1. Godkendelse af dagsorden /23065 Høring om Sundhedsaftalen /31305 Ledelsesinformation sundhedsøkonomi juli - PDF\n1. Godkendelse af dagsorden /23065 Høring om Sundhedsaftalen /31305 Ledelsesinformation sundhedsøkonomi juli\nDownload "1. Godkendelse af dagsorden...1. 2. 14/23065 Høring om Sundhedsaftalen 2015-2018...1. 3. 13/31305 Ledelsesinformation sundhedsøkonomi juli 2014..."\n1 Referat Social- og Sundhedsudvalget Tid Onsdag den 1. oktober kl. 16:00 Sted Mødelokale 3 Afbud Fraværende Indholdsfortegnelse: 1. Godkendelse af dagsorden /23065 Høring om Sundhedsaftalen /31305 Ledelsesinformation sundhedsøkonomi juli / status mål SSU /9604 Godkendelse af skema B- Plejecenteret Kildebakken Orientering Eventuelt Godkendelse af dagsorden Beslutning Social- og Sundhedsudvalget den 1. oktober 2014 Dagsordenen godkendt /23065 Høring om Sundhedsaftalen Indstilling: Direktøren for Velfærd indstiller, at høringsmaterialet med henblik på afgivelse af høringssvar drøftes. Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 1 af 9\n2 Beslutningstema: Drøftelse af udkast til Sundhedsaftalen med henblik på afgivelse af høringssvar. Sagsfremstilling: Sundhedskoordinationsudvalget i Region Syddanmark har udarbejdet udkast til Sundhedsaftalen , som er sendt i høring med høringsfrist den 6. oktober Sundhedsaftalen er tredje generation af sundhedsaftaler og har som overordnet formål at bidrage til sammenhæng og koordinering af indsatsen af patientforløb på tværs af kommuner, sygehuse og almen praksis. Social- og Sundhedsudvalget har gennem en møderække arbejdet med Sundhedsaftalen : Introduktion til udvalgets arbejde, herunder sundhedsaftalen (den 8. januar 2014) Forberedelse til dialogmøde mellem Social- og Sundhedsudvalget og Sundhedskoordinationsudvalget. Dagsordenen for mødet var orientering om og drøftelse af fælles fremtidsbillede og udkast til den politiske del af Sundhedsaftalen (den 7. maj 2014) Politisk dialogmøde mellem Social- og Sundhedsudvalget og Sundhedskoordinationsudvalget (den 4. juni 2014) Drøftelse og godkendelse af referat fra politisk dialogmøde (den 3. september 2014) Efter høringsperioden forelægges den tilrettede sundhedsaftale til godkendelse i Regionsrådet og de 22 syddanske Byråd ultimo Lovgrundlag: Sundhedslovens 205. Økonomi: Kommunerne er medfinansierende på sundhedsområdet i form af den aktivitetsbaserede medfinansiering af sundhedsvæsenet, hvor kommunen betaler for borgernes faktiske træk på sundhedsydelser på sygehusene og i praksissektoren. Da sundhedsaftalen regulerer samarbejdet på sundhedsområdet mellem region, kommuner og almen praksis vil aftalen eksplicit have indflydelse på de kommunale medfinansieringsudgifter, men også på de øvrige kommunale sundhedsudgifter. Intentionen om styrkelse af det nære sundhedsvæsen, herunder sundhedsfremme og forebyggelse har betydning for den kommunale opgaveløsning, særligt for den kommunale sygepleje, genoptræning, rehabilitering, pleje- og omsorg, IT og velfærdsteknologi. Kommunerne har i de seneste 3 års økonomiaftaler fået midler til et permanet løft af sundhedsområdet på samlet knap 1. mia. kr. Senest er der med Økonomiaftalen for 2015 givet et permanet løft til kommunerne på i alt 350 mio. kr. til understøttelse af indsatsområderne i sundhedsaftalerne, herunder bl.a. rehabilitering og træningstilbud, styrket sygepleje samt aflastnings- og rehabiliteringspladser. Der vil i økonomiaftalen for 2016 blive fulgt op på udmøntningen af midlerne, samt hvilken effekt udmøntningen har haft i forhold til at skabe et mere sammenhængende sundhedsvæsen. Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 2 af 9\n3 Beslutningskompetence: Social- og Sundhedsudvalget. Bilag: Høring af Sundhedsaftalen Resume af sundhedsaftalen pdf Høring af Sundhedsaftalen Høringsversion af sundhedsaftalen pdf Høring af Sundhedsaftalen Høringsliste - Sundhedsaftale for Region Syddanmark.pdf Høring af Sundhedsaftalen Høringsbrev - Sundhedsaftale for Region Syddanmark.pdf Høring af Sundhedsaftalen Assens Kommunes høringssvar vedr. Sundhedsaftalen pdf Beslutning Social- og Sundhedsudvalget den 1. oktober 2014 Social- og Sundhedsudvalget drøftede høringsmaterialet og godkendte høringssvaret med indføjelse af enkelte bemærkninger /31305 Ledelsesinformation sundhedsøkonomi juli 2014 Indstilling: Direktøren for velfærd indstiller, at ledelsesinformationen tages til efterretning. Beslutningstema: Ledelsesinformation juli 2014 vedrørende den aktivitetsbaserede medfinansiering af sundhedsvæsenet. Sagsfremstilling: Kommunerne finansierer en andel af udgifterne til det regionale sundhedsvæsen på baggrund af borgernes faktiske forbrug af sundhedsydelser. Sundhedsøkonomi omfatter denne aktivitetsbaserede kommunale medfinansiering af sundhedsvæsenet. Medfinansieringen beregnes som procentsatser af sundhedsydelsernes omkostninger, dog med et loft over den maksimale medfinansiering. Der udarbejdes løbende ledelsesinformation på området til monitorering af udviklingen. Lovgrundlag: Sundheds- og Forebyggelsesministeriets cirkulære nr. 102 af 6/ om aktivitetsbestemt medfinansiering af sundhedsvæsenet. Økonomi: Assens Kommune afregner hver måned den aktivitetsbaserede medfinansiering til regionen på baggrund af borgernes faktiske forbrug af sundhedsydelser. Beslutningskompetence: Social- og Sundhedsudvalget. Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 3 af 9\n4 Bilag: Ledelsesinfo sundhedsøkonomi juli 2014 Beslutning Social- og Sundhedsudvalget den 1. oktober 2014 Social- og Sundhedsudvalget tager ledelsesinformationen til efterretning / status mål SSU Indstilling: Direktøren for Velfærd indstiller at 2. status mål 2014 inden for Social- og Sundhedsudvalget tages til efterretning. Beslutningstema: Drøftelse af 2. status mål 2014 på Social- og Sundhedsudvalgets område. Sagsfremstilling: I henhold til tids- og procesplanen for målarbejdet i 2014 udarbejdes 2. status medio september 2014 på de 11 politisk godkendte mål for Assens Kommune. Hovedkonklusionen fra 1. status i foråret var, at mange af de planlagte indsatser var godt i gang, mens der i forhold til vurdering og måling af effekt var fokus på at få udarbejdet et udgangspunkt baseline for den fremadrettede måling. Det overordnede billede af 2. status på målene er, at stort set alle planlagte indsatser er i gang. Der arbejdes målrettet med indsatserne og en del af resultaterne har i løbet af sommeren og efteråret været eller vil blive forelagt de enkelte fagudvalg. I forhold til effekt-vurderingen er man på flere områder godt på vej. De udvalgte indikatorer og redskaber følges og kan sammenholdes med baseline. På andre områder vil effektvurderingen først kunne ske senere på året, idet måleredskaberne først lige er blevet etableret. Der er dog også fortsat områder, hvor måleredskaberne endnu ikke er helt på plads. Samlet viser 2. status 2014 således at arbejdet med de udvalgte indsatser er rigtig godt i gang, og at arbejdet med at følge og dokumentere effekten af indsatserne frem mod opfyldelse af Vision 2018 er i fremdrift i forhold til 1. status i foråret. Det forventes, at den endelige status i januar 2015 vil give et endnu bedre billede af, i hvor høj grad de iværksatte indsatser skaber effekt i forhold til de opstillede effektmål i takt med, at måleredskaberne begynder at kunne give nogle pejlinger. Idet en del af målene i 2014 fortsætter ind i 2015 vil det således kunne give et godt afsæt til det fremadrettede målarbejde. Inden for Social- og Sundhedsudvalget er der formuleret 2 mål: Rehabilitering i socialpsykiatrien Brug af sygeplejeklinikkerne Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 4 af 9\n5 Målbeskrivelser tilføjet 1. og 2. status 2014 er vedhæftet som bilag. Lovgrundlag: Den kommunale styrelseslov. Beslutningskompetence: Social- og Sundhedsudvalget. Bilag: SSU - Rehabilitering i socialpsykiatrien SSU - Brug af sygeplejeklinikkerne Beslutning Social- og Sundhedsudvalget den 1. oktober 2014 Social- og Sundhedsudvalget tager 2. status mål 2014 til efterretning /9604 Godkendelse af skema B- Plejecenteret Kildebakken Indstilling: Direktøren for Velfærd anbefaler, at Social- og Sundhedsudvalget til byrådets endelige godkendelse, indstiller: At skema B for støttede og ustøttede arbejder med et anlægsbudget på henholdsvis kr og kr for Boligselskabet Vissenbjerg, afd. 3751, Kildebakken godkendes. At anlægsbevillingen frigives. Beslutningstema: Der har været afholdt licitation for ombygningsarbejderne på Plejecenteret Kildebakken, og der er fundet entreprenør til opgaven, hvorfor skema B for renoverings- og ombygningsprojektet nu forelægges til politisk godkendelse. Sagsfremstilling: Byrådet har på møde den 18. december 2013 (dagsordenspunkt 1160) behandlet og godkendt skema A for ovenstående projekt der henvises til behandlingsarket, som er vedlagt som bilag. Domea fremsender nu på vegne af Boligselskabet Vissenbjerg ansøgning om godkendelse af skema B for ombygning/renovering af Plejecenteret Kildebakken. Domea oplyser, at der nu har været afholdt licitation på ombygningen. Man har valgt det projekt, som indeholdt flest af ønsker og krav fra udbudsmaterialet. Projektet er udarbejdet af entreprenørfirmaet Hans Jørgensen og Søn (Odense) sammen med arkitektfirmaet Creo (Odense) og ingeniørfirmaet Wessberg. Det skal bemærkes, at ombygningen har været udbudt som en omvendt licitation, hvorfor totalbeløbene (anlægsbudgetterne) fra skema A kun har ændret sig for de støttede arbejders vedkommende, hvor der er foretaget en indeksering på 5,3 % (indeks 2014) i forhold til det oprindelige budget, som var udarbejdet på baggrund af indeks De støttede arbejder er således øget med kr i forhold til skema A uden, Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 5 af 9\n6 at der er sket en reel forøgelse af anlægsbudgettet, da der alene er tale om en fremskrivning af beløbene. Herudover vil der være udgifter til ombygning/renovering af servicearealer på kr , som vil kunne indeholdes inden for den nuværende kommunale udgift til husleje for servicearealerne, idet disse reduceres væsentligt i forbindelse med ombygningen. Der sker ikke ændringer i forhold til kapitaltilførslen, hvor den kommunale andel fortsat vil være kr Den forventede huslejestigning på kr. 10 pr. m2 pr. år forbliver ligeledes uændret. Genhusning med henblik på byggeriet gennemførelse er iværksat, idet hele rehabiliteringsdelen har været genhuset siden starten af september måned på Plejecenteret Kildevangen, hvor den skal have til huse de kommende 1½ år. Beboerne i plejeboligerne flyttes etapevis rundt i den eksisterende bygning på Kildebakken, og genhuses ikke eksternt. Udgifterne til genhusningen indeholdes i byggeregnskabet. Det skal bemærkes, at der i forbindelse med udbudsmaterialet udarbejdelse har været tilknyttet ekstern konsulent med henblik på at ind tænke løsninger som understøtter kommunens arbejde efter EDEN-principperne. Anlægsbevillingen skal udover afholdelse af udgiften til kapitaltilførsel sikre de ønskede/nødvendige velfærdsteknologiske løsninger i byggeriet. Lovgrundlag: Almenboligloven og driftsbekendtgørelsen. Økonomi: Renoverings- og ombygningsarbejderne af boligdelen udføres både med støttet finansiering fra Landsbyggefonden og som ustøttede arbejder: Anlægsbudget for støttede arbejder: ( ) kr Anlægsbudget for ustøttede arbejder: ( ) kr Der skal ikke ydes kommunal grundkapital i forbindelse med ombygning. Der skal ydes et kapitalindskud på kr (kapitaltilførsel) som et rente- og afdragsfrit lån til afdelingen. Beslutningskompetence: Byrådet. Bilag: Skema B til godkendelse - Plejecenteret Kildebakken Godkendelse af skema A samt kapitaltilførsel Boligselskabet Vissenbjerg afd 3751 Kildebakken Godkendelse af skema A samt kapitaltilførsel Boligselskabet Vissenbjerg afd 3751 Kildebakken.doc Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 6 af 9\n7 Beslutning Social- og Sundhedsudvalget den 1. oktober 2014 Social- og Sundhedsudvalget indstiller til Byrådets endelige godkendelse: At skema B for støttede og ustøttede arbejder med et anlægsbudget på henholdsvis kr og kr for Boligselskabet Vissenbjerg, afd. 3751, Kildebakken godkendes. At anlægsbevillingen frigives. 6. Orientering Sagsfremstilling: 1. Foreløbig invitation fra Fælleskommunalt socialsekretariat til politisk temamøde torsdag den 27. november Temamødet er fra kl , og afholdes i Middelfart. Temamødet har i år overskriften Velfærd i en ny virkelighed- på det specialiserede socialområde, hvor der særligt sættes fokus på børneområdet. Temadagen er målrettet socialudvalgene og børn/ungeudvalgene i kommunerne og regionen. 2. Orientering om temadag vedrørende projekt god sagsbehandling den 6. oktober Udskrift af Assens Kommunes hjemmeside om temadagen vedlægges som bilag. 3. Budget Den videre proces. 4. Referat fra møde i Kommunalt lægeligt udvalg, afholdt den 2. september Bilag: Pkt. 2 - Udskrift af Assens Kommunes hjemmeside om temamødet den 6. oktober 2014.pdf Beslutning Social- og Sundhedsudvalget den 1. oktober Politisk temamøde den 27. november er aflyst 2. Taget til efterretning 3. Der vil foreligge et overblik over udmøntningsproces 4. Taget til efterretning 5. Orientering om aflysning af deklaration (pensionistboliger) 6. Orientering om ansættelse af ny leder på Lindebjerg 7. Næste møde er et heldagsmøde, som begynder med udvalgsmøde kl. 10 og efterfølgende rundtur til fire udvalgte adresser. Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 7 af 9\n8 7. Eventuelt Beslutning Social- og Sundhedsudvalget den 1. oktober 2014 Intet. Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 8 af 9\n9 Underskriftsside Betina Signe Stick Henning Jensen Bodil Boesgaard Rie Nielsen Henrik Hansen Lars Søgaard Malene Rye Andersen Møde i Social- og Sundhedsudvalget den 01. oktober Kl. 16:00 Assens Kommune, 9 af 9\n10 Bilag: 2.1. Høring af Sundhedsaftalen Resume af sundhedsaftalen pdf Udvalg: Social- og Sundhedsudvalget Mødedato: 01. oktober Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: /14\n11 Resumé af udkast til sundhedsaftalen\n12 1. Vision Sundhedskoordinationsudvalget har udformet en vision med tre hovedmål. Sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren Vi skal møde borgeren som en ansvarlig samarbejdspartner, der bidrager til og er medbestemmende i sit eget forløb. Vi skal inddrage borgerne aktivt, når vi træffer de overordnede beslutninger om, hvordan vi indretter vores sundhedsvæsen. Det vil vi måles på: Vi har en borger-/patientoplevet kvalitet, som er stigende over tid, og som ligger over landsgennemsnittet. Vi lægger en fælles strategi med klare mål, der gør telemedicin til en del af den daglige drift. Vi spørger patienter og pårørende, om de føler sig inddraget i tilrettelæggelsen af patientforløbet. Vi udvikler en fælles model for den rehabiliterende tilgang på tværs af sektorerne. Sundhed for alle Særligt udsatte grupper skal have særlige tilbud. Vi skal give borgere med psykisk sygdom og socialt dårligt stillede borgere samme muligheder for at opnå et godt helbred som andre borgere. Det vil vi måles på: Vi bidrager til, at den forventede middellevetid blandt borgere med psykisk sygdom er stigende og nærmer sig den middellevetid, der kendes fra befolkningen som helhed. Vi undersøger årsager til dårlig mental sundhed, herunder blandt børn og unge. Vi tilbyder udsatte grupper forebyggelsesindsatser, som bidrager til at mindske deres forbrug af tobak og alkohol. Vi bidrager i fællesskab til en tidlig, målrettet og tværgående indsats for udsatte borgere med risiko for at miste tilknytning til uddannelse eller arbejdsmarked. Sundhed med sammenhæng Vi skal tilbyde borgerne forebyggelse, sundhedsfremme, behandling og rehabilitering, som hænger sammen på tværs af grænserne mellem kommuner, sygehuse og almen praksis. Alle parter skal levere det rigtige tilpasset borgeren på rette tid og sted. Det vil vi måles på: Vi får færre forebyggelige (gen)indlæggelser. Vi udvikler tværsektorielle mål for kvaliteten og effekten af det, vi gør. Vi udvikler og anvender telemedicinske løsninger, som håndterer samtidige forløb og indsatser i hjemmet, og som inddrager borgeren. Vi videreudvikler samarbejdsaftalen om borger/patientforløb (Sam:Bo), så den også kan håndtere forløb, som rækker ud over sygehus og hjemmepleje, og vi implementerer den på det psykiatriske område. 2\n13 Sundhedsaftalens tre principper Vi vil prioritere vores indsatser skarpt. Vi vil se borgeren som et helt menneske, som har indflydelse på sit eget forløb. Vi vil udnytte Syddanmarks styrkeposition på det velfærdsteknologiske område. 2. Udgangspunkt Visionens principper og særlig vigtige fokuspunkter udfoldes nærmere i afsnittet Udgangspunkt. Den rehabiliterende tilgang Sundhedsaftalen tager blandt andet udgangspunkt i visionen om sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren og princippet om rehabilitering. Målet er både at sikre en god og hurtig tilbagevenden til hverdagen, når skaden er sket, og at undgå lidelser, som forhindrer deltagelse i hverdagslivets aktiviteter. Borger-, patient- og pårørendeinddragelse I løbet af aftaleperioden vil vi afprøve modeller for og metoder til borger-, patient- og pårørendeinddragelse og systematisk opsamle viden. Vi vil på den baggrund arbejde os frem mod en fælles forståelse og herefter vil vi formulere en tværsektoriel strategi for borger-, patient- og pårørendeinddragelse. Fastholdelse i job og uddannelse Mennesker, som er i risiko for at falde ud af uddannelsessystemet eller arbejdsmarkedet, skal møde en målrettet, tidlig, helhedsorienteret, rettidig og sammenhængende indsats, som ofte går på tværs af de kommunale forvaltninger, de somatiske og psykiatriske behandlingstilbud og egen læge. Styrket samarbejde ud fra LEON-princippet Kommuner, regioner og praksissektoren arbejder sammen ud fra LEON-princippet. Det betyder, at opgaverne skal løses på det laveste effektive omkostningsniveau, sådan at samfundet får mest mulig sundhed for de ressourcer, der bruges i sundhedsvæsenet. Tættere samarbejde med almen praksis Der er med sundhedsaftalen etableret øget inddragelse af almen praksis, og der udarbejdes i regi af Praksisplanudvalget en praksisplan, der matcher de forskellige indsatsområder i sundhedsaftalen. Dermed skabes klarhed over de opgaver, der varetages i almen praksis og den nødvendige prioritering. 3. Mål Visionen er omsat i målsætninger og succeskriterier i sundhedsaftalens kapitel 3. 3\n14 4. Udvikling Udviklingsaftalen omhandler en række felter, hvor kommuner og region er enige om at arbejde sammen med fælles formål, men hvor der er forskellige opfattelser af midler, tempo og graden af forpligtelse i samarbejdet. Der indgås følgende udviklingsaftaler: Forebyggelse og tidlig opsporing Med denne udviklingsaftale sættes fokus på den tidlige og forebyggende indsats, inden borgere bliver patienter. Konkrete projekter: - Forsknings- og samarbejdsprojektet Tidlig Opsporing og Forebyggelse. Målet er at skabe sunde vaner og opspore og forebygge livsstilsrelaterede sygdomme. - Projekt Integrated Care, som har til formål at udvikle samarbejdet mellem sektorerne, særligt med henblik på en tidlig og integreret indsats for de mest udsatte borgere. Fastholdelse i job og uddannelse Med denne udviklingsaftale sættes der fokus på, at mennesker i risiko for at falde ud af uddannelsessystemet eller arbejdsmarkedet oplever en sammenhængende og effektiv indsats. Konkrete projekter: - Når nye samarbejdsaftaler og forløbsprogrammer udarbejdes, prioriteres de grupper, som er i særlig risiko for at ende uden for uddannelse og arbejdsmarked. - Fælles retningsgivende mål og handleplaner for borgere, som er i kontakt med social- og behandlingspsykiatri og arbejdsmarkeds- eller uddannelsesområdet. Den rehabiliterende tilgang Med denne udviklingsaftale sættes der fokus på behovet for at skabe et fælles sprog for og fælles metoder til at arbejde ud fra den rehabiliterende tilgang på tværs af sektorerne. Konkret projekt: - Udvikling af en fælles model for den rehabiliterende tilgang indeholdende værktøjer og samarbejdsmodeller. Mental sundhed Der er brug for et fælles vidensgrundlag om årsagerne til dårligt mentalt helbred, herunder i hvilken grad det mentale helbred påvirkes af individuelle problemstillinger, sociale faktorer og samfundsmæssige forhold. Konkrete projekter: - Der gennemføres en kortlægning af viden om omfanget af og årsager til dårlig mental sundhed, herunder hvorfor særligt unge i Syddanmark angiver dårlig selvoplevet mental sundhed. - Hvis kortlægningen giver anledning hertil, sættes der konkrete mål for reduktionen i andelen af borgere, der angiver at have dårligt mentalt helbred i\n15 Telemedicin Nye telemedicinske indsatser skal sikre, at borgeren og patienten også kan tilgå data og dele information. Relevante sundhedsindsatser, som foregår i borgerens eget hjem, skal også være omfattet af digital kommunikation. Konkrete projekter: - Shared Care Platform, et værktøj som understøtter integrerede samarbejder på tværs af sektorer og organisationer - samt i borgerens hjem, og som bidrager til styrket patient og borgerinddragelse. - Fælles fiberbaseret infrastruktur og platform for telemedicinske løsninger, som kan bruges af både borgere og det offentlige. Borgerorienterede kvalitets- og effektmål I takt med at samarbejdet mellem sygehuse, kommuner og almen praksis bliver tættere, stiger behovet for at udvikle fælles borgerorienterede mål for effekt og kvalitet. Konkret projekt: - Udvikling af tværsektorielle borgerorienterede mål for kvalitet og effekt. 5. Ramme I kapitlet beskrives de juridiske rammer for sundhedsaftalen og udvalg, som er involveret i arbejdet med sundhedsaftalen. Desuden redegøres der for, hvordan konkrete tvivlstilfælde i forhold til fortolkningen af aftalen håndteres. I sådanne tilfælde skal de nødvendige ydelser leveres til patienten/borgeren, og fortolkningsspørgsmål vedrørende sundhedsaftalen, herunder spørgsmål om ansvar mv., afklares efterfølgende mellem de involverede myndigheder. Kapitlet indeholder følgende tværgående temaer: 6. Tværgående temaer Kvalitet på tværs af sektorer Formålet er, at den enkelte patient og borger modtager en indsats, der er sammenhængende, sikker og af høj kvalitet, uanset antallet af kontakter eller karakteren af den indsats, der er behov for. Indsatser Udvikling og test af tværsektorielle borgerorienterede kvalitets- og effektmål Forskningsprojekt til udvikling og/eller afprøvning og evaluering af redskab til effektmåling af patientuddannelse. Udvikling af spørgeskemabaseret model til kortlægning af den patientoplevede kvalitet for patienter i tværsektorielle forløb Aftale om tværsektoriel kompetenceudvikling og videndeling, som ikke relaterer sig til regionens 119-rådgivning 5\n16 Økonomi, aktivitet og planlægning Kommunerne og Region Syddanmark, herunder regionens praksissektor, forpligter sig til at levere aktivitetsdata samt andre nødvendige oplysninger i forbindelse med opgaver og analyser, der understøtter en hensigtsmæssig koordinering. Når opgaver flyttes mellem sektorerne, sker det aftalt og planlagt, så parterne har tid til de nødvendige omstillinger. Udvikling af spørgeskemabaseret model til kortlægning af den patientoplevede kvalitet for patienter i tværsektorielle forløb Indsatser Udarbejdelses af ramme for udveksling af data, herunder udvikling af et mere ligeligt datagrundlag for økonomi og aktivitet. Afdækning af hvilke områder, der kan overdrages til kommunerne og under hvilke forudsætninger. Udarbejdelse af model og aftale for opgaveoverdragelse, herunder delegation Velfærdsteknologi og telemedicin Samarbejdet om velfærdsteknologi og telemedicin skal understøtte borgerens uafhængighed i hverdagen og gøre mødet med sundhedsvæsenet lettere, ligesom det skal fremme kommunikation og samarbejde på tværs af sundhedsvæsenets sektorgrænser. Indsatser Udarbejdelse af tværsektoriel strategi for telemedicin og det digitaliserede sundhedssamarbejde. Udbredelsesprojekter på it-området Udviklingsområder på it-området 7. Obligatoriske indsatsområder Dette kapitel beskriver de indsatser, aftaler, værktøjer og metoder, som er generelle og gældende, uanset hvilke typer af forløb, der er tale om. Forebyggelse Det overordnede formål er at sikre, at borgere og patienter i Region Syddanmark med behov for forebyggelse systematisk tilbydes en sammenhængende forebyggelsesindsats af høj kvalitet. Indsatser Evaluering og beslutning om evt. udbredelse af projektet Tidlig opsporing og forebyggelse Aftale omkring samarbejdet om ernæring Aftale om infektionshygiejnisk forebyggelse Aftale om samarbejde, videndeling og komptenceudvikling omkring faldforebyggelse Aftale omkring forebyggelsesindsatser forud for operation. Aftale om opsporing og behandling af borgere med skadeligt og afhængigt forbrug af rusmidler. 6\n17 Aftale om regionens rådgivning på forebyggelsesområdet Behandling og pleje Formålet er at sikre sammenhængende behandlings- og plejeforløb af høj kvalitet. SAM:BO skal videreudvikles, så den kan dække både børn og unge- og voksenområdet indenfor såvel somatik som psykiatri. Indsatser Tilpasning af SAM:BO, så den kan dække både somatik og psykiatri Videreudvikling af it-understøttelsen hvad angår elektronisk kommunikation og telemedicin på det somatiske og psykiatriske område, herunder SAM:BO Samarbejdsaftale om Samarbejde mellem kommunale akutfunktioner og regionale behandlingstilbud Afklaring af, hvem der laver hvilke medicingennemgange hvornår og for hvilke patienter Initiativ om risikolægemidler Indgåelse af aftale om dosisdispensering Udarbejdelse af snitfladekatalog for genoptræning, patientuddannelsestilbud og andre former for rehabiliteringstilbud Genoptræning og rehabilitering Formålet er at sikre, at borgere med nedsat funktionsevne relateret til somatisk og/eller psykisk sygdom, med behov for genoptræning og rehabilitering tilbydes et sammenhængende forløb af høj kvalitet. Indsatser Afdækning af særlige udfordringer for psykiatriske patienter og deres adgang til og kvaliteten af gentrænings- og rehabiliteringsindsatser. Aftale om udvikling af samarbejdet om patientuddannelser på tværs af sektorer Udredning om årsager til ventetider på genoptræning mhp. reduktion af uhensigtsmæssig ventetid. Aftale om arbejdsdeling vedr. kliniske retningslinjer om ikke-kirurgiske indgreb som første intervention. Iværksættelse af forsknings- og udviklingsprojekter, der skaber ny viden om effekten af træning frem for operation. 8. Aftaler om specifikke målgrupper Samarbejdet om specifikke målgrupper er som hovedregel beskrevet nærmere i selvstændige aftaler, som indgår som bilag til sundhedsaftalen. Gravide og nyfødte Samarbejdet mellem kommuner, region og almen praksis skal medvirke til at sikre et trygt og sammenhængende patientforløb af høj kvalitet gennem graviditet, fødsel og barsel. Det skal ske 7\n18 ud fra en helhedsorienteret tilgang og med familien i centrum. Indsatser IT-understøttelse af samarbejdet på svangreområdet Aftale om gravide med særlige behov. Etablering af samarbejde og netværksdannelse/erfaringsudveksling om spædbarnsdød. Det nuværende samarbejde mellem Psykiatrisygehusets afdeling i Vejle-Kolding og omkringliggende kommuner om opsporing og behandling af fødselsdepressioner udbredes til resten af Region Syddanmark. Børn og unge Formålet er at understøtte samarbejdet mellem kommuner, region og almen praksis for at sikre et koordineret og sammenhængende patientforløb af høj kvalitet på tværs af sektorerne til gavn for børn og unge samt deres familier. Indsats Udarbejdelse af samarbejdsaftalen for Børn og Unge Børn, unge og voksne med senhjerneskade Borgeren/patienten er i centrum og pårørende involveres ud fra deres individuelle behov for vejledning mv. Det er målet, at kvaliteten løftes inden for de givne økonomiske rammer gennem mere ensartede og strømlinede forløb og bedre/mindre personafhængig koordinering. Personer med kronisk sygdom Formålet er at sikre, at personer med kronisk sygdom aktivt inddrages i deres eget sygdomsforløb, således at de bedste betingelser for et selvstændigt og meningsfuldt liv udvikles. I aftaleperioden skal der udvikles en ny samarbejdsaftale om personer med kronisk sygdom. Indsats Udarbejdelse af nye rammer for samarbejdet om personer med kronisk sygdom Psykiatriske patienter med somatiske lidelser Vi har en fælles opgave med at reducere den betydelige overdødelighed ift. den øvrige befolkning, som borgere med en psykisk lidelse har, bl.a. som følge af somatiske lidelser. Den fælles målsætning er, at psykiatriske patienter med en eller flere somatiske lidelser sikres en forebyggende og behandlende indsats på niveau med den øvrige befolkning. 8\n19 Mennesker med et misbrug og en psykiatrisk lidelse Formålet er at styrke det tværsektorielle samarbejde og sikre bedre kvalitet, koordination og sammenhæng i forløb for mennesker med et misbrug og en psykiatrisk lidelse. Indsats Aftale om dobbeltdiagnosticerede. Borgere med demens Formålet er at sikre, at demensudredning og behandling i Region Syddanmark foregår efter de seneste anbefalinger for området. Den ældre patient Formålet er at styrke indsatsen for den ældre patient, bl.a. med henblik på at reducere antallet af forebyggelige (gen-)indlæggelser og sikre gode sammenhængende og koordinerede patientforløb. Kræftrehabilitering og palliation Målet er, at den enkelte borger/patient og dennes pårørende oplever sammenhæng og kvalitet i sundhedsydelser og tilbud. Herudover skal planen sikre sammenhæng med den indsats, der i øvrigt foregår på kræftområdet. 9. Implementering I kapitlet beskrives organiseringen af samarbejdet omkring sundhedsaftalen og planen for implementering og opfølgning på sundhedsaftalens initiativer. Organiseringen tilrettelægges omkring det overordnede politiske niveau, det fælles tværsektorielle strategiske niveau samt det lokale tværsektorielle ledelsesniveau. 9\n20 Bilag: 2.2. Høring af Sundhedsaftalen Høringsversion af sundhedsaftalen pdf Udvalg: Social- og Sundhedsudvalget Mødedato: 01. oktober Kl. 16:00 Adgang: Åben Bilagsnr: /14\n21 Sundhedsaftalen Sundhedskoordinationsudvalget Region Syddanmark og de 22 kommuner Høringsversion (version 6) Den 14. august\n22 Sundhedsaftalen Høringsversion (version 6). Den 14. august 2014 Læsevejledning til sundhedsaftalen Vision Sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren Sundhed for alle Sundhed med sammenhæng Udgangspunkt Den rehabiliterende tilgang Borger-, patient- og pårørendeinddragelse Fastholdelse i job og uddannelse Styrket samarbejde ud fra LEON-princippet Tættere samarbejde med almen praksis Mål Udvikling Formål Strategiske udviklingsindsatser Ramme Sundhedsaftalen og den politiske organisering Tværgående temaer Kvalitet på tværs af sektorer Økonomi, aktivitet og planlægning Velfærdsteknologi og telemedicin Obligatoriske indsatsområder Forebyggelse Behandling og pleje Genoptræning og rehabilitering Aftaler om specifikke målgrupper Gravide og nyfødte Børn og unge Børn, unge og voksne med senhjerneskade Personer med kronisk sygdom Psykiatriske patienter med somatiske lidelser Mennesker med et misbrug og en psykiatrisk lidelse\n23 8.7 Borgere med demens Den ældre patient Kræftrehabilitering og palliation Implementering Organisering af samarbejdet omkring sundhedsaftalen Implementeringsplan Den løbende opfølgning\n24 Læsevejledning til sundhedsaftalen Sundhedsaftalen er den formelle ramme om det tværsektorielle samarbejde i sundhedsvæsenet mellem region, kommuner og almen praksis. Aftalen skal dække et bredt og komplekst felt. Fra det helt overordnede og fremadrettede: hvad vil aftaleparterne forpligte sig til at arbejde hen imod over en fireårs periode? Til det helt konkrete her og nu: hvem gør hvad hvornår i situationen, hvor en patient skal udskrives fra sygehuset til sit eget hjem? Med et så stort og måske også vanskeligt tilgængeligt emneområde kan en kort introduktion til, hvordan sundhedsaftalen er bygget op og dermed også hvordan den kan læses være relevant. Nærværende sundhedsaftale begynder med det mest overordnede og ender med det mest konkrete. Aftalen rummer tre dele: - Den politiske del - Den administrative del - Bilagsdelen Den politiske del af sundhedsaftalen er kapitlerne 1-4. Hér formuleres en vision for, hvor det tværsektorielle samarbejde på sundhedsområdet skal være ved aftaleperiodens udløb. Det sker gennem fastlæggelsen af tre hovedmål og tre principper for, hvordan parterne vil arbejde sammen om at nå målene. I forlængelse heraf opstiller visionen konkrete målsætninger, som skal bruges til at følge op på, om hovedmålene nås. Ud over visions- og målformuleringen rummer sundhedsaftalens politiske del også nogle mere beskrivende kapitler, der bl.a. redegør for den politiske organisering af sundhedssamarbejdet, og hvordan aftalens politiske mål omsættes i succeskriterier. Endelig indgår der i sundhedsaftalens politiske del også en udviklingsaftale, der omhandler en række initiativer i det tværsektorielle sundhedssamarbejde, hvor aftaleparterne nok er enige om målene, men ønsker at arbejde frem mod dem med forskellige midler og/eller i forskellig takt. Den administrative del af sundhedsaftalen er kapitlerne 5-9. Her fastlægges rammen for arbejdet med at realisere den politisk formulerede vision. Med andre ord: hvilke midler skal tages i brug for at nå målene? Som et trin på vejen mod at kunne besvare dette spørgsmål, har der flere steder været behov for at uddybe målene fra den politiske del med nogle underliggende, administrative mål. Sundhedsaftalens administrative del omhandler tre forskellige former for redskaber: - indsatser, værktøjer og metoder, der som udgangspunkt er relevante i forhold til alle slags borgerkontakt med sundhedsvæsenet de kan eksempelvis vedrøre kvalitet, økonomi og it; - indsatser, værktøjer og metoder, som er relevante i forhold til bestemte dele af patienters forløb gennem sundhedsvæsenet: forebyggelse, behandling og pleje eller genoptræning og rehabilitering; - indsatser, værktøjer og metoder, som relevante i forhold til specifikke målgrupper, eksempelvis ældre patienter, mennesker med en sindslidelse og samtidigt misbrug eller børn og unge. 4\n25 Bilagsdelen rummer en række dokumenter som kan være vejledende og handlingsanvisende for den enkelte ansatte i sundhedsvæsenet i dennes møde med borgeren. Der kan være tale om specifikke samarbejdsaftaler, patientforløbsprogrammer, snitfladekataloger, casekataloger m.v. Bilagene er en del af sundhedsaftalen og har samme forpligtende karakter, som sundhedsaftalen. Bilagsdelen er således med til at understrege sundhedsaftalens karakter af at være et opslagsværk, hvis enkelte dele næppe er lige relevante for alle potentielle læsere. Ambitionen for arbejdet med sundhedsaftalen har derfor heller ikke været at udforme en aftale, der nødvendigvis skal læses i sin helhed for at kunne forstås. Ønsket har snarere været at udforme aftalen, så det er nemt for læseren at finde de dele, der er relevante for den pågældendes formål. 5\n26 1. Vision Sundhedssamarbejdets værdier Sundhedsaftalen er rammen om et forpligtende samarbejde, hvor kommuner og region sammen med almen praksis sætter fælles mål, som vi arbejder os frem imod og følger systematisk op på. Vores samarbejde hviler på et værdifællesskab, hvor åbenhed, dialog og tillid er de bærende værdier. Åbenhed betyder, at vi er parate til at give borgerne, borgernes netværk og hinanden indsigt i, hvordan vi hver især bidrager til at løse opgaverne på sundhedsområdet ligesom vi gerne udvikler og afprøver nye måder at arbejde sammen på, som går på tværs af grænserne mellem forskellige sektorer. Dialog betyder, at vi kommunikerer med borgerne og hinanden, både om det overordnede hvordan vi hver især planlægger og tilrettelægger vores indsats og om det konkrete det enkelte borgerforløb. Tillid betyder, at vi har tiltro til borgerens ønske om at være en konstruktiv og aktiv medspiller med ressourcer, ønsker og holdninger og til kollegers faglighed og ansvarlighed. Ud fra de fælles værdier er vi i Syddanmark kommet langt med samarbejdet mellem sundhedsvæsenets sektorer. Vi har nået mange gode resultater i fællesskab. Udfordringer i de kommende år Med visionen for Sundhedsaftalen sætter vi retningen for, hvordan vi kan gøre det endnu bedre, fordi vi i disse år skal håndtere flere store udfordringer sammen: Vi får stadig flere ældre medborgere og stadig flere borgere med kronisk sygdom Den sundhedsfaglige udvikling gør, at vi kan tilbyde stadig mere behandling til flere Borgerne ønsker så vidt muligt at blive i deres almindelige dagligdag før, under og efter deres egen eller pårørendes behandling Det økonomiske råderum er stærkt begrænset også for sundhedsvæsenet Vi får stadig flere psykisk sårbare. Sundhedsaftalens tre hovedmål Sundhedskoordinationsudvalget har udformet en vision med tre hovedmål: Sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren Vi skal møde borgeren som en ansvarlig samarbejdspartner, der bidrager til og er medbestemmende i sit eget forløb. Vi skal inddrage borgerne aktivt, når vi træffer de overordnede beslutninger om, hvordan vi indretter vores sundhedsvæsen. Sundhed for alle Særligt udsatte grupper skal have særlige indsatser. Vi skal give borgere med psykisk sygdom og socialt dårligt stillede borgere samme muligheder for at opnå et godt helbred som andre borgere. Sundhed med sammenhæng 6\n27 Vi skal tilbyde borgerne forebyggelse, sundhedsfremme, behandling, rehabilitering og træning, som hænger sammen på tværs af grænserne mellem kommuner, sygehuse og almen praksis. Alle parter skal levere det rigtige tilpasset den enkelte borger/patient på rette tid og sted. Vi skal tænke helhedsorienteret også i forhold til sammenhængen mellem sundhedsvæsenet, arbejdsmarkedet, de sociale tilbud, uddannelsessystemet m.v. Under hvert hovedmål opstiller vi nogle overordnede mål, som vi omsætter til konkrete succeskriterier, der udtrykker, hvad det er, vi vil måles på. Hvor skal vi være senest ved udgangen af 2018? Disse succeskriterier vil blive uddybet og udbygget i sundhedsaftalens øvrige afsnit. Sundhedsaftalens tre principper Men sundhedsaftalen skal ikke alene fastlægge målene. Den skal afklare, hvordan vi vil arbejde sammen om at nå dem. Hér vil vi tage udgangspunkt i tre principper ud fra nøgleordene prioritering, rehabilitering og velfærdsteknologi: Vi vil prioritere vores indsatser skarpt. Vi vil gå målrettet efter at adressere de største tværgående udfordringer først ud fra en erkendelse af, at de knappe ressourcer ikke giver mulighed for at gøre alt på én gang. Vi vil se borgeren som et helt menneske, som har indflydelse på sit eget forløb. Vi vil støtte borgerens ønske om at vende hurtigst muligt tilbage til hverdagslivets aktiviteter. Målet er, at borgeren opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv. For borgere i den erhvervsaktive alder er det et centralt mål at opnå eller opretholde tilknytningen til arbejdsmarked og uddannelse. Vi vil udnytte Syddanmarks styrkeposition på det velfærdsteknologiske område. Velfærdsteknologien, herunder telemedicin, skal gøre borgeren mere uafhængig, give mere frihed i hverdagen og gøre mødet med sundhedsvæsenet lettere, ligesom den skal fremme kommunikationen på tværs af sundhedsvæsenets sektorgrænser. Disse tre principper skal være det bærende grundlag for alle vores indsatser i arbejdet med at nå sundhedsaftalens mål. 1.1 Sundhed gennem et rehabiliterende samarbejde med borgeren Vi skal møde borgeren som en ansvarlig samarbejdspartner, der bidrager til og er medbestemmende i sit eget forløb. Vi skal inddrage borgerne aktivt, når vi træffer de overordnede beslutninger om, hvordan vi indretter vores sundhedsvæsen. Borgerens behov og forudsætninger skal være udgangspunktet for den måde, sundhedsvæsenet arbejder på. Der må aldrig herske tvivl om, at borgeren er hovedpersonen i sit eget forløb. Vi skal se den enkelte borger som et helt menneske med unikke forudsætninger, ressourcer og behov og vi skal målrette vores tilbud, så de netop tager udgangspunkt i borgerens forudsætninger, bygger på dennes ressourcer og imødekommer dennes behov. 7\n28 Borgeren er en samarbejdspartner med ressourcer, som skal indgå sammen med vores faglige viden og erfaring, for at det samlede resultat af borgerens forløb bliver det bedst mulige. Både borgeren og vi har noget at bidrage med og kan have berettigede forventninger til hinanden. De forventninger er det afgørende vigtigt at afstemme. Det skal stå klart, hvad der er sygehusets, den praktiserende læges og kommunens ansvar og hvad der er borgerens ansvar. Her er dialog og videndeling nøgleord. Når forudsætningerne er til stede, skal borgeren kunne deltage aktivt i sit forløb, trække på sine pårørende og være medbestemmende i forhold til, hvad der skal ske videre frem. Det sker lettest, hvis vores indsatser er skånsomme, målrettede og tilpasset det hverdagsliv, borgeren ønsker. Kort sagt: borgeren skal opleve at have et sammenhængende og meningsfuldt hverdagsliv. Her giver velfærdsteknologien og ikke mindst telemedicinen os nye muligheder for at engagere og motivere borgeren i sit eget forløb. Telemedicin betyder, at informations- og kommunikationsteknologi bliver brugt sådan, at forebyggelse, udredning, behandling og kontrol kan foregå tæt på borgeren. Telemedicin er ikke alene et spørgsmål om teknik. Det handler nok så meget om, at sygehus, kommune og almen praksis skal arbejde sammen på en ny måde også med borgeren. Hidtil er arbejdet med telemedicin i høj grad foregået på projektbasis. Vores mål er, at telemedicin skal være en del af den daglige drift, når det er effektivt, og når det kan føre til, at borgerne oplever større selvstændighed. Vi skal sammen lægge en strategi for, hvordan vi kommer så langt. Borgeren er hovedpersonen i sit eget forløb igennem sundhedsvæsenet. Derfor er borgernes vurderinger også en vigtig del af grundlaget, når vi skal træffe beslutninger om, hvordan vores indsatser skal tilrettelægges på det mere overordnede plan. F.eks. når vi skal tage stilling til, om vi gør det godt nok om kvaliteten i den forebyggelse, behandling og rehabilitering, vi tilbyder, er, som den skal være. God faglig standard er selvfølgelig en helt uomgængelig forudsætning for, at kvaliteten er i orden. Er borgeren blevet behandlet i overensstemmelse med gældende kliniske retningslinjer, forløbsprogrammer etc.? Men i sidste ende er de indsatser, vi tilbyder, til for borgerens skyld. Derfor giver det også god mening at spørge borgerne om, hvordan de har oplevet deres forløb, når vi vil sikre og udvikle kvaliteten af fælles indsatser. En anden måde, hvorpå vi kan inddrage borgerne i vores overordnede beslutninger om sundhedsvæsenet, er gennem patient- og pårørendeorganisationerne. Vi er i aktiv dialog med Patientinddragelsesudvalget om, hvordan det bedst kan bidrage med erfaringer, viden og synspunkter, som kan være en vigtig del af grundlaget for vores beslutninger i sundhedsvæsenet. Det vil vi måles på: Vi har en borger-/patientoplevet kvalitet, som er stigende over tid, og som ligger over landsgennemsnittet. Vi lægger en fælles strategi med klare mål, der gør telemedicin til en del af den daglige drift. Vi spørger patienter og pårørende, om de føler sig inddraget i tilrettelæggelsen af patientforløbet. Vi udvikler en fælles model for den rehabiliterende tilgang på tværs af sektorerne. 8\n29 1.2 Sundhed for alle Særligt udsatte grupper skal have særlige tilbud. Vi skal give borgere med psykisk sygdom og socialt dårligt stillede borgere samme muligheder for at opnå et godt helbred som andre borgere. Fri og lige adgang er et grundlæggende princip i det danske sundhedsvæsen. Alligevel viser statistikkerne, at sundheden er ulige fordelt på forskellige befolkningsgrupper. Hvis vi vil det forhold til livs og sikre alle borgere andel i de helbredsmæssige gevinster, som sundhedsvæsenet er med til at skabe, gør vi det ikke med standardløsninger. Vi vil sundhed for alle. Det betyder ikke, at alle skal have alt, men at vi differentierer vores tilbud, så vi også kan imødekomme særligt udsatte gruppers behov. Vi anvender en helhedsorienteret tilgang i forebyggelse og behandling af sygdom og tager særligt hensyn til de, der har mest behov for støtte. Det betyder at vi på tværs af somatik og psykiatri tilbyder en tilrettelagt indsats til de borgere, som har særlig vanskeligt ved at tage vare på deres eget helbred. Indsatserne skal bygge oven på de ressourcer, borgeren selv besidder. Og den skal rette sig mod at styrke de personlige ressourcer og egenomsorgen, samtidig med at andre helbredsproblemer søges løst. Vi prioriterer en tidlig opsporende og forebyggende indsats, så sygdom opdages, inden den når at udvikle sig eller forværres. Helt særlige problemstillinger knytter der sig til den fysiske helbredstilstand for mennesker med en sindslidelse. Ser vi på middellevetiden blandt patienter, som har været indlagt på en psykiatrisk afdeling, viser den sig at være år kortere end andre borgeres. Psykiske og fysiske lidelser spiller sammen og påvirker hinanden. Derfor er der brug for, at vi ikke anskuer dem isoleret, men tværtimod ser på helheden i de tilbud, vi stiller til rådighed for mennesker med en sindslidelse. Vi skal indrette sundhedsvæsenet sådan, at det giver mennesker med sindslidelse de samme muligheder for at opnå et godt helbred, som andre borgere. Det gør vi blandt andet ved tidlig opsporing af psykisk sygdom og ved, at psykiatriske og somatiske sundhedstilbud bliver integreret i hinanden. Samtidig skal vi tænke helhedsorienteret i forhold til at give unge med mentale problemer mulighed for at få en uddannelse og sikre at mennesker med en sindslidelse får den rette hjælp til at komme videre i deres liv. Vi skal bidrage til, at disse borgere ikke bliver placeret eller fastholdt i en social udsat position. Her er tidlig opsporing afgørende. Igennem de senere år har middellevetiden været stigende i Danmark, når vi ser på befolkningen som helhed. Imidlertid er denne udvikling især slået igennem blandt borgere med lang uddannelse og høj indkomst. I dag lever den dårligst stillede fjerdedel af danske mænd i gennemsnit 10 år kortere end den bedst stillede fjerdedel. For 25 år siden var forskellen 5½ år. Denne viden skal inddrages, når der fremadrettet tilrettelægges fælles indsatser. Undersøgelser tyder på, at procent af den sociale ulighed i dødelighed kan forklares med rygning og alkohol. Det forhold vil vi tage højde for, når vi tilrettelægger både den borgerrettede og den patientrettede forebyggelse. Vi vil prioritere, at de befolkningsgrupper, som kan have særlig brug herfor, får tilbud, som kan medvirke til at reducere deres tobaks- og alkoholforbrug, men også prioritere den tidlige forebyggende indsats, så bl.a. færre begynder at ryge. 9\n30 Det vil vi måles på: Vi bidrager til, at den forventede middellevetid blandt borgere med psykisk sygdom er stigende og nærmer sig den middellevetid, der kendes fra befolkningen som helhed. Vi undersøger årsager til dårlig mental sundhed, herunder blandt børn og unge. Vi tilbyder udsatte grupper forebyggelsesindsatser, som bidrager til at mindske deres forbrug af tobak og alkohol. Vi bidrager i fællesskab til en tidlig, målrettet og tværgående indsats for udsatte borgere med risiko for at miste tilknytning til uddannelse eller arbejdsmarked. 1.3 Sundhed med sammenhæng Vi skal tilbyde borgerne forebyggelse, sundhedsfremme, behandling og rehabilitering, som hænger sammen på tværs af grænserne mellem kommuner, sygehuse og almen praksis. Alle parter skal levere det rigtige tilpasset borgeren på rette tid og sted. Siden den første sundhedsaftale blev indgået i 2006, er vi i Syddanmark nået langt, når det handler om at arbejde sammen på tværs af sundhedsvæsenets sektorer. Mange spørgsmål, der dengang var problematiske, er blevet afklaret. Det er samarbejdsaftalen om borger- og patientforløb (SAM:BO) et af de gode eksempler på. SAM:BO lægger rammen for, hvordan indlæggelse på og udskrivning fra sygehuset foregår, og bidrager dermed til, at borgeres forløb ind i og ud af sygehuset kan ske godt og gnidningsfrit. Syddanmark er i den sammenhæng en foregangsregion. Sundhedsaftalen skal føre os endnu længere i den retning, rykke os tættere sammen og gøre samarbejdet mere forpligtende. Borgerens forløb gennem sundhedsvæsenet er tit meget komplekst. På et givet tidspunkt sker der ikke bare én ting ét bestemt sted i systemet. Mange ting sker samtidigt forskellige steder. Den kompleksitet skal vi blive bedre til at håndtere ligesom borgerne skal kunne være trygge ved, at kvaliteten i alle sundhedsvæsenets led er i orden. Borgeren skal også have adgang til og mulighed for at dele information om eget forløb, og vi skal indtænke de sundhedsindsatser, som foregår i borgerens eget hjem. Vi skal tilbyde borgerne forebyggelse, sundhedsfremme, behandling og rehabilitering, der hænger sammen. Hvor alle parter leverer det rigtige tilpasset borgeren på rette tid og sted ud fra en sundhedsfaglig vurdering af borgerens behov. Hvor der er et klart fokus på indsatser af en god faglig standard. Det mål når vi kun, hvis alle de medarbejdere, som bidrager til borgernes forløb, anvender deres kompetencer bedst muligt i samarbejde med borgeren og hinanden på tværs af sektorer og fagområder. Sådan udnytter vi de knappe ressourcer i sundhedsvæsenet rigtigt og får mest mulig sundhed for pengene. Vi skal kunne imødekomme borgernes behov på det laveste effektive omkostningsniveau f.eks. skal vi undgå forebyggelige sygehusindlæggelser. Vi vil fortsat sørge for, at sygehuspatienter, der er færdige med deres behandling, kan blive udskrevet. Det kræver først og fremmest en klar arbejdsdeling mellem almen praksis, sygehuse og kommuner. Men det kræver også, at alle parter ser ud over deres egne ansvarsområder og har øje for, at de sammen med andre indgår som led i en kæde, som skal hænge sammen, hvis borgernes forløb gennem sundhedsvæse- 10


Børnesikring af vinduer - Køb børnesikre vinduer hos Velfac\nTilgængelighed og en enkel betjening af greb er typisk positive egenskaber, vi forbinder med vinduer og døre. Men når der er især mindre børn i hjemmet, er det vigtigt at være opmærksom på, at disse forhold skal tilpasses, så alle i familien føler sig trygge.\nMåske er der brug for en børnesikring på vinduerne eller anden form for åbningsbegrænser, så de mindste ikke selv kan åbne vinduer og i værste tilfælde falde ud. Eller måske er der behov for lamineret glas, som ikke splintrer, hvis uheldet skulle være ude. Det kan enten være med et ekstra beslag på vinduet eller med et særligt greb, som små fingre ikke kan betjene.\nVinduets lukkemekanisme er et af de steder, hvor det er nemmest at gøre en – sikker – forskel. Grundreglen er enkel: Jo mere simpel lukkemekanismen er, desto nemmere er vinduet at åbne, og dermed stiger risikoen for uheld. Hvis vinduet er en ældre model med hasper, er det vigtigt, at den øverste haspe altid er lukket. Hvis vinduet er af nyere dato, vil det formentlig have et moderne greb – eksempelvis et paskvilgreb – og måske har grebet endda nøglelås eller kan låses med en kode.\nDet er ikke kun grebene, du kan gribe til, når du vil børnesikre dine vinduer. Ved at montere eksempelvis PN-sikringsbeslag får du mulighed for at begrænse, hvor meget vinduet kan åbnes, og et lille barn vil ikke kunne åbne vinduet mere end beslagets rækkevidde. Beslagene fås i forskellige varianter, og en yderligere fordel er, at man udover åbningsbegrænsningen også får muligheden for at lufte ud uden at skulle løbe nogen sikkerhedsrisiko. PN-sikkerhedsbeslag er desuden indbrudshæmmende, så udover at holde børn inde er de også med til at holde uønskede gæster ude.\nSå snart et barn er i stand til at bevæge sig rundt ved egen hjælp, begynder opdagelsesrejserne i hjemmet. Og hvad kan være mere interessant end et åbent vindue med lys og lyde, som man kan udforske, hvis man ellers lige kan kravle op på en stol og komme til at kigge… Tænk derfor over, hvordan du placerer dine møbler i forhold til dine vinduer. Står der stole, sofaer, skamler eller andet, som små børn kan kravle op på? Du skal naturligvis ikke tømme din bolig for møbler, men overvej, om en mindre omrokering vil gøre vejen op til vindueskarmen så besværlig, at dit barn opgiver turen.\nVedligeholdelsesguide - Sådan holder du liv i dine gamle vinduer\nSkal du investere i nye vinduer, eller kan dine gamle trævinduer klare en sæson eller to mere? Hent vores guide, der viser dig 4 trin til at forlænge dine vinduers levetid.\nHvis du overvejer at investere i nye vinduer - af hensyn til børnenes sikkerhed eller af andre årsager - kan du starte med at orientere dig i vores produktserier.


HusCompagniet 98 dage om at skifte en nakkestøtte! | Vi Bygger Hus\nHusCompagniet 98 dage om at skifte en nakkestøtte!\nUdgivet den marts 23, 2018 af René\n98 dage om at skifte en nakke pude\nDet har taget HusCompagniet fra den 14. December 2017, til den 22. Marts 2018 at fremskaffe en ny nakkepude til vores badekar.\nNakkepuden var, som så meget andet, ødelagt af HusCompagniets malere og de lovede at fremskaffe en ny med det samme.\nDette blev aftalt på overtagelses dagen.\nGentagne rykkere og 98 dage senere ligger der så pludselig en ny i vores postkasse.\nDet sætter lidt tingene i perspektiv og forklarer også en del af de problemer vi stadig har. For 99 dage efter vi har fået nøglen har vi stadig fejl og mangler op over begge ører, fejl i forhold til kontrakten i tag, gulv, emhætte og serverrum og ikke mindst et ødelagt e-poxy gulv – blot fordi HusCompagniet valgte at ignorere gentagne advarsler om fugtigt gulv i garagen.!\nAftale uden nogen bekræftigelse!\nHusCompagniet har bekræftet at de kommer mandag for IGEN at forsøge at udbedre fejl og mangler. Som sædvanlig kommer de 7.30 – og som sædvanligt tænker jeg de ikke har noget ordentligt arbejdslys med.\nJeg skrev derfor følgende til dem tirsdag morgen, hvilket jeg ikke har fået svar på. Men må være list, siden vi fik nakkestøtten ovenfor!?\n“Vil du bekræfte nedenstående til den 26\nUdbedring af belysning i gangen som blev ødelagt da loftet blev skiftet\nUdbedring af selve hoveddøren\nUdbedring af kant ved hoveddør (var vist den du ville skifte)\nUdskiftning af udvalgte gerigter\nHvis maleren kommer, skal de endvidere have noget ordentligt arbejdslys med i stedet for at de render rundt med deres mobiltelefoner som lygte.”\nSom i forhold til ovenstående kan vi blot gisne omkring hvad planen er mandag – men bliver nok nødt til at stå tidligt op og have et sæt lommelygter klar dem.\nPludselig kunderservice fra underleverandør\nPRO-Elteknik ringede i ugen for at følge op på belysningen som HusCompagniet havde ødelagt i vores entré. Igen henvender underleverandører sig direkte til os, i stedet for at det koordineres af HusCompagniet selv,\nJeg forklarede tingene som de var og at jeg ikke kunne tage fri for at de kom en ½ time. Men hvis de kom mandag, var jeg hjemme da jeg var hjemme i anden henseende her.\nHan var yderst forstående og skulle nok sikre der kom en og udbedrede fejlen.\nMen reelt ved vi stadig ikke noget som helst i forhold til mandag!\nMen vi er jo også bare et par brokører, der gerne vil have blot en smule kvalitet for vores penge.\nDette indlæg blev udgivet i Byggeri og tagget HusCompagniet, Pro Elteknik, Sjusk af René. Bogmærk permalinket.


Heldig spiller rigere Spin Samba casino\nÆgte dansk spilleautomat, med masser af feat- og bonusspil som dækker enhver casino-entusiast behov! Èn utrolig populær spilleautomat online. Er du vild med Danmark, og er du vild med online spilleautomater? Så kan du glæde dig over, at Danish Flip automaten nu er tilgængelig i Danmark, hos udvalgte online casinoer! Danish Flip er en online spilleautomat — eller en såkaldt enarmet tyveknægt — der lægger vægt på det danske. Dette ses især i symbolerne og farverne, der er brugt i automaten. Play N Go står bag den populære spilleautomat, så du kan være helt sikker på, at kvaliteten er i top, da Play N Go er en af de udbydere, der er mest anerkendt for sine spil — og kvaliteten af disse. Vil du vide mere om det sjove spil?\nOikean Rahan Mad About Slots Casino\nStrippoker, der har et registreret kontor på Malta. Derudover kan du live oddse på din mobil, og. For hvordan de fleste nok ved, online thunderbolt casino spil anmeldelser og du kan naturligvis spille mod livedealerne vi din computer.\nForetrukne online godkendte casino\nRisikofrit spil tilbagebetaling så betyder


NR ÅRGANG INDHOLD: Siden sidst...2. HI-Messe God dampkvalitet Ren damp...6. Kursus - PDF\nNR ÅRGANG INDHOLD: Siden sidst...2. HI-Messe God dampkvalitet Ren damp...6. Kursus\nDownload "NR. 2 2009 36. ÅRGANG INDHOLD: Siden sidst...2. HI-Messe...2-3. God dampkvalitet...3-5. Ren damp...6. Kursus...8. www.spiraxsarco."\n1 NR ÅRGANG INDHOLD: Siden sidst...2 HI-Messe God dampkvalitet Ren damp...6 Kursus...8\n2 2 SIDEN SIDST HI-MESSEN 2009 Velkommen tilbage fra ferien! Nu begynder hverdagen igen for alvor i danske virksomheder, og vi glæder os til at tage tråden op, når det gælder rådgivning om dampproduktion og service. Først skal vi dog lige se tilbage for en stund, for den maj i år var vi på Achema Messe i Tyskland med ikke mindre end to stande. Hovedstanden var med de velkendte Spirax løsninger og produkter (Flash Revecovery Unit, Easy Heat ect.), og på den anden stand viste vi High Purity produkter som den nye PSG (Pure Steam Generator) samt redesignet af vores sanitære varmeveksler. Bliver vi et øjeblik ved rendampen, så har vi en artikel med om filtreretdamp, rendamp og sterildamp i dette nummer af Spejlet. Den giver dig forhåbentlig et indtryk af, at netop rendampproduktion til højt specialiserede formål er et af vores fokusområder. Et andet kompetenceområde for Spirax er at foretage de dybdegående analyser af rentabilitet, og her indgår renovering og optimering af eksisterende dampanlæg. En vigtig faktor for succes er at stille skarpt på dampkvaliteten, og det skriver vi også om på de følgende sider. Alt dette og meget mere ser vi frem til at diskutere med dig og dine kolleger, når vi forhåbentlig ses på HI-Messen i Herning. Vi er klar til dialog om netop dine behov og ser frem til at mødes. God fornøjelse med læsningen! Med venlig hilsen Mette Tønnesen Vi ser frem til at møde dig i Herning! Velkommen til HI-Messen, hvor vi glæder os til at præsentere dig for spændende løsninger, ny viden og hyggeligt samvær på stand G5710 i hal G. Når du besøger HI-Messen den september er du mere interesseret i løsninger, der gavner din virksomhed, end komponenter og tekniske detaljer. Derfor fokuserer vi på energi og anlægsoptimering, rendampsanlæg samt service. Vi fortæller om, hvordan vi hjælper dig med at optimere/renovere et eksisterende anlæg og har delt vores stand op i fire temaer: Dampanlæg der ikke er optimerede til de nyeste standarder inden for effektiv energiudnyttelse Dampanlæg der efter optimering og renovering lever op til den mest effektive energiudnyttelse Ren- og sterildampsløsninger Service og beregninger. Dampanlæg der ikke er optimerede Specielt for dig med anlæg af ældre dato. Vi inviterer til dialog om, hvad der kan gøres og hvorfor. Hvilke tanker ligger der typisk bag en renovering, og hvad kan der foretages af forbedringer. Dels for at skåne vort fælles miljø, og dels for at finde ud af, hvor stor en potentiel besparelse der kan være i en renovering. Dampanlæg der er optimerede Vi ser på et anlæg, hvor Spirax Sarco har bidraget med rådgivning og dimensionering. Få dokumentation for, hvilken positiv effekt dette har haft for brugeren i form af en langt bedre udnyttelse af dampen samt forbedret økonomi. Og specielt økonomien er interessant: Kan det svare sig at investere? Vi ser også på tilbagebetalingstiden i forbindelse med renovering. Ren- og sterildampsløsninger Oplev de sidste nye løsninger inden for produktion af ren- og sterildamp. Spirax har efter mange års udviklingsarbejde et komplet program inden for dette område, så vi kan hjælpe kunder, der har disse behov. Der er ingen tvivl om, at morgendagens krav til produktion af fødevarer, pharmaprodukter samt på hospi-\n3 DAMPKVALITET 3 taler, inden for kort tid vil blive skærpet yderligere. Tal med os om, hvordan du kommer på forkant med lovgivningen inden for ren- /sterildamp samt WFI (Water For Injection). Tal med vores tekniker På HI-Messen vil vi alle dage have en servicetekniker til stede. Han fortæller dig om vigtigheden af at vedligeholde sit dampanlæg dels ved jævnligt at kontrollere sine vandudladere i form af surveys, men også ved en komplet anlægsgennemgang. Hvilke muligheder er der for eksempel i genfordampningsdamp fra din kondensattank eller måske din aflufter. Teknikeren kan på stedet lave en genfordampningsberegning, så du kan se hvor meget damp, der er tale om. Så kan vi med det samme beregne en tilbagebetalingstid på vores Flash Steam Recovery Unit, som mange af vore kunder allerede har installeret. Disse anlæg bestiller ikke andet end at tjene penge til virksomhederne. Vær med og vind! På vores stand har vi monteret en skærm, hvor du kan bestykke et dampanlæg. Her udtrækker vi hver dag en præmie til den med højest score. Kom til vores stand G5710 og test din viden inden for dampverdenen. Vi ses! Damp er langt fra altid bare damp Varmeoverførslen og effektiviteten af dit anlæg påvirkes af dampkvaliteten. Jo dårligere kvalitet, desto større negativ kvalitet på anlægget. Dampkvaliteten afgøres blandt andet af tilstedeværelsen af vand, ikke kondenserbare gasser og andre urenheder. Og det er en væsentlig faktor for driften. Hvad er dampkvalitet? Dampkvaliteten er et mål for tilstedeværelsen og koncentrationen i dampen af: Snavs og urenheder Vandindhold (kondensat) Ikke kondenserbare gasser (inkl. luft) Overhedet damp. Det er også et mål for arten af disse urenheder, f. eks. ethvert opløst eller ikke opløst stof i vandfilmen (vandindholdet), og hvilke ikke kondenserbare gasser der er tale om. Hvad sker der med damp af ringe kvalitet? Virkningsgraden for damp til opvarmning, sterilisering og lignende formindskes, når dampen ikke er ren, tør og (til de fleste applikationer) ikke-overhedet. Nedenstående tabel viser de betydeligste negative virkninger. Dårlig dampkvalitet - årsager og virkninger Effekt Reduktion i varmeoverførsel Blokering Korrosion Erosion Øget vedligeholdelse Forurening af produkt / proces * Årsag Snavs og rester X X X X X Fugtighed X X X X X Ikke kondenserbare gasser X X X X Overhedning X X *Lidt forenklet sagt begrænser den dårlige dampkvalitet applikationens tekniske ydeevne og øger anlæggets produktionsomkostninger.\n4 4 DAMPKVALITET De nævnte urenheder har stor indvirkning på varmeoverføringsevnen. I nedenstående figur kan du se, hvilken indflydelse/hindring, de forskellige urenheder har for varmeoverføringsevnen. Varmestrøm Damp Film af ikke kondenserbare gasser Kondensat film Belægninger (kalk) Metal opvarmning overflade Belægninger (kalk) Produktfilm Produkt Ekstra dampbehov For hver procent fugtighed, som dampen indeholder, reduceres dampens udnyttelse af fordampningsvarmen tilsvarende. Sagt på en anden måde: Jo mere fugtighed dampen indeholder, jo mere damp skal der overføres for at overføre en given effektmængde til f.eks. en varmeflade. Dampens tørhed angives i tørhedsgrad. Ved en tørhedsgrad på 0,95 indeholder dampen for eksempel 95 % tør damp og 5 % vand. Jo tykkere den isolerende film af ikke kondenserbare gasser, kondensat og urenheder er, desto større er temperaturforskellen mellem damp og produkt. En vameflade med et effektbehov på 500 KW ved 10 Bars Damptryk ser behovet for merproduktion af damp ud som i tabellen: Dampens tørhedsgrad Dampbehov (Kg/h) Øget mængde damp for at yde 500KW (Damp Kg/h) , , , , Hvad giver den dårlige dampkvalitet? I et industrielt anlæg, er det nærmest umuligt at garantere en konstant fremstilling og levering af 100 % tør damp. Dampen vil altid medtage noget vand som følge af medrivning af kondensat, der dannes i rørene grundet varmetab til omgivelserne. Der vil trænge luft ind i rørsystemet og maskinerne, hver gang der lukkes af for dampen, og ikke kondenserbare gasser er et naturligt biprodukt ved mange vandbehandlingsprogrammer. Snavs og urenheder kan næsten ikke undgås helt i industrielle anlæg/processer. Vi har noteret 10 områder, som kan bruges til en vurdering af dampkvaliteten. Det er områder, som bør være optimale for at sikre den bedst mulige dampkvalitet: 1. Kedeldesign og type, valg af brænder og måden at kontrollere dampkedlen på har ind-\n5 DAMPKVALITET 5 flydelse på dampkvaliteten (ved kontrol af kedel menes, om valget af fødevandsstyring er modulerende eller on/off-styring). 2. Total Desolved Solids niveauet i kedlen skal være konstant overvåget og holdes stabilt via kontrolleret bundblæsning. 3. Dampkedlen må aldrig overbelastes. 4. Fødevandstanken skal holdes på højst mulig temperatur. 5. Alle dampledninger skal drænes korrekt med rette type vandudlader. 6. Der må ikke være udrænede lave niveauer på dampledningen. 7. Dampledningen bør have et korrekt antal luftudladere, korrekt installeret ved slutdræn og andre strategiske steder. 8. Alle damprør og ventiler bør være korrekt designet for at sikre korrekte hastigheder og trykfald. 9. Dampudtag skal altid være taget ud i top af dampledningen. 10. Alle damprør og ventiler bør være isolerede. Hvordan forbedres dampkvaliteten? Nogle af de vigtigste parametre for at få et optimalt dampanlæg med bedste dampkvalitet er korrekt installation samt korrekt dimensionering af rør og ventiler. Illustrationen viser, hvordan et optimal dampsystem hen til proces kunne se ud. Normalt bruges snavssamlere til beskyttelse af produktionsudstyr mod de negative virkninger af snavs og urenheder. Men den fineste si, der normalt kan leveres til snavssamlere, har en maskestørrelse på 150 mikron (0,15 mm). Det er ikke fint nok til kritiske applikationer, for eksempel når dampen kommer i direkte kontakt med eller specielt når den injiceres i føde- og drikkevarer. Her kræves rendampsfiltre, som typisk vil filtrere ned til 25,5 eller endda 1 mikron. Snavs og urenheder er normalt meget tydelige, men de skadelige virkninger af vand i dampen og ikke kondenserbare gasser er normalt ikke så tydelige. Derfor er der ofte ikke så stor opmærksomhed mod forebyggelse. Men korrekt design, installation, drift og vedligeholdelse af et nyt komplet dampsystem sikrer højest mulig dampkvalitet. I en eksisterende installation bør årsagerne til dårlig dampkvalitet fjernes, men det er ikke altid praktisk eller økonomisk muligt. Heldigvis er der fire ting, der er relativt lette og billige at indføre, som altid vil have en positiv effekt på dampkvaliteten: Montering af dampseparatorer Montering af automatiske luftudladere Montering af snavssamlere og filtre Test af dampkvalitet for at bestemme størrelsen af problemet. De første tre bør altid sættes ind, selv når test viser god dampkvalitet, da der ikke er nogen garanti for, at det varer ved. Spirax Energy Service Hvis jeres virksomhed er i tvivl om, hvor god jeres dampkvalitet er, kan Spirax Energy Service være med til at afdække det. Via komplette audits af dampanlægget samt specifikke test af dampen kan vi vurdere kvaliteten og skaffe klarhed. Mød os på HI-Messen og få mere at vide om vores audits. Der kan også gemme sig et stort potentiale i den energi, der forefindes i flashdampen. Det kan vi også give dig et indtryk af på HI.\n6 6 REN DAMP Ren, renere, rendamp en Spirax specialitet Det stiller særlige krav, hvis damp skal anvendes til sterilisering, direkte injektion i fødevarer, autoklavering eller i forbindelse med fremstilling af medicin. I traditionelle applikationer, hvor man bruger anlægseller fabriksdamp, er det som regel ikke et problem med fødevandskemikalier eller rustskaller. Specielt hvis det handler om indirekte opvarmning. Hvis produktet derimod har behov for at blive forberedt, behandlet eller bevaret i et sterilt eller hygejnisk miljø er rendamp den eneste vej til at fjerne alle risici for produktforurening. Overordnet set findes der nemlig tre typer damp: Filtreret damp, rendamp og sterildamp. Filtreret damp Defineres også som kulinarisk damp og anvendes typisk steder, hvor produktet opvarmes direkte ved injektion. Filtreret damp fremstilles af anlægsdamp, som køres gennem et højeffektivt filter, der typisk fjerner partikler større end 5 micron. Filtreret damp kommer fra hoveddampen på en dampkedel. Det giver risiko for, at rester af kemikalier, som anvendes til behandling af kedelvandet, føres med over i dampen selv om moderne kedler er designet til at minimere denne risiko. FDA (Food and Drug Administration) har offentliggjort en liste over kemikalier, der er acceptable under sådanne forhold (21CFR ). Hvis filtreret damp skal være effektivt, anbefales det, at alle rørføringer efter filteret udføres i 316L rustfrit stål, selv om kulinarisk damp ikke er mere agressivt end anlægsdamp. Hvis kemikalier overdoseres, eller kedelen arbejder over sin normale kapacitet, er der risiko for, at kemikalier føres med over i dampen, og det tilbageholder filteret ikke. Filteret tilbageholder heller ikke jernioner eller pyrogener. Rendamp Fremstilles typisk af deminiraliseret vand, RO-vand (Omvendt Osmose) eller HDI/EDI-vand (totalafsaltet vand), som køres gennem en rendampsgenerator. Rendamp anvendes typisk, hvor der er en højere grad af krav til renhed af dampen. Det kan være inden for fødevarefremstilling, hvor man ikke kan risikere forurening af produktet (eks. bryggerier), på sygehuse til autoklaver eller ved fremstilling af medicinalvarer. Rendamp anvendes også under SIP (Sterilisation In Place) og CIP (Cleaning In Place) til rengøring og sterilisation af udstyr. Rendamp er meget aggressivt, og derfor kræves det, at alle komponenter efter rendampsgeneratoren er udført i 316L rustfrit stål. Det gælder rør, vandudladere, seperatorer og ventiler. Hvis dette ikke overholdes, er der stor risiko for, at dampen forurenes af rust og andre partikler, samt at alle ikke rustfri komponenter har en kort levetid. Rustfrit stål har den ulempe, at det ikke er egnet til de høje temperaturer opnået inde i en fyret kedel. Derfor fremstilles rendamp i en damp-til-damp (Steam-tosteam) varmeveksler, som SpiraxSarco CSG (Clean Steam Generator). Den anvender anlægsdamp på primærsiden og på sekundærsiden opvarmes deminiraliseret, RO-vand eller EDIvand. Det giver højkvalitetsdamp. Ligesom det er vigtigt at udføre dampsiden i 316L rustfrit stål, gælder dette også for hele kondensatstrengen.\n7 REN DAMP 7 Sterildamp Fremstilles på samme måde som rendamp dog med højere krav til udstyr og materialer. Det gælder samlinger, ruheder af overflader osv. Sterildamp fremstilles i en Spirax PSG (Pure Steam Generator). PSG generatoren er designet efter de høje krav, der stilles på biopharma området. PSG en fremstiller damp, som er tør, ren og pyrogenfri med kondensat, der overholder internationale Pharmacopoeia regler for WFI. Dampkvaliteten overholder gældende regler, HTM0101 og EN285 som minimum. Spirax kan også levere udstyr til fremstilling af WFIvand (Water For Injection) i en MES (Multi Effekt Still). De omtalte SpiraxSarco produkter fremstilles alle efter GMP samt EN285 og HTM Kontakt os for yderligere oplysninger om avancerede former for dampproduktion til specielle formål.\n8 PRODUKTPROGRAM Vort produktprogram omfatter: Kedeludstyr Flowmålere Reguleringsventiler med pneumatisk eller elektrisk aktuator Reduktionsventiler Selvvirkende temperaturreguleringsventiler Programmerbare elektroniske regulatorer Pneumatiske transmittere Sikkerhedsventiler Vandudladere Systemer til overvågning af vandudladere Kondensatpumper Genfordampningsbeholdere Separatorer Snavssamlere Afspærringsventiler Kontraventiler Luftbefugtere Veksler-Unit Ren- og steril dampgeneratorer KURSUS Spirax kurser vi fortsætter succesen! Styrk din viden og skab grundlag for optimale resultater: Meld dig til vores kurser og få fagteknisk indsigt serveret af eksperterne. Viden og indsigt baner vej for resultater. Sådan er det inden for de fleste områder, også dampteknik og vedligeholdelse. Derfor fortsætter vi i Spirax Sarco succesen med at afholde kurser, hvor vores fagfolk serverer den nyeste viden om produkter og teknik. Vælg det eller de kurser, du ønsker at deltage i. Er I flere end 10 personer fra samme firma, kan vi afholde et lukket kursus udelukkende for jer, som er specielt tilpasset jeres virksomhed. Det giver det maksimale udbytte for alle parter. Åbne kurser Birkerød September 2009 Onsdag d. 23/09/2009 kl Oktober 2009 Onsdag d. 21/10/2009 kl November 2009 Onsdag d. 25/11/2009 kl Kursus i vedligeholdelse Birkerød Oktober 2009 Onsdag d. 07/10/2009 kl Åbne kurser Jylland November 2009 Onsdag d. 25/11/2009 kl Værd at vide Der bliver serveret frokost på kurserne. Det maksimale deltagerantal er 15 personer pr. dag. Tilmelding Spirax Sarco Ltd, Blokken 62,3460 Birkerød Tel: Fax: Spirax Spejlet udgives af: Spirax Sarco Ltd. Blokken Birkerød Tlf Fax I øvrigt bør De anvende Spirax sikkerheds- og reguleringsudstyr til dampkedler.\nNr. 1 2010 37. årgang. indhold: Siden sidst... 2. Hvem er vi... 2-3. Spirax Energy Service.. 4-6. Mere en 100 års viden... 7. Kursus...\nNr. 1 2010 3. årgang indhold: Siden sidst... 2 Hvem er vi... 2-3 Spirax Energy Service.. 4-6 Mere en 100 års viden... Kursus... 8 www.spirax.dk 2 siden sidst Spirax Sarco Danmark 3 Kære kunde Det er en\nwww.spirax.dk Vi ønsker alle vore kunder og forretningsforbindelser en rigtig glædelig jul samt et godt nytår Nr. 3 2009 36.\nNr. 3 2009 36. årgang indhold: Siden sidst... 2 Spirax Sarco Danmark. 2-4 Dampkedler... 5-6 HI-Messen 2009... 7 Kursus... 8 Der var Vi ønsker alle vore kunder og forretningsforbindelser en rigtig glædelig\nNr. 2 2010 37. årgang. indhold: Siden sidst... 2. Dampdrevet bil... 2-3. Damp (1 af 3)... 3-5. Plug and Play... 5-7. Kursus... 8. www.spirax.\nNr. 0 7. årgang indhold: Siden sidst... Dampdrevet bil... - Damp (1 af )... - Plug and Play... -7 Kursus... 8 www.spirax.dk siden sidst dampdrevet bil Kære kunde Jeg tror alle ved, at der findes lokomotiver\nwww.spiraxsarco.com/dk NR. 3 2008 35. ÅRGANG INDHOLD: Siden sidst...2 Præcisionsmåler...2-3 Spirax SafeBloc...4 Casestory...5\nNR. 3 2008 35. ÅRGANG INDHOLD: Siden sidst...2 Præcisionsmåler...2-3 Spirax SafeBloc...4 Casestory...5 Spriax Energi Service...6-7 Kursus...8 www.spiraxsarco.com/dk 2 SIDEN SIDST PRÆCISIONSMÅLER PRÆCISIONSMÅLER\nwww.spiraxsarco.com/dk Vi er flyttet til nye og dejlige lokaliteter pr. 01.04.2008 Vores nye adresse er: Blokken 62 3460 Birkerød\nNR. 1 2008 35. ÅRGANG INDHOLD: Siden sidst...2 Vidste du det?...2-3 En løsning til gavn...4-5 Spirax Energy Services.6-7 Vi er flyttet...8 Vi er flyttet til nye og dejlige lokaliteter pr. 01.04.2008 Vores\nSpirax Energy Service Energi med omtanke\ns t e a m s y s t e m s e r v i c e s Spirax Energy Service Energi med omtanke S t e a m S y s t e m S e r v i c e s Service af damp & kondensat systemer 100 års ekspertise med damp i industrien Vi har


Drømmer jeg | Debat FAA | fyens.dk\nPubliceret 20. januar 2009 kl. 12:00\n- ELLER ER JEG VÅGEN? Ja i disse tider er det ofte, at disse ord fra Jeppe i baronens seng rinder mig i hu. For et par måneder siden sukkede erhvervsliv og regering efter ny arbejdskraft - jo før jo bedre.\nNu er det ganske andre toner, der lyder. Det er da godt, at vi ikke fik slæbt en masse ny arbejdskraft til landet for blot at sende dem hjem næste øjeblik, til skade for begge parter.\nDrømmer jeg, eller hvad er det, der sker på tinge (altså vores ærværdige folketing), der skal sørge for, at vi alle har eller får det godt. Partierne oplever, at der pludselig bliver mandefald i deres respektive grupper, løsgængere drøner rundt på gangene og ved ikke alt det gode, de vil gøre for os alle - dersom vi vil stemme på dem næste gang.\nArbejdsløshed, recession, o.s.v. er emner, der optager de fleste, men især medierne. Dagligt bliver vi tudet ørerne fulde af de problemer, der er eller venter os. Resultatet er for mange, at vi bliver overforsigtige, glemmer at vurdere vores egen situation, handler måske i panik?\nPANIKHANDLINGER ses mange steder. Eksempelvis er der nu tiltag fremme om, at den gode gamle Edison glødelampe skal forbydes ? totalt. Det er et godt grønt initiativ. Ifølge regeringen - men ikke særligt visionært! Det bliver morsomt at se kirkekronerne i hele landet, og Christianborgs ditto, udstyret med blåligt lysende energisparepærer - for ikke at tale om den berømte dansker PH?s utallige lamper, der direkte er konstrueret til glødelamper, jo, jo kom ikke her! At energisparepærer kan bruges mange steder, er der overhovedet ingen tvivl om, men det kræver omtanke. Og hvad med miljøet? De omtalte energisparepærer indeholder jo kviksølv samt diverse elektronikkomponenter. Er der styr på håndteringen af dette? ? der er jo ikke længe til miljøtopmødet, så dette problem bør da være løst, inden dette løber af stabelen - mener jeg.\nUD OVER DETTE miljømæssige tiltag er der jo mange andre, der står for tur. Det er vist gået op for de fleste i dette land, at energibesparelser er en ting, der skal prioriteres højt. Dette bør selvfølgelig fremmes på bedste måde med tilskud, skattelettelser o.lign., men det bør ikke glemmes, at der rent praktisk er grænser for hvor meget der kan gøres set ud fra et økonomisk og ikke mindst arkitektonisk synspunkt. Det er vel de færreste der kan forestille sig landets kirker og slotte pakket ind i udvendig isolering for at skåne den indvendige arkitektur og miljøet?\nNå, men jeg overlevede julen trods den udtalte livsfare, der ifølge forskere er ved afbrænding af stearinlys: Kræft, åndedrætsbesvær, sorte lunger - og hvad ved jeg, er følgen af denne letsindige omgang med en ellers hyggelig tradition. Hvem ved, måske er det snart slut med den danske hygge? Så ses vi i diodelampernes kolde men energivenlige lys, når vi mødes. Og fortræng endelig tankerne om, at disse sikkert er fremstillet, monteret og pakket under usle forhold i et fjernt uland - måske oven i købet af uskyldige mindreårige.\nOg hvorfor fryser de stadig i TV-byen? Det er da et helt nyt hus!\nNå det er sent, og jeg tager til drømmeland.


Spil Mass mayhem online\nDu skal bruge en stor arsenal af ammunition, en masse energi og held og lykke til at spille gratis online spil Mass Mayhem. Lad ikke levende fjender og hele bygninger.\nDen mest hensynsløse spil Mass Mayhem. Hver dreng i periode med voksende hundredvis af maskiner brød, snesevis af hoveder vendte dukker lavet af en masse af de pistoler, utallige ødelagt sandslotte og trampet andre pasochek. Og når der var ligesom spillet produkter Mass kaos kan knyttes til denne liste og virtuel mord, eksplosioner og andre skader. Lad disse legetøj og er tanken om alle papirkurven til den sidste sten, men se på dem på en anden måde - måske rive med af den virtuelle ødelæggelse, på dette tidspunkt, du ikke ødelægge nogens smukke sandstrand palads, og træet vil overleve sprede grene. Essensen af spillet Mass Mayhem - at ødelægge flere objekter, mennesker og dyr. Til dette skal du også tilfalde point for at være i stand til at øge slagtning plads til yderligere missioner. Ved første, du virkelig er nye, de ikke har tillid til et farligt våben, men fik lov til at øve på de enkelte bygninger, nogle gange skyde på et mål. Hvornår vil resultatet af uddannelse, og du får erfaring, penge og færdigheder, som derefter kan kaldes en super fighter. Nu er din karakter en rigtig kommandosoldater, klar til komplekse opgaver. Tag ordrer på destruktion: • Broer; • boligområder; • Virksomheder og kontorer; • atomkraftværker. Til hvert angreb bragte resultatet, bruge våben. Hans arsenal af funktioner og også til rådighed for at forbedre, så tjene flere point, som vil være din valuta. Mere masseødelæggelsesvåben bringe dobbelt eller tredobbelt beløbet. Til rådighed for dig: • Guns; • rifler; • Maskiner; • Bazooka; • Pomegranate; • Mørtler; • Bomber; • Ognepushki; • RL. Listen fortsætter. For hver type job har en speciel arsenal af elementer og beskyttelse. For eksempel, et møde med zombier kræver en særlig tilgang, fordi disse hårdføre skabninger, selvom død. De spredes smitte gennem byen, der bor i den betalende af deres egen slags. Jo mere vil omstrejfende døde, jo sværere er det at ødelægge dem. Lille pistol her kan ikke klare, og holdet til støtte kan ikke skade. Hvis du har formået at akkumulere en betydelig sum for et gebyr, er det tid til at få det mest dødbringende udstyr. Nogle gange er situationen håbløs, og intet at gøre, men for at blive en selvmordsbomber sig selv. Som en ægte kamikaze behængt med granater, og når skuddet med alle kuglerne på publikum, køre til hvor de store folk og aktivere detonatoren. Gået dit liv blive til point, men de er de penge, der vil gavne din tilhængere. Men nogle gange nogle tegn opfører sig uklar, og underminere folk i stedet for køer. Deres motiver er skjult for os, men måske du vil være i stand til at håndtere sådanne fænomener. Spil Mass mayhem en række efterfølgere, men for at være ærlig, kan denne kategori tilskrives en hel del af skytter, som fastsætter lignende opgaver - noget at underminere, ødelægge, skyde. At arbejde på en opgave, kan en hær af en lille gruppe eller en enkelt karakter, som i den foreliggende actionfilm. Restriktioner for våben enten. Det kan være fantastisk eller brand helt terrestrisk oprindelse. Fra en spillers færdighed det afhænger af, hvor godt det anvendes, samt om det er hensigtsmæssigt at henvise til situationer. Den online legetøj udvikling er hurtig og selv tid afsat til at pumpe lidt, så du kan koncentrere dig om det væsentlige. Det er altid en hurtig bevægelse, nem betjening, øjeblikkelige resultater.


10 af de bedste og mest spændende fremmede film\nFor dem af jer, der kan lide science fiction-film, især dem med fremmede temaer, her er 10 anbefalinger til de bedste fremmede film, som du skal se!\nHvis du er fan af science fiction-film, er du selvfølgelig bekendt med rumvæsener.\nDer er mange fremmede film skabt af forskellige legendariske instruktører lige fra Stanley Kubrick, Ridley Scott til Steven Spielberg, som hver har sin egen unikke version af fremmede.\nFor at udforske dine interesser yderligere kan du prøve disse film med fremmede temaer. Kom nu, lad os se 10 bedste fremmede filmanbefalinger her!\nDe bedste fremmede film til elskede af science fiction\nDette udenjordiske væsen er kendt for sine mysterier og myter er blevet en del pop kultur verden. Normalt er han afbildet med et aflangt hoved og er generelt en dårlig karakter i film om udlændinge.\nUden behovet for at blive hængende er her en liste over de bedste fremmede film nogensinde, som du skal se!\nDenne film af Ridley Scott-instruktører er begyndelsen på det hele pop kultur om udlændinge begynder. Alien med Sigourney Weaver i hovedrollen, der spiller Ellen Ripley som en af besætningen på Nostromo-rumskibet infiltreret af udlændinge.\nI denne film om udlændinge reproducerer udlændinge sig ved at gyde parasitter på kroppen af Nostromo-besætningen, hvilket gør denne film fuld af spænding og handling af Ellen Ripley CS, der besejrer udlændinge.\nKaldet som en af de mest succesrige fremmede film, som Hollywood nogensinde har lavet, hvem er vinderen i denne film? Fremmede eller mennesker?\nBedømmelse (IMDB) 8.4 (726.715)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 97%\nVarighed 1 time 57 min\nUdgivelses dato 25. maj 1979\nDirektør Ridley Scott\nSpiller Sigourney Weaver\nAliens i denne film er ikke skabninger xenomorf ovalt hoved som Ridley Scotts fremmede version, men en sten monolit stor sort, der faldt fra rummet i begyndelsen af Jordens civilisation.\n2001 A Space Odyssey er en film, der populariserer kunstig intelligens i filmen gennem karakteren HAL 9000, der er en assisterende robotbesætning i denne film.\nEr David Bowman og Frank Poole, filmens 2 hovedpersoner, der har til opgave at identificere rockens oprindelse monolit, hvilket fører til noget massivt og uventet.\nBedømmelse (IMDB) 8.3 (552.661)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 93%\nVarighed 2 timer 44 min\nUdgivelses dato 2. april 1968\nSpiller Keir Dullea\n3. Distrikt 9 (2009)\nEr du interesseret i den nyeste fremmede teknologi? I så fald vil du måske lide denne ene fremmede film; titlen er District 9.\nDen næstbedste fremmede filmanbefaling er District 9. Denne film produceret af instruktøren for Neill Blomkamp har nuancer dystopisk tyk med baggrund af udlændinge, der har boet på jorden siden 30 år siden.\nDen fremmede repræsentation i District 9-filmen er ret unik, fordi den ligner humanoid rejer-hovede!\nI distrikt 9 har disse udlændinge en super avanceret fremmed teknologi, der inviterer en organisations intention om at dominere den, men ender dårligt for Wikus van der Merwe, spillet af Sharlto Copley som en del af organisationen.\nBedømmelse (IMDB) 7.9 (610.232)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 90%\nVarighed 1 time 52 minutter\nUdgivelses dato 20. august 2009\nDirektør Neill Blompkamp\nSpiller Sharlto Copley\n4. Uafhængighedsdag (1996)\nKan du lide at se krigsfilm? I så fald kan uafhængighedsdagen være et alternativ til den bedste krigsfilm med et fremmed tema.\nDenne Roland Emmerich-instruerede film spiller Will Smith og Jeff Glodblum. Denne film nærmer sig USA's uafhængighedsdag og fortæller om et angreb moderskib UFO'er i stor skala.\nSteven Hiller, spillet af Will Smith, er en F-18 kampfly, der spiller en rolle i denne massive kamp mellem fremmede håndværk og menneskeheden.\nBedømmelse (IMDB) 7.0 (501.362)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 65%\nVarighed 2 timer 33 min\nUdgivelses dato 17. august 1996\nDirektør Roland Emmerich\nSpiller Will Smith\nFremmed film denne giver et andet perspektiv på udlændinge, der ikke altid havde ondsindede intentioner.\nIn Arrival, som blev instrueret af Denis Villeneuve, ville denne fremmede figur, der kom til jorden, give ny viden om forståelse af manipulationen af tidslinjen. ikke-lineær.\nLouise Banks og Ian Donnelly, spillet af Amy Adams og Jeremy Renner, har til opgave at oversætte det fremmede sprog, der ligner en blæksprutte i denne film.\nDenne viden om manipulation af tid viste sig imidlertid at have stor indflydelse på Louise og Ian.\nBedømmelse (IMDB) 7.9 (529.667)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 94%\nVarighed 1 time 58 min\nDirektør Denis Villeneuve\nSpiller Amy Adams\nAndre bedste fremmede film ...\nDu er fan Ridley Scotts fremmede film? Hvis ja, skal du kende prequel-historien i Prometheus.\nPrometheus, der blev før historien i 1979-filmen Alien, giver et perspektiv på oprindelsen til, hvordan livet på jorden og udlændinge blev til. xenomorf.\nI denne bedste fremmede film finder du spor om menneskers oprindelse på jorden med en ekspedition ledet af 2 forskere ved navn Shaw og Holloway.\nDet siges, at der er mennesker kaldet ingeniører med avanceret bioteknologisk viden, der startede menneskeliv på jorden med en anden mørk side, der overraskede denne ekspeditionsgruppe.\nBedømmelse (IMDB) 7.0 (543.792)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 73%\nVarighed 2 timer 4 min\nUdgivelses dato 6. juni 2012\nSpiller Noomi Rapace\n7. rovdyr (1987)\nEn soldat ved navn Dutch (Arnold Schwarzenegger) er på vagt i skovene i Mellemamerika. Efter at have fundet en række spor og spredte lig indser hollandsk og hans team, at en skabning jager dem.\nRovdyr, navnet på de skabninger, der jager dem, er udenjordiske fremmede arter, der har den nyeste fremmede teknologi. Bortset fra det har de også evnen til at blive usynlige.\nDenne bedste fremmede film tilbyder en række spændende handlinger fra Arnold, der stoler på opfindsomhed og styrke for at besejre rovdyret. Er du nysgerrig efter at se den handling, der er hård og spændende?\nBedømmelse (IMDB) 7.8 (349.553)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 81%\nVarighed 1 time 47 min\nUdgivelses dato 12. juni 1987\nDirektør John McTiernan\nSpiller Arnold Schwarzenegger\nMed et andet perspektiv end andre fremmede film, vil Cloverfield invitere dig til at se filmen som om det var et personligt dokumentarisk arbejde. videokamera hvilket virker amatørmæssigt, men fuld af spænding.\nDenne film fortæller historien om en gruppe unge mennesker, der overlever ødelæggelsen på grund af udseendet af en kæmpe fremmed.\nFra en bygning til en anden, en gade til en anden, fortsætter denne gruppe med at opleve terror fra udlændinge, der ikke er tydeligt afbildet i hele filmen.\nBedømmelse (IMDB) 7.0 (354.911)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 77%\nVarighed 1 time og 25 minutter\nUdgivelses dato 16. februar 2008\nDirektør Matt Reeves\nSpiller Mike Vogel\n9. Mænd i sort (1997)\nHvem ved ikke om filmfranchisen Mænd i sort? Bag almindelige menneskers liv er der en organisation, hvis medlemmer alle bærer sorte dragter komplet med unikke gadgets.\nDenne organisation har til opgave at beskytte almindelige mennesker mod viden om, at der findes udlændinge, og nogle af dem er allerede integreret i menneskelige aktiviteter.\nTommy Lee Jones og Will Smith spiller i den bedste fremmede film, komplet med betagende handling, krydret med særpræg humor.\nBedømmelse (IMDB) 7.3 (484.526)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 92%\nVarighed 1 time og 38 min\nUdgivelses dato 4. juli 1997\nDirektør Barry Sonnenfeld\nSpiller Tommy Lee Jones\n10. verdens krig (2005)\nMidt i bestræbelserne på at opbygge et godt forhold til sine 2 børn, Ray Ferrier, spillet af Tom Cruise.\nDenne film fortæller om en pludselig terror fra en række mærkelige vejrbegivenheder med udseendet af udlændinge kaldet stativer i denne film.\nWar of the Worlds bringer spænding og er garanteret at gøre dig klaustrofobisk takket være en serie scene som er godt behandlet.\nBedømmelse (IMDB) 6.5 (392.220)\nBedømmelse (Rotten Tomatoes) 75%\nVarighed 1 time 56 min\nUdgivelses dato 29. juni 2005\nSpiller tom Cruise\nDet var de 10 anbefalinger bedste fremmede film som du skal føje til listen overvågningsliste snart. Udover at være spændende og anspændt tilbyder nogle af de fremmede film ovenfor et andet perspektiv på fremmede historier og er bestemt interessante at se.\nFra listen over fremmede film ovenfor, hvilken kan du lide mest?


Værnedamsvej bevares | Magasinet KBH\nBilerne bliver alligevel ikke smidt ud af Værnedamsvej. Det var ellers planen at lade byens bløde trafikanter erobre den frankofile indkøbsgade, men modstanden fra beboere og erhvervsdrivende har vist sig for stærk.\nVærnedamsvejsslalom er alligevel ikke en udrydningstruet københavnersport.\nMed sin stærke koncentration af urbane traktørsteder og trendy shopping har smalle Værnedamsvej sin egen særlige charme. Halvt Vesterbro/halvt Frb. C er den både et af de mest indbydende steder at gå og et af de mest kaotiske steder at køre i København. Derfor ville de to kommuner, der deler gaden, omlægge den til sivegade eller gågade.\nNu ender det i stedet med en mindre og mere nænsom trafiksanering, så gaden ikke ændrer karakter. Cykler og gående skal stadig have bedre og mere sikre forhold, men Værnedamsvej skal ikke lukkes for biler til fordel for flere caféborde.\nRækkehuse direkte ud i havneløbet\nFransk revolution på Rolighedsvej\nVærnedamsvej på lukkelisten\nKovending i Nordhavn: BIGs grimrian taget til nåde\nSuperstjernearkitekt Bjarke Ingels er tilbage på sporet med sit nye hovedkvarter, som Københavns politikere ellers nedstemte af æstetiske årsager.\nOmstridte saddeltage bag Kastellet\nTårnværelser over Jagtvej


Akina Satini's bidrag\nTitel: Lektionen 6 del\nTeaser: Jeg stanser op og slipper hans hånd, da jeg ser altret. han vender sig om imod mig. ”her?” spørger jeg og mærker en æres frygt vokse i mig. ”ja, her kommer ikke nogen før solen står ...\nTitel: Lektionen 5 del\nTeaser: ”ikke her, ikke nu” hvisker han. han samler min kjole op fra gulvet og rækker den til mig. ”tag dit tøj på”. han bukker og går imod døren. mit hjerte går i stå. ”men..” jeg når i ...\nTitel: Lektionen 4 del\nTeaser: Jeg går og kigger ned i jorden og er fuldt optaget af mine egne tanker, da jeg og kammerpigen begiver os ned til morgenbordet. ”præst seto” siger kammerpige lidt for glad. jeg skuler over im ...\nTitel: Lektionen 3 del\nSkrevet: 2019-10-29 16:25:06\nTeaser: Det er tidligt om morgenen, der er helt stille, da jeg vågner fra en skøn nattesøvn, og er fuld af forventning til dagen lektion hos seto. min drømme har været fyldt med scenarier om hvordan ha ...\nTitel: Lektionen 2 del, erotisk novelle\nTeaser: ”du ser træt ud” siger min bror ved morgenbordet. hans ord flår mig ud af mine tanker. min tanker om gårsdagen lektion. ”jeg har ikke sovet så godt i nat” siger jeg og kigger ned i min ...\nTitel: Lektionen 1 del. erotisk novelle\nSkrevet: 2019-10-15 21:08:12\nTeaser: Endnu engang sidder jeg her hos den unge præst, som giver mig en lektion i de gamle hieroglyffer. et fag jeg normalt finder ekstremt kedeligt, men efter at seto har overtaget min undervisning, s� ...


Få forskernes syn på verden omkring os - lige ind i ørerne, helt gratis, og når det passer dig.\nLige nu ligger der mere end 200 podcasts med viden frit tilgængelige på Radio4's hjemmeside, og der kommer nye podcasts til næsten hver dag. Folkeuniversitetet og Aarhus Universitetsforlag står bag programmerne, og mange af forskerne er det samme, som du også kan møde på Folkeuniversitetet.\nForskerene fortæller om alt fra neanderthalere til søvn i Kraniebrud\nI vidensprogrammet 'Kraniebrud' kan du i godt selskab med en masse forskere blive klogere på søvn, angst, vulkaner, neanderthalere, venskaber og hukommelsen og meget, meget mere. Lyt til Kraniebrud alle hverdage kl. 12-13 på Radio4 eller som podcasts kun et enkelt klik væk:


Om mig - Massage i Holbæk\nExam. fysiurgisk massør\nExam. og RAB. godkendt samtaleterapeut og massør\nJeg tilbyder følgende behandlinger i min klinik i Holbæk:\n• Afspændings- & fysiurgisk massage\n• Gravid massage\n• Samtaleterapi & healingsmassage\nJeg er uddannet fysiurgisk massør i år 2002, og har siden arbejdet med massage. Sideløbende har jeg taget supplerende kurser/uddannelse: Kranio sakral terapi, Afspændingsmassage, Healingsmassage, Samtaleterapi og Arvævsbehandling.\nTidligere har jeg arbejdet som faglært sygehjælper, på hospital, plejehjem og med genoptræning.