændende artikel om multiverser, som jeg vil have printet ud snart.\nMit humør er som det plejer. Alt hvad angår arbejdsmoral og ansvar for andre mennesker står mig meget højt, men når det kommer til studier og ansvar for egen læring, halter jeg gevaldigt bagud. Det er som om jeg bliver usikker, når skolen kommer ind i billedet. Da vi var i praktik, var jeg ikke i tvivl om at det var denne vej mit liv skulle gå. Nu er tankerne anderledes og mere dystre.\nDet irriterer mig grænseløst og gør nattetimerne søvnløse og laver ridser i sindet.\nHvad er jeg for en? Hvorfor handler jeg som jeg gør? Hvorfor gør jeg alting mere besværligt for migselv? Hvad er der galt med mig? Hvor er det præcis det gør ondt og hvad kan jeg selv gøre ved min situation?\nMine spørgsmål er utallige.\nHvorfor skal man være så usikker på sig selv i en alder af næsten 29 år?\nKan nogle give mig svar på mine spørgsmål?\nSkal man ikke have styr på det hele og balancere i sig selv, længe før man fylder 30? Er det ikke sådan man skal være?\nEr jeg virkelig den eneste, der ikke endnu har formået at fuldføre min uddannelse, men har hængt fast på arbejdsmarkedet? Er jeg virkelig den eneste der ikke er gift, har børn og hus? Er jeg den eneste, der bliver overrasket og skuffet over mig selv og den måde hvorpå jeg til tider vælger at håndtere mit liv? Kan det virkelig passe?\nDagbogsindlægget Spekulationer er publiceret 07/03-2004 22:55 af str-ponzz.


I nat skyder vi ikke - Scriptorium theologiae\nDecembervejret har været en våd fornøjelse i år; slagregnen har hamret mod ruden, der har været storm og torden, ja der har stået en stiv vind fra vest rundt om Domkirken, mellem de små røde træhytter på torvet ved Dagmar og ned ad de smalle gader med skæve, gamle huse, hvis vinduer ser så indbydende ud. Og mon ikke det er meget menneskeligt at kaste et stjålent blik ind af dem, når man haster igennem byen med regnhætten over ørene, et barn i hånden og en nettopose under armen. For der ser så rart ud derinde bag de buede, let duggede ruder i de småsprossede vinduer – der ganske vist skulle hindre for indkig. Julepyntet og tændte stearinlys – dér har julefreden sikkert sænket sig, tænker vi, mens hysteriet ude på brostenene kun accelererer, og vi ryster for, om julefreden overhovedet når at indfinde sig bag vore egne buede ruder i år. Sådan sidder vi sitrende dagen før dagen før dagen, du ved, og sikkert også nu på kirkebænken, og venter på at mærke den der julefred. Måske kommer den først, når anden er spist, og ungerne er i seng, eller måske allerede når præsten omsider har sagt amen. Det er store krav, vi stiller, og høje forventninger vi har til julefreden: Vi skal helst kunne være i stue sammen med både dem, vi holder af, holder ud og ikke kan holde ud. Julen er jo på mange måder et social-psykologisk eksperiment, og der er ingen garanti for, at det lykkes – heller ikke inde hos naboen, hvor det så så rart ud. Måske er dér også kun våbenhvile, eller måske er krigen ved at bryde ud – for det er ikke altid, det går efter juleforventningerne. Julen er ikke altid ensbetydende med julefred i de små hjem, endsige i den store verden, hvor de netop nu holder julemøde om freden i Ukraine.\nJa, virkeligheden kan snart hobe ruiner op foran Paradis, så enhver romantisk forestilling og forventning om fred tabes af syne, og det kan være vanskeligt at skabe passager ind gennem dyngerne af forblæste brokker, forvredne vindfælder og umulige mellemmenneskelige forhold.\nMen det kan også gå over forventningerne, når julen går i hjertet på mennesker, som det skete ved julefreden i 1914. Så lad os kigge ind i historiens vindue til den første juleaften under Første Verdenskrig for nøjagtig 100 år siden:\nEfter den tyske fremrykning ind i Belgien og Frankrig, var krigen gået i stå på Vestfronten – i Flandern. De krigsførende nationer havde gravet sig ned i lange skyttegrave adskilt af et ingenmandsland, en nådesløs stribe jord, som ingen havde ovelevet på i længere tid. Blodige stormangreb var årsag til store tab på begge sider, ved juletid var omkring en million allerede omkommet, og det tyske folk var ved at drukne i blod. Alligevel havde ingen af siderne erobret eller tabt den mindste meter. I hver deres skyttegrave lå fjenderne ansigt til ansigt – trods alt had erkendte soldaten, at fjenden var plaget af samme angst som han selv. Angsten for døden. “Det, der skete mellem de to fronter, var et eksempel på ren menneskelighed”, skriver en infanterisoldat i sin dagbog. Nætterne var isnende kolde, regnen silede, og det langsomt stigende grundvand i skyttegravene skyllede ind over soldaten, som prøvede at finde hvile på en briks, mens lusene plagede de levende, og rotterne bed i de døde, som lå flere dage, ja flere uger i Flanderns mudderpøl, inden de blev begravet.\nUnder den første krigsjul i 1914 havde soldaterne på begge sider fået julegaver hjemmefra: tobak, chokolade, varme tæpper og underbukser af førsteklasses kameluld. I brevene fra de elskede stod omtrent samme budskab uanset sprog: “Vi venter. Kom hjem. Pas på dig.”\nEfter at mørket er faldet på over det menneskeskabte helvede denne 24. december 1914, løjer vinden af. “En klar stjernehimmel hilste os fra den Almægtiges bolig, og fuldmånen gav det smukke, vide, flamske Rembrandt-landskab et anstrøg af velgørende fred ved sit milde lys”, skriver en skyttegravssoldat i sin dagbog. Mørket lukkede sig over slagmarken, og en soldat skriver videre, at “vi forventede ikke noget under, og så skete der noget utroligt, noget vi ikke var forberedte på.” Og så var det, at der midt i stridens hjerte skete noget uventet fredeligt. Trods krigen havde man dog julen til fælles med sine fjender, og det satte sig igennem på underfuld vis. De engelske vagtposter slog alarm. Rækker af lys var blevet tændt langs hele den tyske linje. Så langt øjet rakte, lyste små, flakkende flammer på kanten af skyttegravene. Det varede lidt, inden englænderen forstod, hvad det var – nemlig juletræer! Tyskerne havde dage forinden givet afkald på forsyninger for i stedet at få leveret deres elskede juletræer. I begyndelsen er der kun en, der i stilhed synger Stille Nacht, heilige Nacht – salmen, som Ingemann oversatte til den danske Glade jul, dejlige jul. Salmen om Jesu fødsel svæver fortabt gennem Flanderns døde landskab. Men så breder sangen sig fra den ene skyttegrav til den næste, og fra den lange mørke linje af skyttegrave hører man “schlaf in himmlischer Ruh”, sov i himmelsk fred. Sangen blev hilst med jubel og klapsalver fra den britiske side kun få hundrede meter borte, som stemte i med deres elskede julesalmer: The first Noel. Under den samme frostklare himmel, under den samme nådige Gud tonede sangen om julefred, salige fred. Stille Nacht, heilige Nacht – tonerne svæver op mod stjernerne, og “det vakte en hellig gysen i selv den koldeste sjæl”, skriver en vestfalsk krigsfrivillig i sin dagbog. Merry Christmas, fröhliche Weihnachten lød henover skyttegrave og pigtrådslandskab. I nat skyder vi ikke.\nMorgenen derpå herskede en besynderlig, afventende stilhed. Ikke et eneste skud affyredes. Blot en enkelt maskingeværsalve ville bryde fortryllelsen. På store dele af vestfronten opstod der denne jul 1914 en spontan våbenhvile. Mænd, der døgnet inden havde gjort deres bedste for at tage livet af hinanden på de gudsforladte dødsmarker, som var fulde af granathuller, bombekratere og sønderskudte træstammer, mødtes ansigt til ansigt. Tropperne lod våbnene hvile, og menige soldater mødtes mellem skyttegravene, udvekslede julehilsner, byttede cigarer for plumbudding – talte nu sammen, smilede og lo, spillede fodbold i det frosne ingenmandsland. Alle var ubevæbnede. Ikke så meget som en kniv havde man på sig. Kun bevæbnet med skovle og spader begravede de deres faldne, som lå iklædt hvide ligskjorter af rim og frost.\nMen det blev hverdag igen. Julelyset gik ud, og krigen gik videre fire år endnu – millioner blev dræbt, og nogle af de soldater, som havde deltaget i julefreden, blev senere straffet hårdt for deres fredsvilje. Nok har vi viljen til fred både i verden og bag de bugede ruder – eller i det mindste våbenhvile – men den jordiske fred er en skrøbelig størrelse, for også i dag, 100 år senere, går julelysene ud, og krigen og livet går videre.\nOg det er et eksempel på ren menneskelighed, det der skete i skyttegravene i 1914, såvel som i vort livs skyttegrave – fordi vi er mennesker i en falden verden under forgængelighedens dom og på syndens vilkår. Mennesker på det vilkår, at vi gang på gang må erkende, at vi fejler overfor selv de mennesker, vi elsker allerhøjest – ikke fordi vi vil det, men fordi vi ikke kan anderledes. Vi gør ikke det, vi ved, vi skal, fordi synden er vores virkelighed. Og på det vilkår er vi stedt her på jorden – med Guds befaling, om at vi skal være jorden tro, ved at elske det liv, vi lever, blandt de mennesker vi er givet at leve med, holde jul med, bo og bygge med i mørkets og dødens skygge.\nI det mørke i skyttegravens tvivlsomme ly skriver en fransk løjtnant julenat i sin dagbog: “Du stakkels lille kærlighedens Gud, født i denne nat, hvordan kan du elske et menneske.” Men det gjorde han, og det gør han hele vejen til korset og ind i evigheden. Derfor åbnede han med sin søns fødsel døren til Paradis igen, fordi han vil have os op af vore skyttegrave; han banede passage mellem dyngerne af forblæste brokker, forvredne vindfælder, umulige forhold og gudsforladte slagmarker til staldvinduet på Betlehems mark. Her er ikke fred for julefredens skyld, ingen midlertidig våbenhvile, men en fred af en anden verden, den himmelske fred, som toner julenat herned. En fred, som ikke sluttes mellem mennesker, men sluttes af Gud og forkyndes til ethvert menneske til alle tider, mens lyden af verdens første julesalme svævede op mod stjernerne: “Ære være Gud i det højeste og på jorden! Fred til mennesker med Guds velbehag!”. Vi skænkes Guds fred med vores virkelige menneskelighed, idet Han tilsiger os vores synders nådige forladelse og fører sine faldne krigere, sønner og døtre hjem til sit evige rige. For det, der skete mellem de to fronter – den fred vi ønsker, den strid vi strider – er et eksempel på ren menneskelighed, fordi vi lever dér, hvor vi hører tilgivelsens ord.\nMen Guds fred er ikke idyl; den er sindets og hjertets fred, uanset hvad livet tilskikker os. Fred til at blive i livet trods storm og torden med al den fred, vi hverken kan slutte med hinanden bag de småsprossede vinduer eller med os selv i vores hastværk gennem gaderne. Freden er ikke en midlertidig våbenhvile, det er ikke dødens fred, det er ikke fred fra noget, men fred til livet. Det er Guds fred med vores samvittighed fra i går og bekymringen for i morgen. Det er den fred, Kristus efterlader os i, til kun at favne med tillid, frimodighed og trøst, hvad Gud har givet. Løft dit hoved og tak for livet. Det er julens budskab, som skal lyde over hele verden, i hvert et hjem og til soldaten på slagmarken. For vi er alle krigere – alene bevæbnet med Guds fred til at stride vor strid med mod, fred til at vente på enden god.\nOg netop i aften, juleaften, er passagen åben gennem forblæste brokker, forvredne vindfælder og umulige mellemmenneskelige forhold, og vi kan kigge ind gennem vinduet til oprindelsen. Stormen er stilnet af og i stilheden mærkes en fremmeds tilstedeværelse i mørkningen. Ikke som en storm, men kun som et vindpust… Alle Jahre wieder kommer Kristusbarnet med genlyd af englenes sang om den fred, ingen sorg tør røre, som vi skal synge igen og igen. Det sker i et øjeblik, i et glimt – i et interludium i stormens øje. Men det sker, og det er det, Gud i fortryllende øjeblikke kan minde sit eksilerede menneske om og lader os sammen med ham se barnet i krybben – så vi kan deles om det, han kalder lykkens nærhed – julens fred. I Jesu navn glædelig jul. Amen.\n94 – Det kimer nu til julefest\n104 – Et barn er født i Betlehem\n129 – Julebudet til dem, der bygge\n120 – Glade jul, dejlige jul\nPrædikenen er optrykt i Post scriptum 2014, s. 196–200.\n31. december 2014 prædikenerfred, Første Verdenskrig, jul, salmer\n← En undersøgelse af eskatologien i Andet Thessalonikerbrev\tKarikatur-Gud →


Det Logiske Snit: Hovsa - Hvor kom alle de børn fra\nIslam in Europe har en blogpost omkring en undersøgelse af holdningen til indvandrere i Belgien.\nSådanne undersøgelser har man desværre ikke lavet længe i Danmark.\nMen det jeg personligt bed mærke i var denne her detalje og det undrer mig at andre ikke ser den slags:\nDer er altså langt overvejene hollandske indvandrere, men de 31 procent hollandske indvandrere står kun for 21 procent af efterkommerene i Belgien.\nDe otte procent marrokanske indvandrere står der i mod for 15 procent af efterkommerne. De seks procent tyrkiske indvandrere for 13 procent af efterkommerne.\n5,8 procent af befolkningen er indvandrere og sikkert en pæn del af dem muslimer som i Danmark, altså også en lang vej til muslimsk flertal, men ingen tvivl om kursen, som den eksponentielle effekt sparker i gennem og iøvrigt kan det hele jo acceleres af tankeløs nyindvandring.\nLangt værre er det i Frankrig, hvor 1/3 børn siges at være efterkommer af Mahgreb. Men da det er forbudt at registrere for etnicitet. Er det umuligt at få bekræftet det tal.\nMen Frankrig har fjerde generations indvandrere fra muslimske lande, de første ankom allerede i halvtredserne fra Nordafrika.\nOg Frankrig er Europas demografiske konge.\nOmend den tyr til fantasifulde forklaringer såsom at indvandrere ikke får flere børn, stigningen skyldes ikke dette, selv om de får mange børn alle andre steder i verden.\nSå har Frankrig den højeste demografi i hele EU, kun udfordret af katolske Irland.\nEr vokset med over 5 millioner borgere de sidste fem år og Europas befolkning voksede i 2003 gennem naturlig vækst, det vil sige kun medregnet døde vs fødte, altså ikke medregnet immigration/emigration, med 216.000 borgere. Af den vækst stod frankrig for de 211.000 og resten af hele EU kun for de 5000.\nFrankrig sammen med Sverige har sikkert muslimsk flertal før dette århundrede er ovre - velbekomme til fagre nye EUrabia.\nIndsendt af Thomas Bolding Hansen kl. 20.16\nEtiketter: Belgien, demografi, Frankrig, muslimer\nNicolas Krebs sagde ...\n"Frankrig sammen med Sverige har sikkert muslimsk flertal før dette århundrede er ovre - velbekomme til fagre nye EUrabia." (Thomas Bolding Hansen)\n13. august 2009 kl. 15.30


Amiad EBS - Selvrensende filtre til store flow og fin filtrering\nSelvrensende filtre til store flow og fin filtrering\nAmiad EBS er en serie af selvrensende filtre i robust og simpelt design, dog alligevel meget velegnet og driftsikre til store flow op til 7.200 m3/h og fin filtrering ned til 10 µm.\nDet ufiltrerede vand strømmer op gennem tilgangsrøret og ind i finfiltret og ud gennem afgangsrøret. Herved stoppes alle partikler større end filtreringsgraden og efterlader en filterkage på indersiden af filtersien.\nElmotoren drejer snavssamleren rundt via et trapezgevind hvorved snavssamleren bevæger sig i en gevind bevægelse op og ned i filtret og herved dækker dyserne hele filtersiens areal. Samtidig åbner drænventilen, således at der skabes et returflow baglæns gennem filtersien ind i dyserne, op gennem snavssamleren og via skyllekamret og ud af drænventilen. Herved skylles filterkagen effektivt af filtersien, samtidig med at der stadig strømmer rent vand ud af filtret.\nEfter at have tilendebragt den selvrensende proces returnere filtret til sin normale filtrerings status, indtil det næste signal starter en ny renseproces.\nAmiad EBS serien er meget fleksibel idet det fås med almindelig dyser på snavssamleren eller fjederbelastet dyser. De fjederbelastede dyser giver en forbedret returskylningseffekt og et reduceret returskylsflow.


Tanker om livet Archives - Side 2 af 7 - Andrews Blog\nKategoriarkiv: Tanker om livet\nGør denne påske helt speciel\n20. februar 2015 Tanker om livetAndrew\nDe kolde vintermåneder er snart forbi, og vi går påsketiden i møde. Typisk omkring påsken, begynder vejret også at blive bedre. Der kommer mere sol på himlen, og temperaturen tager et nøk opad. Især nede sydpå begynder der rigtig at komme dejligt vejr. Mange tager på ferie i påsken. Det er perfekt hvis man trænger til at koble fra. Typiske rejsemål kan være steder som Italien, Grækenland eller USA. Der er noget for enhver smag. Det er helt i orden, samt ganske forståeligt, at man engang imellem har brug for at komme væk fra hverdagen. Påsken er heldigvis ikke så langt ude i fremtiden, så man behøver ikke at gå og vente ængsteligt i mange måneder. Det er også nemmere at få gode flybilletter og værelser på lækre hoteller i perioden hvor påsken ligger, sammenlignet med i højsæsonen om sommeren, hvor alle vil af sted på samme tid! En ferie i påsken kan være mindst lige så fantastisk, som en tilsvarende om sommeren.\nHvad drømmer du om at kunne gøre som du ikke kan i dag?\n16. juni 2014 Tanker om livetAndrew\nMan behøver ikke leve en ekstravagant tilværelse med et enormt overforbrug, men det er for mange ingen hemmelighed, at man drømmer om at kunne komme til at gøre nogle ting, som ved det nuværende stadie ikke er muligt. Det kunne i mange tilfælde handle om, at man gerne vil rejse noget mere. Ikke fordi man ikke har tid til at rejse, eller kunne finde ekstra tid til at rejse, men simpelthen fordi man ikke har råd til at komme rundt i hele verden og få de forskellige indtryk og oplevelser, som ligger derude og venter på en. Rejser er typiske steder, hvor man er nødt til at spare, hvis ikke man har en økonomi der kan rumme alt det man gerne vil. Rejser forbindes som en luksusgode, som ikke er livsnødvendigt, for at man kan føle sig godt tilpas og have et godt liv.\nForestil dig at gøre noget ekstra\nForestil dig, at du kan gøre noget ekstra som du ikke plejer at have råd til. Den mulighed har du, hvis du slipper bekymringerne og tager et lån. Tag ud og få nogle store oplevelser mens tid er, gør de ting som du virkelig brænder for. Når man engang bliver gammel, så er det ikke længere muligt. Der er heller ingen grund til at man skal forlade jorden med alt for mange penge stående, man skal bruge dem mens man lever og så sikrer sig, at man får de største og bedste oplevelser, mens motivationen er der. Det handler i høj grad om at man lever i nuet og slipper bekymringerne. Der er ingen grund til bekymringer, selvom man skal tage et lån, man betaler det blot af over tid og så er det ikke længere et problem.\nVed at kigge rundt blandt eksisterende lånemuligheder på nettet, kan du finde utallige løsninger og der er med garanti også en løsning der passer til dig og dine ønsker.\nLån til nye briller og få solbriller med i prisen\n13. juni 2014 Tanker om livetAndrew\nDet bedste tidspunkt, at købe nye briller på er henover sommeren, hvor mange optikere kører med tilbud om, at man kan få solbriller med styrke med uden ekstra beregning, eller med blot mod en ganske lille ekstra betaling. Det samme kan egentlig gøre sig gældende på kontaktlinser, hvor man ofte ser et tilbud, der inkluderer enten briller eller solbriller.\nSolbriller er vejen frem om sommeren\nJeg kan klart anbefale, at hvis man ønsker nye briller, så kan man med fordel vælge at tage solbriller med også. Har man brug for briller, er det nødvendigt at have solbriller, der også har styrke, så man er garderet om sommeren. Jeg mener, det er et område, hvor man ikke skal gå på kompromis og jeg mener at man skal udnytte de tilbud der dukker op primært henover sommeren til at foretage de nødvendige investeringer. Selvom du ikke har pengene, så kan du hurtigt finansiere brillekøb, f.eks. via forbrugslån, der gør det nemt at være forbruger i alle sammenhænge. Mht. briller handler det også i høj grad om at være med på moden og det gør man ved at følge den udvikling der er på markedet, ligesom man også gør det med tøj. Briller er noget man bruger konstant, så reelt er levetiden også derefter. Det skal man huske at tage med i betragtningen over brillers levetid – de sidder på altid og derfor skal de også skiftes ud. Ligeledes kan man sige, at ens styrke formentlig ændrer sig over tid, så hvis man skal se optimalt, så er det nødvendigt med jævnlig udskiftning.\nMåske har du også brug for lidt af det hele. Du har brug for kontaktlinser i nogle sammenhænge, f.eks. når du dyrker sport, du har brug for briller i dagligdagen eller blot når du skal læse, se fjernsyn eller køre bil. Du har tilmed behov for at gå med solbriller, når solen skinner og skal derfor være klædt på til enhver lejlighed. Hvis du har det på den måde, så har du det på samme måde som mig. Det koster penge at være svagt seende, det må man erkende og når man har gjort det, så skal man i gang med at finansiere sine køb, så synet bliver bedre. Jeg kan på det varmeste anbefale forbrugslån, der er let at have med at gøre og give mig muligheden for at få en god afbetalingsordning. Med forbrugslån, styrer jeg mere eller mindre, hvorledes afviklingen forløber og i de perioder, hvor jeg har råd til det, afvikler jeg lidt mere. Så passer det med at afviklingen er overstået, inden jeg igen har behov for at købe nye briller, kontaktlinser eller solbriller.\nPasser dit tøj ikke længere? Lån penge til ny garderobe\n21. april 2014 Tanker om livetAndrew\nMåske har du arbejdet for meget i en længere periode og ikke fået dyrket det motion du plejer. Det kan som regel ses, eller i hvert fald mærkes, hvis det giver nogle flere kilo på kroppen. Det kan også være, at du over en periode har været på kur og tabt dig så meget, at dit tøj ikke længere klæder dig. Hvis det er tilfældet, bør du belønne dig med tøj der passer din nye figur. Det bør være en præmie til dig selv, hvis du har tabt dig, at du i det mindste kan finde penge til at købe nyt tøj der matcher den størrelse du nu har.\nDesværre er det ikke sådan, at man får penge fra det offentlige eller andre steder, for at tilpasse sig et vægttab. Du skal stadig selv købe dit tøj og hvis der mere eller mindre skal udskiftes det meste af garderoben, så tager det tid. I mellemtiden skal du så forholde dig til om den vægt du er på, er den du ønsker at være på og vil stræbe efter, så alt det nye tøj du køber også kan passe dig langt ud i fremtiden.\nTag et lån og få tøj der passer\nFor at kunne få udskiftet garderoben til tøj der passer, hvad enten du er blevet større eller mindre, så kan du tage et lån, så den udskiftning kan gå lidt hurtigere. Har man et normalt forbrug af nyt tøj, så tager det mange år, at få skiftet garderoben helt ud. Hvis du ønsker, at den proces skal gå en anelse hurtigere, så er et lån den bedste løsning på det problem. Tag et forbrugslån og få det beløb du har brug for ind på kontoen, derefter kan du gå i gang med at investere i alt det nye tøj du har brug for.\nDin økonomi er garanteret sat fint sammen i forvejen, hvor indtægter og udgifter fint stemmer overens, men et indkøb af en helt ny garderobe, kan de færreste økonomier bære og det vil kræve at der tilføres penge. Den nemmeste måde, at gøre det på, er ved at tage et lån udenom banken. Her stilles der ikke krav til hvad pengene bruges til, dem bestemmer du som låntager selv over og derfor kan du passende bruge dem på ny garderobe, hvis det er det du ønsker. Sørg for, at have tøj der passer. Har du tabt dig, beløn dig selv med en ny garderobe.\nLivet er lettere med penge på lommen\n18. april 2014 Tanker om livetAndrew\nMan bliver ikke et lykkeligere menneske af at have mange penge, det er der ingen tvivl om. Men livet bliver i mange henseender lettere, når man har penge. Det betyder, at man slipper for bekymringer og kan slippe for at måtte vælge noget fra, når man vælger noget andet til. Vi vil gerne så meget som muligt, uden at det skal have konsekvenser på andre fronter. Derfor bliver det også nemmere at købe de ting man gerne vil og leve det liv man ønsker sig, når man har penge. Det udgangspunkt er det desværre ikke alle der har. Hvis du ikke har en økonomi der kan tillade dig alt det du ønsker, bør du måske lave nogle justeringer. Der er områder i din økonomi der kan optimeres, det vil der med garanti være.\nKig dine faste udgifter igennem\nHvis ikke du allerede har det, kan det anbefales at kigge alle faste udgifter igennem. Måske du har et eller flere abonnementer der kan undværes. Eller måske har du nogle forsikringer der ikke stemmer overens med det behov du har. Det er ikke en god idé at droppe forsikringer, men måske er du dækket for noget, som du reelt ikke behøves. Når du har gjort det, må du prøve at kigge på hvad du har af penge tilbage efter din indkomst og de fratrukne faste udgifter. Der skal være en buffer til uforudsete udgifter. Hvis ikke der helt er sammenhæng i tingene, kan det være en god idé med et forbrugslån. Det har den fordel, at det her og nu giver penge til forbrug, så man slipper for nogle af de tidligere nævnte bekymringer. Et forbrugslån er en fleksibel løsning, som kan betales af, som du ønsker det. Det gør simpelthen din hverdag markant lettere, når du kan købe de ting du ønsker og uden at det betyder at du skal vælge andre ting fra.\nHvis du heller ikke vil fortsætte med at sætte begrænsninger for dig selv, så skab dig et overblik over din økonomi og har du ikke den frihed du søger, så tag et forbrugslån til supplement, så du kan købe det du vil, hvornår du vil. Du vælger et lån, der passer ind i din økonomi, så du får en afvikling der passer fint til dig. Til gengæld får du pengene ind på kontoen med kort varsel og så er de til din disposition.\nSkån miljøet – køb en god cykel\n16. april 2014 Tanker om livetAndrew\nI stedet for at køre de små ture i bil, når man blot skal hente børn i daginstitution, handle i det lokale indkøbscenter og hvad der ellers kan være af småture omkring ens bopæl. I stedet bør man i højere grad tænke på sundhed og foretage så meget som muligt enten i gang eller på cykel. Det er bedst for en selv og det er bedst for miljøet, hvis man i højere grad kommer rundt i verden på andre måder end i bil. Er man bosiddende i en større by, hvor man inden for kort afstand har mange ting, så er der sådan set ingen grund til at have en bil, medmindre det er en forudsætning for at kunne passe sit job.\nKøb dig en cykel der kan holde i mange år\nKøb dig en god og stabil cykel, som kan klare de ting, man ellers ville klare i bil. For at man kan skifte bilen ud med cyklen, bliver cyklen nødt til at have en vis kvalitet, det siger sig selv. Den skal desuden have det nødvendige lys, reflekser og ikke mindst lås på. Således, at den er klar til at være en del af trafikken. Når du nu har købt en god cykel, bør du også investere i en ordentlig lås til den, for at begrænse muligheden for tyveri. Alligevel bør du dog lige tjekke dine forsikringer igennem om de dækker hvis den skulle blive stjålet.\nNår man køber cykler får man i den grad hvad man betaler for. Så skal man have en ordentlig cykel, bliver man også nødt til at betale, hvad det koster. Det er et produkt, hvor pris og kvalitet hænger uhørt godt sammen. Hvis ikke du har en opsparing der kan dække købet af din nye cykel, så er der andre måder at klare betalingen på. Du kan låne dig til pengene. Det er muligt at tage forbrugslån, til både større og mindre investeringer. En fleksibel løsning der kan dække alle behov. Hvis dit behov er en ny cykel, så skulle det være det mindste problem, hvis du er en myndig person og ellers ikke står registreret nogen steder som dårlig betaler. Køb en ny cykel og hjælp miljøet – også for de fremtidige generationers skyld.\nModelfly- og helikoptere er hobby for rigtige mænd\n21. marts 2014 Tanker om livetAndrew\nRigtige mænd nørder med forskellige transportmidler i modelform. Det kan være både, tog, fly, helikoptere eller noget helt andet. Det er en god beskæftigelse for mænd i fritiden og det er noget der fanger flere og flere. Disse modeller af transportmidler, får en større rolle på markedet, da efterspørgslen er stor efter disse. Tidligere har det også været meget populært at være engageret og nørdet omkring disse modeller. Den dag i dag, er det stadig meget populært og mange synes det er fantastisk tidsfordriv. Det er i udgangspunktet ikke så dyrt at anskaffe, men over tid kan det koste en del at vedligeholde, købe reservedele og i det hele taget at være opdateret på sin modelhelikopter. Man kan også se sådan på det, at når man går ind i ting, skal man også gøre det helhjertet. Så hvis man har passionen for den slags, giver det god mening at man helhjertet investerer, hvad der kræves for at man har det rette udstyr, har benzin til transportmidlet og man får nye reservedele, når dette er nødvendigt.\nMange mænd har benzin i blodet\nMange mænd har benzin i blodet i det hele taget, hvad enten det handler om transportmidler i modelform eller det er biler, knallerter, motorcykler og des lignende i almindelig størrelse. Passionen for benzin og motordrevet transportmidler koster mange penge. Man skal være opmærksom på at det er forskelligt hvad der er udgifter forbundet med ens hobby. Nogle fritidsinteresser er dyrere end andre, men det er ikke prisen der skal og kan afgøre hvad man ønsker at beskæftige sig med. Derfor må det ikke på nogen måde være en hindring eller sætte en stopper for de glade timer det giver i fritiden. Mangler du penge, så kig på internettet efter et lån der får tingene til at give mening og som gør at fritidsinteressen kan dyrkes. Der er mange gode lånemuligheder på nettet, så det er nemt at komme til penge, når man godt lige kan bruge lidt ekstra. Det er med at benytte sig af de gode muligheder. Ved at bruge lidt tid på det, kan man få sig det lån, der passer bedst til ens behov.\nHandel på internettet er større end nogensinde før\n12. marts 2014 Tanker om livetAndrew\nDe seneste tal viser, at folk handler mere og mere på nettet. Omsætningen eksploderer og udbuddet er også blevet større end det var tidligere. Der er mange muligheder for at købe alverdens ting og sager på nettet. Der er blevet stor kamp om de øverste placeringer på Google, for at man kan markedsføre sig bedst muligt indenfor sine produkter. Folk bruger internettet til at handle på og det er helt nye tegn, end den verden vi befandt os i for 15-20 år siden. Det er en god indikation af, hvor hurtigt det går i dag med udviklingen. Man kan klare al julehandel hjemme foran computeren, når man selv har tid og man slipper for at stå i lange køer bag andre stressede kunder og ekspedienter.\nLån penge når du handler\nDu kan ovenikøbet låne penge på internettet også, når du alligevel sidder og kigger på gave til kæresten/konen eller manden. Så alt kan klares foran computeren og varen bliver leveret lige til døren. Det har faktisk aldrig været nemmere og det skal man som forbruger udnytte maksimalt. Det ville være dumt, ikke at gøre brug af de muligheder der er. Så hvis du ikke synes, at økonomien helt rækker til de ting du gerne vil købe, så er der gode muligheder for at få lavet en god aftale om et lån, der gør det lidt nemmere for dig at købe varer, når likviditeten på kontoen vokser. På den måde slipper du for mange bekymringer og kan glæde de folk der får glæde af de ting du køber på nettet. På nettet er der et stort udvalg og ofte er der rabatter at hente, når man handler på nettet. Der er mange eksempler på produkter, der kan købes billigere på internettet, end hvis man går ind i en butik for at handle samme vare. Det handler naturligvis om, at hvis man ejer butik, har man nogle lønninger til medarbejdere og der skal betales mere husleje til butik osv. Alle disse udgifter, kan holdes på et lavere niveau, hvis man driver en webshop og dermed kan priserne også reduceres – til gavn for forbrugerne. Så du bør i al sin enkelthed, købe mest muligt på internettet og du kan finansiere det gennem et lån på nettet, hvor dine muligheder er mange og hvor du kan få en samlet komplet løsning.


FOMO gør os til singler – tag dig bedre tid! – selvudvikling\nAngsten for at gå glip af noget er dog ikke kun de nye mediers fejl. En anden medvirkende årsag kan være, at vi har for meget fokus på livets endelighed. Der er mange, som siger ”vi lever kun en gang, så vi skal have det bedste ud af det”.\nLæs Grib dagen og få stress\nMen dette ”bedste” bliver meget ofte til ”alt” eller i hvert fald ”mest muligt”. Så vi har en forestilling om, at vi kun lever helt, hvis vi prøver alt, hvad livet har at byde på.\nVi skal med andre ord nå en helt masse, og det skaber et overfladisk, uroligt og stressende liv. Derfor kan et godt liv også indbefatte, at vi bliver bedre til at give os tid, vælge og fravælge.\nMange af os kan gribes af en panisk følelse, hvis vi er ved at gå glip af en partner. Derfor kan vi blive helt vilde med en kæreste, som er ved at forlade os, selvom vi for kort tid siden selv var meget trætte af det forhold og på nippet til at afslutte det.\nDen angst for at gå glip af noget kan også komme til udtryk ved, at vi bliver forelskede i dem, vi ikke kan få.\nDer reagerer vi ofte lidt ligesom børn, der leger, og hvor det ene barn er glad og tilfreds med sit legetøj, lige indtil han eller hun får øje på det, den anden har. Det bliver pludselig endnu mere interessant, og de to kommer måske op at skændes af den grund.\nPå lidt samme måde reagerer vi som voksne, når vi for alt i verden ønsker at lege med ham eller hende, som vi lige præcis ikke kan få, eller som en anden har taget.\nDerfor kan det ses som et udtryk for misundelse, der betyder, at vi partout vil have ham den gifte mand eller hende, som alle de andre drenge i klassen også efterstræber.\nDet er en slags datingens griberefleks, som betyder, at vi griber ud efter ham/hende, vi ikke rigtigt kan få fat på. Dén psykologiske mekanisme kan udnyttes som et scoretrick, fx ved at vi spiller kostbare eller giver indtryk af, at vi er på vej væk. Så henvender du dig fx til en pige med replikken, ”Hej, jeg skal gå om lidt, men lad mig lige høre …”.\nLigesom vi kan være bange for at gå glip af en mulighed, kan vi også være bange for at gribe den. Du kan være bange for at sige ja, fordi bordet fanger. Så får du bange anelser og siger til dig selv: ”Måske er der en anden, som er bedre?”\nDet spørgsmål kan nage os, både når vi dater, men også efter vi er kommet ind i et forhold. Og fordi vi således er bange for at binde os, kommer vi måske aldrig helt tilstede i det forhold.\nNår du skal vælge noget til, fravælger du noget andet, som du altså går glip af. Det er valgmulighedernes problematik, og i dag er der ekstra mange muligheder at vælge imellem.\nDet var nok nemmere dengang vi boede i isolerede landsbyer og havde meget få kandidater. Når du skulle giftes, kunne du måske vælge imellem Lars nede fra kæret og Thomas henne på nabogården. Det var overskueligt.\nI Tinder-tidsalderen er der til gengæld tusindvis af potentielle partnere, og de er kun et klik væk. Så valgets problematik har nået nye højder.\nDet er blevet sværere at sige ja til den ene, fordi du derved siger nej til de tusind, som måske/måske ikke venter på dig rundt om det næste gadehjørne. Derfor tilskyndes du til at udskyde et definitivt valg. Du vil gerne lige trække det lidt længere og holde alle døre åbne for at se, hvem der ellers kunne byde sig til.\nDet hedder sig, at én fugl i hånden, er bedre end ti på taget, men i dag er der titusinder. For mange af os kan ræsonnementet derfor blive, at ham/hende vi har i hånden helst skal være noget nær perfekt, for ellers er der måske en anden, som er bedre.\nNår der så opstår problemer i et forhold (og det gør der altid), er vi blevet hurtige til at sige, at det var åbenbart ikke det rigtige. Og når vi dater, kommer vi nemt til at skøjte henover det, så vi ikke giver os tid til at lære hinanden at kende.\nDerfor vil jeg sige, at vi især har brug for mere tålmodighed med hinanden og med vores forhold. Men husk, at du kun skal være tålmodig med dem, som vil dig for alvor.\nHvis vi vil have dybfølt intimitet og kærlighed, så skal vi give os tid, for relationer opbygges over tid. Vi skal tage det sure med det søde og vælge til og fra. Hav mod til at vælge, så du følger dit hjerte.\nDen tidstypiske FOMO gør det ekstra svært for os nu om dage. Vi vil ikke gå glip af noget, men paradoksalt nok kan det medføre, at vi slet ikke får et intimt og langvarigt forhold. Dem af os, der har en stor trang til tryghed og faste rammer, vil nok have lidt lettere ved at få et stabilt parforhold. De, som derimod har stor lyst til frihed og autonomi, vil ofte forblive singler eller have skiftende partnere.\nLæs mere om netdating og dating apps\nPosted in: Angst, Single | Tagged: Angst, angst for at gå glip af noget, autonomi, én fugl i hånden, bange for, bedre end ti på taget, binde sig, date, dating, dating apps, dem du ikke kan få, få det hele, fear of missing out, flygtighed, FOMO, forelsket i dem du ikke kan få, forhold, frihed, gå glip af, holde alle døre åbne, ikke tør vælge, intimitet, kærlighed, kærlighedsliv, mange valgmuligheder, Måske er der en anden, misundelse, Netdating, overfladisk, parforhold, relationer, scoretrick, single, skiftende partnere, sociale medier, som er bedre, spille kostbar, stress, tålmodig, Tinder, tryghed, vi lever kun en gang