Bjergmand og bondemand\nAf Martin Jørgensen (f. 1943), cand.mag. i dansk og kristendom. Tidligere ansat ved Marselisborg Seminarium. Artiklen blev oprindelig bragt i Peter Lykke-Olsen og Ole Pedersen: Folkeeventyr - Fascination og pædagogik , 1987 (1982).\nDe tre bondesønner Povl, Per og Esben er blevet voksne og skal hjemmefra. De to ældste, Povl og Per, drager i tur og orden af sted. De får begge tjeneste hos, hvad de opfatter som en almindelig bondemand. Han viser sig imidlertid at være en bjergmand (trold), hvilket kommer til udtryk i en umulig kontrakt: den, der først bliver vred, skal have et stykke af sin bug og et af sin bag skåret ud, samt fortabe lønnen: en skæppe penge. Povl og Per kommer maltrakterede hjem, hvorefter Esben får chancen. Bjergmanden hidsede hans ældre brødre op ved ikke at give dem noget at spise, men Esben tager selv for sig, og han iværksætter nu en systematisk straffeekspedition med bjergmandens familie og ejendom. Noget af ejendommen bliver ødelagt, noget bragt hjem til Esbens far. Bjergmandens følelser bliver stillet på en større og større prøve. Efter at han forgæves har forsøgt at slå Esben ihjel, sender han ham hjem til hans far med en hel vognladning penge samt forsikringer om, at han (Esben) har overholdt kontrakten til punkt og prikke. Eventyret slutter med, at de tre brødre og deres far gottede sig, mens den mishandlede bjergmand drager alene hjem.\nSom det fremgår af det kortfattede handlingsreferat ovenfor drejer det sig om et typisk folkeeventyr: den lille og oversete demonstrerer overraskende snilde og handlekraft, og det medfører rigelig belønning. Man kan da også finde det samme motivkompleks og den samme handlingsgang i eventyr med andre titler (se "Eventyrindeks", Bibliotekscentralen 1970).\nPå flere måder kan eventyret beskrives som en konflikt mellem to familier: Esbens (mand, kone og tre sønner) står over for bjergmandens (mand, kone og barn). Da Esben drager ud, er det således bemærkelsesværdigt, at han ikke så meget er ude efter personlig berigelse, som han er ude på at hævde sig over for bjergmanden. Da faderen advarer ham mod ham, svarer han: "Håhå, ham vil jeg netop til", sagde Esben, "For det er morsomt at tjene en bjergmand". Og da sejren er endelig, står der: "Esben og hans far gottede sig, da bjergmanden var kørt. Nu havde de fået erstatning for, hvad hans brødre måtte lide". Fordi hovedkonflikten går her, er der heller ikke gjort meget ud af den traditionelle konflikt mellem de to store brødre og den lille. Der står ganske vist: "... Esben Askepisker, sådan kaldte brødrene ham, fordi han altid lå og skrabede i askekrogen inde ved hans moder", men det er tydeligvis passivt traditionsstof, som ikke har nogen væsentlig funktion i eventyrets betydningsdannelse. Brødrene håner ham heller ikke, og der er fra faderens side ikke nogen forfordeling af den lille. Med til at understrege hovedkonflikten er Esbens berigelser på bjergmandens bekostning til fordel for faderen: han bringer komet og svinene hjem til ham. Esbens far er i begyndelsen så fattig, at han ikke kan forsørge sine sønner. I løbet af historien bliver han mere og mere velhavende og er til sidst hovedrig, hvorefter han holder sine sønner hjemme hos sig. Bjergmanden gennemgår en tilsvarende udvikling, blot den modsatte vej. Et særligt hårdt slag tilføjedes han, da Esben slår hans lille barn ihjel.\nMan kan nu se hovedpersonen som udspændt mellem to poler: faderen og bjergmanden (der er ikke gjort meget ud af beskrivelsen af den første som person, men han optræder som en given størrelse i tekstens betydningsunivers). På grund af nøden hjemme og brødrenes nederlag tvinges Esben til at opgive sin trygge fader og kaste sig i armene på en dæmonisk far og husbond. Ved eventyrets slutning er denne konflikt ophævet, og Esben er så at sige gået i sin far igen. Tager man teksten på ordet, er han på denne måde sluppet for opbruddet hjemmefra og for at arbejde for andre. De sidste linjer lyder således: "så levede de i velstand og glæde i mange år for alle de penge, de havde fået af bjergmanden". Som man kan høre, ligger denne formulering meget tæt op ad standardudgangen på de eventyr, som ender med ægteskab.\nMan kan nu foreløbig sige, at Esben er sluppet ud af en konflikt, der både kan beskrives psykologisk og samfundsmæssigt: Han måtte forlade en far, som sagde, at han ikke kunne gøre mere for ham, til fordel for en, som stillede hårde krav til ham. Og han måtte forlade det beskyttede hjem og sælge sin arbejdskraft for penge. Begge opbrud slipper han altså for. Det er her måske vigtigt at minde om det centrale motiv: vreden. Den der ikke kan beherske sig, må bukke under (herom senere).\nDet er påfaldende, så menneskelig bjergmanden er. Han har et udmærket familieliv, en driftig gård, og karlen tiltaler han med "Lille Esben", som modsvarende kalder ham "far". Hver gang bjergmanden er blevet angrebet af Esben og er lige ved at fare i flint, kommer han med en karakteristisk jysk underdrivelse: "Jeg er noget nær narret". Det eneste dæmoniske træk ved ham, udover den bizarre kontrakt, kommer frem, da han går hen og puster ilden i den brændende lade ud, "ligesom det havde været et lys". "En dæmon med familieliv er straks lidt mindre dæmonisk" siger Villy Sørensen i "Digtere og dæmoner" (s. 169). Det kan muligvis forstås som en mediering i Levi- Strauss'sk forstand, forstået på den måde, at det destruktive bliver mindre farligt, når det får menneskelig skikkelse. Når man ser de to skikkelser, faderen og bjergmanden, som mulige alternativer for Esben, er det imidlertid rimeligt, at de ligner hinanden. Dertil kommer en formodentlig interesse hos de oprindelige tilhørere i at se en, som mest af alt ligner en almindelig storbonde, komme ned med nakken.\nDet komplekse forhold mellem de to personer kommer også frem, når man betragter dem med en aktantmodel. Det objekt, som Esben efterstræber, er naturligvis pengene. I mange eventyr, hvor der optræder trolde, har disse på dæmonisk eller anden uretmæssig vis tilranet sig den efterstræbte skat eller pige. Det vil sige, at der efter nedkæmpningen af den onde kan finde en egentlig overdragelse sted fra den retmæssige indehaver, konge, far eller lignende. Men når man ser bort fra den lidt særprægede måde at holde folk på, er der ikke gjort noget ud af, at bjergmanden skulle have sin ejendom uretmæssigt. Tværtimod er alt, hvad der foregår på gården, jo såre almindeligt. Hvem er da giveren, og hvem er modstanderen? Funktionerne er blandet sammen på samme uigennemskuelige måde, som de er det for den, som skal aftvinge sin husbond/arbejdsgiver ordentlig mad og løn (arbejdsgiver-arbejdskøber), og lige som de er det for den, som først skal overvinde og omstyrte sin far, før han selv kan tilegne sig de værdier, han besad/stod for. Faderens magt står i den søn, som vil have magt. Sønnen må på én gang overvinde faderen og taknemmeligt modtage gaver fra ham. Denne modsigelse befinder sig på et ubevidst lag i teksten og vil formodentlig også optræde ubevidst for tilhøreren. Jeg anser den for central og vil senere vende tilbage til den. Men først vil jeg tage udviklingen i teksten op.\nForløbet i teksten er, som det allerede er fremgået af det indledende handlingsreferat, typisk. Man kan genfinde de fleste af Olriks episke love og se, hvorledes de er vævet ind i en hovedudvikling fra harmoni over konflikt til genvunden harmoni. Gentagelsesstrukturen er særlig iøjnefaldende på den måde, at den centrale dialog mellem bjergmanden og Esben med små variationer kommer igen: ""Jeg er noget nær narret" sagde bjergmanden. "Fa'er er da vel ikke vred?", sagde Esben. Ak nej, det var der ikke mindste tale om." At et motiv gentages, er i sig selv en forstærkende understregning af det. Det gælder til fulde her. Men dertil kommer en særlig ironisk virkning ved, at dialogen har det samme afdæmpede indhold, selv om Esbens fremfærd mod bjergmanden bliver voldsommere og voldsommere. Det er uden tvivl her, tilhøreren for alvor fanges af fortællingen, ler og venter på, at det skal komme igen. Man kan måske sammenligne med temaet i et musikstykke, som ved sin stadige genkomst skaber genkendelse, oplevelse og helhed.\nDet, som skaber læseroplevelsen, er jo, at man bliver spændt på, om bjergmanden er i stand til at overholde kontrakten, som han har indgået med Esben, eller om hvornår han vil bryde sammen. Holder vi et øjeblik fast i dette forhold, kan vi se, at eventyret helt konsekvent er bygget op på den måde, som Greimas har beskrevet det med sin kontraktmodel: efter bruddet med hjemmeharmonisituationen viser de to storebrødres skæbne, hvad kontraktbruddet resulterer i. Og dernæst viser Esbens succes, hvad kontraktoverholdelsen under prøverne fører til. Men denne modelbeskrivelse, som ret godt passer i dette tilfælde, indfanger ikke den underfundighed og ironi, som ligger omkring den absurde kontrakt. Her må der nogle flere analytiske overvejelser til, som må hente stof fra den realitet, som kontrakten/fæsteaftalen var i det omgivende samfund. Det er i den, forholdet mellem husbond og tyende kommer til udtryk, som et produkt af mødet mellem styrke og svaghed. Det vil jeg senere vende tilbage til.\nHvis der tilsyneladende ikke kommer så meget kompositorisk interessant frem ved at anvende kontraktmodellen, synes jeg til gengæld, at det klassiske teaters typiske struktur siger meget (Jeg er naturligvis opmærksom på, at de to genrer i deres tilblivelse ikke har noget med hinanden at gøre. Når sammenholdningen alligevel er rimelig, kan det skyldes, at der også i eventyret er noget fundamentalt dramatisk.)\nVed brødrenes opbrud fra hjemmet og de tos nederlag får vi baggrunden præsenteret, expositionen. Fra det øjeblik Esben er fæstet hos bjergmanden, strammes knuden op mod den store konfliktkulmination, hvor Esben blandt andet stikker ild på gården og bjergmanden forsøger at dræbe ham. Konflikten kan nu ikke spidses mere til, men fortællingen kan tage en ny og uventet vending, peripetien: Bjergmanden beder sig løst fra kontrakten, men Esben vil blive i pladsen. Konfliktopløsningen, den afspænding, vi har ventet på, finder vi, da bjergmanden personlig kører et helt vognlæs penge hjem til Esbens far. I forhold til billedet af den ydmygede bjergmand står formuleringen af familiens "velstand og glæde" mindre markant.\nDet, der kommer frem ved at beskrive kompositionen på denne måde, er eventyrets karakter af afstraffelseshistorie: I en opadgående spændingskurve (tiltagende voldsomhed) viser Esben sin overlegenhed, og da han endelig har sejret, gør han det af med sin modstander på den mest udspekulerede uvoldelige måde: jeg tør ikke tage hjem til min far. Man kan kalde det en afstraffelseshistorie, fordi den ikke så meget handler om opstigning som om nedtur, og den ro og fred (katharsis), som plejer at brede sig ved slutningen af et eventyr, kan her bedre beskrives som et kraftigt grin. Det er ikke så meget oplevelsen af rigdom og ægteskabeligt velvære, der dominerer slutningen, som det at helten og hans familie - og vi med dem - godter sig.\nRigtig mange eventyr handler om, hvordan hovedpersonen bliver voksen, udvikler sig fra uselvstændighed til selvstændighed, bliver sin egen herre (individuationsprocessen). En sådan finder kun delvis sted i "Tjenesten hos bjergmanden". Esben ender jo, som sagt, hvor han begyndte: hos sin far. Han er blevet økonomisk uafhængig, men dette forhold er helt overskygget af den udvikling, som bjergmanden har foretaget historien igennem: fra en truende dæmon til en dikkende lammehale.\nIndhold og samfund\nJeg vil nu forsøge at samle nogle af de vigtigste indholdselementer op, som er kommet frem i analysen indtil nu, sætte dem i forhold til hinanden og i forhold til det samfund, i hvilket eventyret er blevet brugt.\nNoget af det, der springer mest i øjnene, er undertrykkelsen af vreden. At kunne kontrollere følelse, selv når det er mest svært, er interessant nok i sig selv, og der er mange lege og spil hos både børn og voksne, hvor man ikke må grine, græde eller på anden måde slippe følelserne løs. Derfor tror jeg også, at både fortidige og nutidige brugere netop fastholdes på dette punkt: hvor længe går den endnu, hvornår kommer udløsningen? Den kommer jo slet ikke, og det er meget interessant.\nVil man forstå det, kan man ikke længere betragte forholdet som en abstrakt leg. Man må i stedet sætte det i forhold til de sociale vilkår i det omgivende feudalsamfund.\nNår jeg gør dette, tager jeg mig en del friheder i retning af nogle antagelser, som jeg baserer dels på andres arbejde med folkeeventyr, dels på forskellige samfundsbeskrivelser. Eventyrene er blevet fortalt og oftest også skabt i feudalsamfundet uden en skriftlig offentlighed eller tradition. De er oprindelig mundtlige, frembåret af almindelige mennesker, hvis livssituation og fortællesituation de til stadighed har taget farve af. Dette feudale samfund har i mange væsentlige henseender været ens på tværs af nationaliteter og historiske perioder, og den mundtlige fortællesituation har til enhver tid krævet en ret fast formbevidsthed. Derfor ligner så mange eventyr verden over hinanden. Det danske feudal- eller bondesamfund har i århundrederne op til det tidspunkt, hvor vores eventyr er blevet nedskrevet, i alle væsentlige henseender set ens ud. Der har været storbønder (og herremænd), mindre og små selvstændige (tidligere fæstere) samt de besiddelsesløse. For de nedre grupper har udkommet været småt, sult og elendighed har været en daglig realitet. Landbruget og dets forskellige arbejdsområder har været helt dominerende, og samfundet har været næsten pengeløst. For kvinderne har ægteskabet været en overlevelsesmulighed, som for det nederste tyende dog ofte forblev en uopnåelig drøm. For børn af de mindre selvstændige og de besiddelsesløse var der ikke andre muligheder end at lade sig fæste enten som daglejere eller med en længere kontrakt. Lønnen var uendelig lille, og de andre vilkår (mad, klæder, søvn, arbejde) kom let til at udfylde det meste af en tilværelse i dyb afhængighed af en husbond. Den feudale familie og arbejdsplads var en patriarkalsk produktionsenhed, som formodentlig i den daglige dont har lignet den familie meget, som tyendet i barndommen voksede op i. Rejsen ud i verden kan undertiden have lignet en rejse fra ét hjem til et andet. Disse forhold har tilsløret de reelle udbytningsforhold, og modsætningen mellem husbond og tyende i det hele taget. Har husbonden været oplevet som en far, en arbejdskøber eller noget midt imellem?\nDenne kortfattede skitse af nogle væsentlige træk i feudalsamfundet skulle gøre det muligt at se teksten og dens indhold i et større perspektiv. Den må for den oprindelige bruger til trods for de noget "eventyrlige" forestillinger om bjergmanden have forekommet langt mere genkendelig og realistisk, end det er almindeligt at forestille sig i vores tid. Kampen for overlevelse i elementær forstand har været et flertal af tilhørernes egen situation, og eventyrets bestandige venden tilbage til, hvor Esben sover, om han sover godt, hvordan han spiser, om der er mad nok, om der er meget eller lidt arbejde, og om han kan klare det, der er. De må også være blevet indfanget af tekstens ret detaljerede beskrivelse af det konkrete arbejde: muge hos kreaturerne, strigle hestene, pløje, tærske, vogte svin samt alt forekommende vedligeholdelses- og rengøringsarbejde. Men mest af alt er de blevet ramt af ligheden mellem på den ene side deres egen udleverethed til en husbonds udnyttelse og luner og på den anden side identifikationsskikkelsens tilsvarende situation.\nDet er her, det centrale motiv: "du må ikke blive vred" bliver virkelig interessant. Tyendet kunne jo ikke tillade sig at lade aggressive følelser komme til udtryk. Egentlige oprør fra eller nogen form for organisering af underklassen på landet melder historien ikke noget om før i nyere tid. Når man læser Tyendeloven (1854), får man et klart billede af de retsløse tilstande. Man må forestille sig det absolutte flertal som berøvet et realistisk alternativ til de givne vilkår, og man må forestille sig frygt for voldsomme sanktioner ved et evt. oprør.\nJeg læser eventyret som en tæt sammenfiltring af særdeles letkendelige realistiske træk og derealiserede mytologiske billeder. Inden for det derealiserede billede må man placere den makabre straf for ikke at overholde akkorden: udskæring af et stykke af bugen og et af bagen. Mig bekendt står vi her over for et fantasibillede i den forstand, at der ikke historisk er overleveret noget om en sådan fremgangsmåde. Men historien fortæller derimod om mange former for invalidering af forbrydere (kagstrygning, brændemærkning m.m.), og billedet har altså en kerne af realitet i sig, som i sig selv bør få os til at tage det alvorligt. Alligevel finder jeg det vigtigere at se eventyrets straffemetode som et sanseligt konkret billede for de understes udsathed i bred forstand, deres udsigt til fysisk destruktion, i fald de hjemfaldt til straf.\nVi kan nu betragte aggressionsmotivet på forskellige måder. Eventyrets budskab til tilhøreren kan være: Bliv på din plads og gør, hvad der bliver sagt, så vil du få lønnen i den sidste ende. Det kan også være: Hold masken og lad, som om du lever op til overenskomsten, mens du i det skjulte sørger for at få noget ud af det. Så vil du til sidst være den, der trækker det længste strå. Måske er budskabet også: Du må ikke give los for dine følelser, men din husbond må heller ikke. Han skal også holde sig på måtten, og i længden vil dit grin gøre det af med ham, for han er en papirtiger.\nJeg kan ikke vælge endeligt mellem disse forskellige måder at lægge vægten i budskabet. Teksten må fastholdes som flertydig. Uden tvivl lader eventyret nogle energier komme til udtryk i fiktionen, som ikke har haft mulighed for at komme til udtryk i virkeligheden. Måske har denne fiktive udladning været med til at tage trykket af en reel oprørstrang, og eventyret kan således siges at have fungeret kompensatorisk. Måske har det netop bevaret aggressionen og gennem latteren trukket objektet for aggressionen ned i øjenhøjde, altså fungeret emancipatorisk.\nJeg tror, det ville være problematisk at lægge sig fast på én af disse tolkningsmuligheder og samtidig udelukke den anden. På den ene side er der en næsten Dario Fo'sk vilje til at punktere ballonen med latterliggørelse, og energien bag denne latterliggørelse er utilpassethed med de givne vilkår. På den anden side er modstanderen dæmoniseret, og det kan forstås på den måde, at der i teksten ligger en påstand om, at han ikke er af denne verden, at det hele er en uhyggelig spøg. Når man hertil lægger de uklarheder, der er mellem de to skikkelser, bjergmand og fader, må man i hvert fald konkludere, at teksten selv ikke er fuldt ud bevidst om sit eget konfliktstof. At virkelighedens sociale konflikter lever deres liv i den, kan ikke betvivles, men de er ikke formuleret så langt frem på tekstens åbenlyse plan, at man kan tænke sig, at modtageren har kunnet opfange dem og bearbejde dem bevidst. Havde feudaltidens tekster indeholdt en sådan tydelig konfliktbevidsthed, havde Danmarkshistorien vel også meldt om flere opgør mellem de underste og øverste i samfundet.\nEn egentlig kritisk tekst har nok slet ikke været mulig i det feudale samfund. Den statiske samfundsstruktur er modsvaret af statiske tekster med statisk bevidsthed. De reelle sociale konflikter er kun kommet til orde i latent form.\nFor at en anden type tekster skal kunne komme til orde, skal der ske et historisk brud, som det sker med ændrede produktionsformer og en ændret politisk og kulturel offentlighed. Som en repræsentant for et sådant brud i bevidstheden vil jeg nævne Christian Christensen, men herom senere.\n"Tjenesten hos bjergmanden" - brugt i dag\nAf redaktørerne af nærværende værk om eventyr har jeg fået lov til selv at vælge det eventyr, jeg gerne ville arbejde med. Det kan være vanskeligt nok at stå med så mange muligheder foran sig og dernæst beslutte sig for én. Jeg valgte ud fra et fascinationskriterium: en tekst, som følelsesmæssigt havde fat i mig, som ikke virkede glasklart gennemskuelig på forhånd, og som jeg ofte er vendt tilbage til, når jeg har skullet læse et eventyr op for børn. På denne måde har jeg brugt "Tjenesten hos bjergmanden" adskillige gange med forskellige børn, men med den samme stærke oplæsningsoplevelse. Børnene bliver fanget usædvanlig meget af denne tekst, og mens jeg læser den op, føler jeg, at jeg bliver en usædvanlig god oplæser. Der sker kort sagt noget i situationen, som virker dynamisk. Jeg har ikke tidligere haft lejlighed til at gøre mig overvejelser over, hvad der skete i netop denne situation, men efter at jeg nu har haft lejlighed til at trænge dybere ind i tekstens mekanismer og set dem i sammenhæng med tekstens samfundsmæssighed, tror jeg, at jeg er i stand til at give et bud på, hvad der sker i denne situation, hvor vi, de sekundære brugere, går i gang med den.\nFørst vil jeg dog sige, hvad der ikke sker: Vi oplever og erkender ikke en tekst, som i sin dybeste kerne rummer en protest mod de givne vilkår i bondesamfundet for mange år siden. Derfor solidariserer vi os heller ikke med de undertrykte på den måde, at vi ser en sammenhæng mellem deres situation dengang og vores nu. Et nutidigt barn har ingen mulighed for som umiddelbar tilhører at erkende disse ting og øjne tilhørende perspektiver. Jeg selv gør det heller ikke som umiddelbar oplæser. Min gennemskuen af teksten træder først i kraft, når den intellektualiserende analyse finder sted - og den har jeg jo ikke tid til, når jeg læser op.\nHvad er det så, der sker i den nutidige situation?\nJeg tror bedst, det kan sammenlignes med en fodboldlandskamp, vel at mærke en af dem, vi vinder. Vi er flere om oplevelsen, vi ler sammen, vi er spændte sammen, og ikke mindst; vi straffer sammen. Vi identificerer os entydigt med helten, og derfor er det "os", der får bjergmanden ned med nakken, og det er os, der hoverer over ham i et mægtigt grin. Hele situationen minder mest af alt om et ritual, hvor overraskelsesmomentet betyder mindre (jeg har for flere børn læst eventyret mere end én gang, uden at oplevelsen blev mindre - snarere tværtimod). Eventyrgenren har sin faste form, som vil være så godt som alle børn velbekendt. I "Tjenesten hos bjergmanden" er der mange gentagelser, men særlig dialogen mellem Esben og bjergmanden, som hver gang indledes med: "Fa'er er da vel ikke vred?" dominerer gentagelsesstrukturen med tydeligt stigende virkning. Ved denne lille dialogs genkomst fryder vi os sammen, og da bjergmanden til sidst må melde helt pas, kender vores begejstring ingen grænser. Uden at jeg håber, at denne artikel helt mister sin seriøsitet, vil jeg vove at sammenligne tekstens komposition med forløbet i den ideelle svenskerlandskamp: de andre får et mål i begyndelsen af kampen, og det er lige ved at tage pippet fra os, men så får vi spillet organiseret på en ny måde, og nu kører det for os, indtil sejren er hjemme. I den dramatiske komposition, i fællesskabet, klichéerne og rollernes forudsigelighed i øvrigt, samt den følelsesmæssige udladning i ydre handling kendetegnes de to situationers fællestræk bedst ved betegnelsen ritual.\nEr en sådan tekstbrug, som ikke kan sige sig fri for at indeholde en række trivielle træk, værdifuld for børnene i et moderne industrisamfund? Giver det dem, som spørgsmålet blev formuleret i begyndelsen af artiklen, energier, som gør dem aktive og mere livsduelige og handlende, eller gør det dem mere tilpassede og passive? Det spørgsmål mener jeg ikke, man kan besvare entydigt, men jeg vil prøve at overveje det.\nHvis det er rigtigt, at børnene ikke vil forbinde noget med tekstens oprindelige, alvorlige problemstillinger, og at oplæsningssituationen har karakter af fælles ritual, mener jeg ikke at man kan se bort fra, at en nutidig brug kan lægge op til en art hetz- eller lynchstemning. Den har naturligvis ligget i teksten hele tiden, men i den ahistoriske sammenhæng behøver den ikke uden videre at være sympatisk. Teksten (eller brugen af den) kan måske komme til at trække i en retning, som styrker barnets flokmentalitet, identifikationen med de mange, som nedkæmper den ene. Den kan fungere på den måde, fordi teksten, når dens historiske forankring er borte, kan hente betydning fra andre tekster, som barnet faktisk møder, indgå i en dialog med dem således, at betydninger sætter sig igennem bag om ryggen på både tekst, voksen og barn. De tekster, jeg tænker på, befinder sig især inden for massemediernes område, TV og tegneserier. De er ofte domineret af aggressivitet og meget massive identifikationsmekanismer. Konsekvensen af denne semiologiske problemstilling kan måske gøre eventyr i almindelighed noget mindre anvendelige, end mange entusiaster har antaget (den semiologiske problemstilling vil i øvrigt være den metodiske inspiration for min sammenligning af eventyret med uddraget fra Christian Christensens erindringer).\nLæseren vil måske mene, at jeg i mine overvejelser er noget enstrenget og alvorstung. Uden på nogen måde at tage brodden af tankerne ovenfor vil jeg dog også anlægge andre synspunkter omkring et barns mulige udbytte ved at lytte til det aktuelle eventyr i dag.\nMen allerførst: til trods for, at analysen kan pege på en problematisk eller måske intetsigende nutidig brug af "Tjenesten hos bjergmanden", så er jeg i mit hjerte overbevist om, at jeg vil bruge eventyret igen, hver gang der er lejlighed til det. Det vil jeg, fordi jeg her mener at stå over for et autentisk menneskeligt produkt, som vil fungere som et alternativ til den industrialiserede akrylkultur, som i stadigt stigende omfang fylder barnets tilværelse. Jeg vil nok også gøre det, fordi jeg har tillid til, at teksten, til trods for slaggedannelser i retning af en styrkelse af barnets aggressive lyst til at straffe, har nogle positive kvaliteter at formidle: den er optimistisk samtidig med, at den er underholdende. Den er overskuelig og letfattelig med en klar identifikationsskikkelse, og den kan derfor være med til at give barnet en virkelig oplevelse, som igen gør det sultent efter flere. Tekstens sanselighed tiltaler mig også meget. I den medieskabte virkelighed forfalskes børnenes sanselighed i tiltagende grad. I mediernes favntag modelleres den elementære sanselige nysgerrighed i retning af forbrug. Heroverfor står "Tjenesten hos bjergmanden" med sin egen autoritet. Man kan i forhold til eventyrgenren påvise, at dets form i mange henseender er en kliché, men på andre måder er det i forhold til barnets nutidige virkelighed afvigende og ukonventionelt. Når Esben kaster fårenes gode øjne i hovedet på bjergmanden, skærer halsen over på hans kreaturer, slæber hans borde og stole op på toppen af møddingen, og ikke mindst: hænger hans barn til tørre på gærdet, så det fryser ihjel - ja, så er eventyret underligt. Det fæstner sig på vores oplevelses nethinde med en sådan styrke, at det ikke forsvinder med det samme igen. Dertil kommer en lugt, som endnu hænger ved det, i beskrivelsen af arbejdet og i den jyske mundtlige sprogtone, af en fjern, nu forsvunden bondekultur, som var virkelig engang.\nJeg vil endelig nævne en kvalitet mere. Der finder i vores tid en kamp sted om børnenes bevidsthed. Her oplever jeg, som jeg ikke har lagt skjul på i det foregående, den industrielle børnekultur som den store bjergmand, som ikke viger tilbage fra at bruge alle midler. Det er ikke altid let at sætte ham til vægs. Det er store kræfter at arbejde op imod, men undertiden lykkes det. En af gangene er, når "Tjenesten hos bjergmanden" bliver læst op. Den er hårdtslående i forhold til fx "Mc Cloud", måske fordi den lægger op til nogle af de samme psykolo- gisk-sociale mekanismer, men med et andet indhold.\nErindringstekst - eventyrtekst\nJeg har flere gange nævnt, at jeg ville sammenligne "Tjenesten hos bjergmanden" med et uddrag af Christian Christensens erindringer. Det vil jeg gøre nu, men først vil jeg kort redegøre for, hvordan jeg er kommet på den tanke.\nJeg formulerede i begyndelsen af artiklen spørgsmålet om, hvem der læser og har læst eventyr, og hvad de har fået ud af det. Jeg har forsøgt at besvare det på den måde, at jeg først har analyseret teksten. Dernæst har jeg sat dens centrale indhold i forhold til det omgivende samfund og gjort mig nogle overvejelser herudfra over, hvilken betydning denne tekst kan tænkes at have haft for sine samtidige. Jeg har endelig forsøgt at beskrive og vurdere den funktion, teksten kan have for et nutidigt barn. Men der har været mange hypoteser i fremstillingen. Vi mangler litteratursociologiske undersøgelser på området. Dengang de oprindelige brugere af eventyrene levede, var der ingen, der stillede de spørgsmål, vi nu har brug for at få besvaret. Og de undersøgelser, der nu forsøger at beskrive barnets udbytte af eventyroplæsningen (fx. Møhl og Schack), er enten meget kliniske eller forbliver, trods intentioner om det modsatte, på det teoretiske hypoteseniveau.\nI mine overvejelser over hvordan man kunne komme en besvarelse af spørgsmålet nærmere har jeg altså fået øje på Christian Christensen (1882-1960). Ved læsning af det andet bind af hans erindringer "Bondeknold og rabarberdreng", som udkom i 1962, efter hans død, har jeg fattet interesse for det afsnit, som beskriver hans tjeneste hos storbonden i Nr. Bjært (s. 70-102 i Reitzeludgaven fra 1978). Han har ikke mig bekendt noget sted i sine erindringer eller i de to bind med udvalgte skrifter ("Christian Christensen og den danske syndikalisme I-II", Modtryk 1979) røbet forkærlighed for folkeeventyr eller meddelt noget om, at han har læst eller fået læst disse tekster. Men det pågældende afsnit røber ved sin komposition, ved sine virkemidler og forestillinger i øvrigt en beslægtethed med "Tjenesten hos bjergmanden", som er vanskelig at forklare uden at forudsætte en fortrolighed med om ikke netop vores aktuelle eventyr så med eventyr med et lignende indhold - og de har jo været mange.\nJeg forestiller mig ikke, at det har været bevidst for Christian Christensen, at han i beskrivelsen af sit eget liv har benyttet eventyrets form og motivstof. Jeg mener heller ikke, at hans erindringer af den grund behøver at blive mindre sande. Hver gang et menneske tager ordet og formulerer et udsagn, så er det en realitet, at dette udsagn indgår i en forbindelse med andre tidligere udsagn. Det formes, bevidst eller ubevidst for forfatteren, af disse andre udsagn. Ingen menneskelig tanke eller sproglig form falder således ned fra månen. At beskæftige sig med, hvorledes teksterne indgår i en dialog med hinanden, er at beskæftige sig med den føromtalte semiologiske problemstilling. Kirsten Folke Harrits hævder i sin analyse af erindringerne ("Christian Christensen og den danske syndikalisme" s. 581), at den skriftlige form hos Chr. Christensen har en "mundtlig forform". Det mener jeg med disse betragtninger at levere et belæg for.\nInden jeg vender mig mod selve teksten, vil jeg kort omtale forfatteren: Han er født i 1882 på Lolland og tilhører dér landproletariatet. I 1887, det år "Tjenesten hos bjergmanden" trykkes i Evald Tang Kristensens tidsskrift "Skattegraveren", flytter han med sine forældre til København, som en lille del af den store vandring fra land til by. I København indgår familien i det underste byproletariat. Efter konfirmationen kommer Christian efter en brudt lærekontrakt, et utåleligt forhold til den brutale far og omtrent fraværende muligheder for overhovedet at opretholde livet i byen, ud at tjene på landet. Efter en kort afbrydelse møder vi ham i den tredie plads som karl på landet, og det er midten af 1890'erne.\nTjenesten hos bonden i Nr. Bjært\nHandlingen i erindringsafsnittet kan kort beskrives således: Da Christian bliver tvunget til at bryde op fra sit hjem, underskriver han efter en annonce en skriftlig kontrakt med storbonden i Nr. Bjært. Straks fra fæstemålets begyndelse opstår der en alvorlig konflikt mellem karlen og husbonden. Den sidste er nærig, muggen og udspekuleret. Inde i huset suppleres han af sin søster, som er af samme karat. Forholdene på gården er elendige. Sovestedet er fyldt med utøj og kryb, maden er utilstrækkelig og uappetitlig, og lønnen er lille. Christian er den yngste og mindste af de fire karle, men alligevel ser han det som sin opgave at føre an i kampen for deres ret mod bondens undertrykkelse. I kraft af sin energi og opvakthed lykkes det ham bestandigt at sætte bonden stolen for døren. Til gengæld chikanerer denne Christian det bedste han har lært ved at give ham uoverkommeligt meget arbejde. Forholdet mellem de to beskrives som en stadig krigstilstand. Et af Christians effektive våben er en løgnehistorie om, at han har deponeret kontrakten hos en sagfører i Kolding, og at denne vil gribe ind og sikre Christian hans ret og mere til, hvis det bliver nødvendigt. Da Christian til sidst drager af pladsen med 2 kroner mere i løn, end bonden først var villig til at betale, er læseren ikke i tvivl om, hvem der er gået af med sejren.\nDet er ikke svært allerede nu at ane, hvorledes beretningens elementære handlingsstruktur ligner den tilsvarende i "Tjenesten hos bjergmanden". Lighederne vil imidlertid træde tydeligere frem ved en nøjere sammenholdning af de to tekster:\nSom i eventyret spiller kontrakten en helt overvældende rolle. Den indgås højtideligt i begyndelsen, og bondemanden forsøger i lighed med bjergmanden at komme ud af den, da den nye karl viser sig for stærk. I begge tilfælde viser Esbens og Christians suveræne overlegenhed sig ved, at de mod forventning afviser at komme ud af det utålelige kontraktforhold.\nGentagelsesstrukturen i erindringen svarer meget godt til den i eventyret. Initiativet ligger hos Christian, han provokerer bonden. Herefter følger med jævne mellemrum dialoger mellem Christian og bonden, hvor den sidste hver gang bliver mundlam. I erindringsberetningen fortrænges vreden ikke totalt, men tænderne trækkes ud på den aggressive bonde.\nArbejdet og organiseringen af det spiller en stor rolle begge steder. I eventyret skal Esben pløje ude på marken og først gå hjem, når hunden, som er med ham, går hjem. Men da han bliver sulten, slår han til hunden, så den løber hjem. Han skærer dernæst hestenes skagler over og rider selv efter. Christian hakker roer langt væk fra gården. Da en sky nærmer sig, spiller han naiv, "tror" det giver regn og går hjem. På en beslægtet måde giver teksterne udtryk for den objektive interessemodsætning mellem husbond og karl. Og i begge tilfælde er karlens våben forstillelse. Også Christian "misforstår" bondens ordrer, da han kører rundt i gården med den fyldte latrinkasse. Da han senere får latrinen til at sidde ekstra fast på trappen til stuehuset med en kost, kan det sammenlignes med Esbens ødelæggelse af bjergmandens ejendom. Men netop her viser forskellen mellem de to beretninger sig også. Esben handler i et derealiseret bjergmandsunivers og kan derfor fortsætte destruktionen i retning af det totale, uden at læseren får ondt nogen steder. Christian handler derimod i virkelighedens verden, og han kan ikke gå længere end til at smøre lort på bondens trappe - selv om lysten til mere ikke mangler.\nPå ét punkt er der mere eventyr i "virkelighedsberetningen" end i eventyret: Christian bliver af sin husbond sat til at rydde en stald for møg, som ikke har været tømt et helt år. Motivet er velkendt fra mange eventyr som en af de tre prøver, trolden sætter helten på. Men igen kommer også forskellene frem. Det er ikke en eventyrtekst, vi står overfor, og der kommer ikke nogen Miseri Mø med tryllefærdigheder og hjælper vores helt. Den umulige opgave løses til sidst ved kammeraters hjælp.\nDer er flere mindre træk, som man kunne hente frem for at illustrere lighed mellem teksterne. Man kunne fx. nævne, at både bjergmand og bondemand må konferere på hjemmefronten, når de er virkelig trængte: Bonden må ind og snakke med sin søster, "Den onde begærlighed i egen høje person", og bjergmanden må føre natlig samtale ikke med "fandens oldemor", men såmænd med sin egen kone.\nJeg vil slutte denne sammenstilling med at tage det træk frem, som nok er det mest slående: den lille og forknytte udretter det mest uventede - eller Askepuster-motivet. Det er allerede påvist, at dette motiv findes i eventyret - selv om der dér er gjort mindre ud af det, end man ofte ser det ved dette måske mest udbredte af alle eventyrmotiver. I erindringen derimod er det helt dominerende. Bonden møder Christian med ordene "Du er mig en bette karl", hvorefter Christian svarer: "Ja, en lille og vågen er bedre end en stor og doven" (s. 71). Christian var lille af vækst, og han var ikke gammel. Til trods for at der altså er realiteter bag, kan man ikke overse, at forholdet i beretningen antager næsten mytisk karakter: den lille mand får de største opgaver, og han klarer dem. Hvor de ældre karle er tilbageholdende eller skræmte, dér farer han på og bliver deres anfører. Da han til sidst forlader gården, behersker han scenen totalt. Den forfjamskede bonde farer rundt og forsøger at holde arbejdet i gang, men det går i stå. Den tvangsstruktur, som ellers har behersket historien, sættes ud af kraft, mens vores Christian roligt gennemfører sin exit.\nTekst, tekst og samfund\nDet gennemgående afsnit fra Christian Christensens erindringer har eventyrtræk, det kan ikke betvivles, men derfor er det ikke et eventyr. Man kunne lige så godt påvise beslægtethed med Johan Skjoldborg, som han erkender sin afhængighed af (s. 57). Da Christian drager fra gården, er det ikke med en hel vognfuld penge, men med 92 kroner for tre måneders hårdt arbejde. Og er bjergmanden i Nr. Bjært blevet snydt for sine karles arbejde (møgkørsel) en times tid (s. 102), så må man gå ud fra, at han siden har vidst at lede og fordele arbejdet til sin egen fordel.\nChristian Christensen lavede allerede i sin barndom og ungdom beskrivelser af, hvad han oplevede. Hvor mange af disse samtidige nedskrivninger, der er indgået i den gamle mands tilbageskuende erindringsværk, kan ikke afgøres. Det er heller ikke så betydningsfuldt, selv om det naturligvis er af interesse for besvarelsen af vores spørgsmål: hvad har forbruget af eventyr betydet bevidsthedsmæssigt?\nVi kan, selv om vi i positivistisk forstand mangler en række kendsgerninger, imidlertid godt nu give et bud på en besvarelse af dette spørgsmål: I det aktuelle tilfælde har det betydet, at forfatteren har fået form på sin fortælling. Den er blevet levende og morsom, sanselig og overskuelig, med klare modsætninger og en tydelig identifikationsfigur. At Christian Christensen har formuleret sig gennem eventyrets raster, har også betydet, at han har kunnet beskrive en letgenkendelig konflikt mellem de små og de store i samfundet. Han ophæver ikke på urealistisk vis den konflikt, som er der. Den fastholdes og tydeliggøres, og der er ikke en eneste tendens til mediering. Men i og med at Askepuster-motivet og gentagelsesstrukturen sætter sig så stærkt igennem i hans erindringsbeskrivelse, lykkes det ham at formulere en aggressiv opvurdering af de understes kampmuligheder, samtidig med at klassefjenden i høj grad bliver gjort til genstand for en nedadtrækkende latter - som en anden papirtiger. De livsvilkår, som oprulles i denne beskrivelse, kan siges at være næsten håbløse, men livsoplevelsen er optimistisk, den har indbyggede handlemuligheder for de underste, uden at disse mister det realistiske perspektiv.\nEventyrformen og -motiverne kan naturligvis ikke tilskrives hele æren for, at det er lykkedes at formulere et sådant kritisk budskab. Erindringerne er ikke skrevet af en hvilken som helst bondeknold. De er for det første skrevet af et menneske, som er født på et tidspunkt, hvor det statiske samfund er ved at gå i opbrud. Christian er sammen med andre sendt ud på den vandring fra land til by, som er en del af den industrielle revolution. I byen har han set udbytningen mere ubesmykket, berøvet enhver patriarkalsk fernis, og han har set arbejdere tage hånd om deres egen skæbne. Han er endvidere, da han ved sit livs aften nedskriver sine erindringer endeligt, et menneske med et langt og kritisk liv bag sig. Han repræsenterer altså både historisk, klassemæssigt og individuelt den kritiske bevidsthed, som ikke kunne tænkes inden for det ideologiske univers, som var til stede i "Tjenesten hos bjergmanden".\nDet er ikke kun positive træk, man kan pege på, når man undersøger den betydningsdannelse, som finder sted ved dialogen mellem eventyrgenren og Christian Christensens bevidsthed: Han har, især i det andet bind af sine erindringer, en tydelig tilbøjelighed til selvovervurdering. Det kommer frem i beretning efter beretning på den måde, han er optaget af at vise, at han ikke blev den lille, hvorledes han verbalt eller på anden måde fik sat andre på plads. Tilbøjeligheden er let at forklare psykologisk og socialt (faderens brutale vold, drengens delvise forsørgerrolle i hjemmet, tilhørsforholdet til det allernederste proletariat m.m.) og dermed også nem at tilgive. Men der har eventyrgenren altså ikke hjulpet ham. Den har tilladt ham selvbekræftende at spejle sig i den etablerede person- og kompositionsstruktur. Den har ikke sendt ham ud i selvransagelser med en mere nuanceret selvopfattelse til følge. At stille et sådant nuanceringskrav ville imidlertid være udtryk for en letkøbt og uinteressant efterrationalisering. Christian Christensens erindringer er et vidnesbyrd om, hvorledes et menneske overlever med sin livsvilje og samfundsomvæltende drøm i behold på trods af al fornuft. Eventyrkendskabet har måske sin lille bitte andel i denne store bedrift, det er min påstand. Det har givet ham nogle ressourcer i en situation, hvor han havde brug for dem.


TV-kalundborg - 4.500 gymnaster er klar til Kalundborg\n4.500 gymnaster er klar til Kalundborg\n4500 gymnaster indtager Kalundborghallerne. Arkivfoto: Jens Nielsen\nIgen i år mødes 4.500 gymnaster til DGI Forårsopvisning i Kalundborghallerne. Fra den 1. til den 3. marts skal de mange gymnaster vise, hvad de har arbejdet på hele sæsonen.\n”Forårsopvisningerne er noget helt særligt for gymnastikforeningerne og deres gymnaster. Her kan de vise, hvad de har arbejdet på i hallerne rundt omkring på Sjælland. For mange giver det også lidt ekstra på fællesskabskontoen, fordi man får en unik oplevelse som hold eller forening,” fortæller Camilla Madsen Ysnæs, der er idrætskonsulent hos DGI Midt- og Vestsjælland.\nHandler ikke om at være bedst\nDet er ikke kun i Kalundborg, der er tradition for den slags opvisninger. I hele landet samles tæt på 140.000 gymnaster i løbet af foråret. Der er mange forskellige slags hold. Selvom nogle af dem er blandt de dygtigste i landet, er det ikke en konkurrence om at være bedst.\n”Det handler kort og godt om at gymnastik skal være sjovt, så det er glæden og gejsten, der brænder igennem, når holdene er på gulvet. Vi plejer at sige, at opvisningerne er meget seværdige med en bredde fra store efterskolehold til små forældre/børnehold. Gymnastikholdene i foreningerne er heldigvis meget forskellige, og det er det, vi gerne vil vise,” siger Camilla Madsen Ysnæs og fortsætter:\n”Der har været rift om pladserne, så vi har lagt os i selen for at få alle med. Det er heldigvis lykkedes, og det er dejligt, at en så gammel traditionen bliver ved med at være en succes.”\nMed 4.500 gymnaster og mindst lige så mange tilskuere, kræver det erfarne kræfter, hvis det hele skal lykkedes. Det er frivillige fra DGI Midt- og Vestsjælland Stævneudvalg Nord, der løser opgaven før, under og efter opvisningen.\n”Det er en gruppe frivillige ildsjæle, der arbejder solidt, professionelt og med stor faglighed for at sikre, at alle får en fantastisk oplevelse. Forårsopvisningerne er der, hvor vi har mulighed for at påvirke og inspirere alle til at være aktive, vi vil arbejde benhårdt for at sikre og udvikle dem, så endnu flere får gode oplevelser med gymnastikken som centrum,” fortæller Gitte Skaarup Olsen, der står i spidsen for udvalget.\nDGI Forårsopvisning i Kalundborghallerne den 1. til 3. marts. Fredag er for voksenhold fra kl.18.30 til 22. De andre dage er der opvisninger fra kl. 9 til 18. Man kan købe billetter ved indgangen. Se programmet på www.dgi.dk/gymnastik


Opmuntrende ord, Beskeder og citater til kort | Pro IFL\nOpmuntrende ord, Beskeder og citater til kort\nBlake startede med at skrive i kort for over 30 år siden. Selvom hans håndskrift for det meste er uændret, er indholdet forbedret.\nat opmuntre andre med ord\ncitater til at løfte spiritus\nreligiøse og kristne opmuntrende ord\nbeskeder til enhver lejlighed\nbesked til efter en sygdom eller skade\nOpret din egen besked\nord er kraftfulde værktøjer. Når en ven er modløs eller har en vanskelig tid, kan de rigtige ord rydde deres udsigter og løfte deres humør. Andre gange kan der være en person, der gør stort arbejde og fortjener en opmuntrende note, og de rigtige ord fra dig vil gøre hele forskellen.\nvenner, lærere og kolleger er blot nogle få af de mennesker i dit liv, der måske sætter pris på en vis opmuntring. Et eksempel på en besked til en lærer er, “jeg sætter stor pris på den ekstra tid, du tager for at sikre, at dine elever lærer. Jeg kan fortælle dig, at du har en naturlig gave til undervisning, og du arbejder hårdt for at bruge den til god brug.”\ndet kan være svært at vide, hvad man skal sige til nogen for at inspirere håb, især hvis du ikke er blevet velsignet med den naturlige gave at være i stand til at opmuntre andre. Følgende Citater, Beskeder, inspirerende ordsprog og religiøse ord kan bruges eller tilpasses til forskellige situationer.\nen linje eller to.\nfølgende er en håndvalgt samling af opmuntrende citater, der skal bruges til at løfte en vens ånder. Kredit gives på alle citater, som jeg kender kilden til.\n“fejl er et bevis på, at du prøver.”\n” trængsler forbereder ofte almindelige mennesker til en ekstraordinær skæbne.”Din værdi falder ikke baseret på en persons manglende evne til at se din værdi.”\n” husk, i dag er det i morgen, du bekymrede dig for i går.”- Dale Carnegie\n” nogle dage vil der ikke være en sang i dit hjerte. Syng alligevel.”- Emory Austin\n” når du lader dit Lys skinne, giver du ubevidst andre tilladelse til at gøre det samme.”- Nelson Mandela\n” Vær stærk, du ved aldrig, hvem du inspirerer.”\n” det kan være stormfuldt nu, men det kan ikke regne for evigt.”\n” ikke alle af os kan gøre store ting. Men vi kan gøre små ting med stor kærlighed.”- Mother Teresa\n” du har ikke fejlet, før du holder op med at prøve.”\n” din dag vil gå som hjørnerne af din mund vender.”\n” besat er et ord, den dovne bruger til at beskrive den dedikerede.”\nhåb er den lille stemme, du hører hviske “måske”, når det ser ud til, at hele verden råber ” Nej!”\n” succes er evnen til at gå fra fiasko til fiasko uden at miste din entusiasme.”Når livet stinker, husk du kommer til at dø en dag.”\n” det, der forekommer os som bitre prøvelser, er ofte velsignelser i forklædning.”Lad ikke din kamp blive din identitet.”\n” vær stolt af, hvor langt du er kommet, og tro på, hvor langt du kan gå.”- Christian Larson\n” en dag vil alt give perfekt mening. Så for nu skal du grine af forvirringen, smile gennem tårerne og blive ved med at minde dig selv om, at alt sker af en grund.”\ndeling af en inspirerende eller opmuntrende citat er en fantastisk måde at formidle en ide på, du ikke helt kan finde ud af, hvordan du artikulerer.\nShifaas shamoon via Unsplash\n“For jeg kender de planer, jeg har for dig,” erklærer Herren, “planer om at trives dig og ikke at skade dig, planer om at give dig håb og en fremtid.”- Jeremias 29: 11\n“jeg tror på solen, selvom den ikke skinner. Jeg tror på kærlighed, selv når jeg er alene. Jeg tror på Gud, selv når han er tavs.”\n“jeg er HERREN din Gud, der tager fat i din højre hånd og siger til dig: Frygt ikke, jeg vil hjælpe dig.”- Esajas 41:13\n“i denne verden vil du have problemer, men tag hjerte. Jeg har overvundet Verden.”- John 16:33\n” når Gud giver dig et ‘nej’, giv ham en ‘tak. Han beskyttede dig mod mindre end sit bedste.”for Gud gav os en ånd ikke af frygt, men af magt og kærlighed og selvbeherskelse.”- Timoteus 1: 7\n“Vi ved, at Gud i alle ting arbejder til gavn for dem, der elsker ham, som er blevet kaldt efter hans formål.”- Romerne 8:28\n” lad dit håb gøre dig glad. Vær tålmodig i problemer & stop aldrig med at bede.”- Romerne 12;12\n“Gud bruger dine nuværende omstændigheder til at gøre dig mere nyttig til senere roller i hans udfoldende historie.”- Louie Gliglio\n“den samme magt, der oprejste Kristus fra de døde, er inde i dig.”- Romerne 8: 11\n“nogle gange lader Gud dig ramme bunden, så du vil opdage, at han er Klippen i bunden.”\n“hvis du læner dig på Guds styrke, er det ikke muligt at falde.”\n“du er et livreddende lys i mørket i en hule fuld af mennesker, der har brug for dig.”jeg kan gøre alt gennem Kristus, som styrker mig.”- Filipperne 4:13\n“jeg beder om, at Gud giver dig visdom til at vide, hvad der er rigtigt og styrken til at gøre det.”\n” Gud ved, hvordan du føler og vil tage sig af dig, fordi han elsker dig.”\nHusk mig og ved, at du kan ringe til mig når som helst du har brug for noget, eller hvis du bare vil have nogen at tale med.\ndine handlinger har vist, at du ikke er den type person, der giver op let. Det beundrer jeg i dig.\njeg forstår, at du har en byrde at bære alene, men husk at hvis du gerne vil have hjælp til at bære vægten, er jeg her for at hjælpe.\njeg sætter pris på alt det hårde arbejde, du lægger regelmæssigt. Jeg vil bare have dig til at vide, at mindst en person har bemærket det.\ndin ydmyghed er inspirerende for dem, der ser din succes.\ndet initiativ, du viser i dit arbejde, er fremragende.\njeg tror, det er et øjeblik, du vil se tilbage på med stolthed, selvom det virker så svært nu.\ndin ånd har energi, styrke og udholdenhed på 10.000 heste.\nfortsæt det gode arbejde. Jeg hepper på dig.\njeg tror ikke, jeg fortæller dig ofte nok, hvor taknemmelig jeg er for alt, hvad du gør for mig.\nnår tiderne bliver hårde, ved jeg, at jeg kan stole på dig.\nTak for at have modet og dedikationen til at holde kurset, når de fleste sandsynligvis ville give op.\njeg vil have dig til at vide, at jeg tænker på dig og ønsker dig det bedste.\ndu er en fantastisk person, som jeg er velsignet at kende.\nnogle gange når vi står over for udfordringer, kan vi ikke se alt det gode, der kommer fra vores arbejde, før vi er færdige. Desværre er vores arbejde aldrig færdigt, så der er meget godt, som vi ikke kan se.\nfortsæt med at gøre det store arbejde, du laver.\nTak for alt, hvad du har gjort og fortsætter med at gøre.\ndet er vigtigt at minde dem som kæmper for alt, hvad de har opnået gennem deres kamp.\nmå din viden om, at jeg holder af dig, trøste og forsikre dig om, at du ikke er alene.\njeg er ked af, at du ikke føler dig bedst. Jeg tænker på dig og ønsker dig en hurtig bedring.\njeg beder for dig at have fred om dine sundhedsmæssige bekymringer, styrke til at komme sig hurtigt og trøste for din smerte.\nat være under vejret, når vejret er rigtig godt, er ikke godt. Jeg er ked af, at du går glip af det.\njeg tror, at Gud tillader lidelse at give folk en mulighed for at vise nåde og medfølelse, mens de trøster dem, der lider. Forvent mig at benytte lejligheden til at trøste dig.\n“glæden ved succes føles bedst efter at have oplevet smerten ved fiasko.”\n” Inspiration kan kun lånes fra andre. Permanent inspiration kræver udholdenhed.”\n“de sværeste udfordringer høster de største belønninger.”\n” selv den mægtige eg begynder som en lille agern.”\n” tålmodighed gør tiden til dit mest magtfulde aktiv.”\n“det er ikke de ting, vi ikke kan kontrollere, der definerer vores succes.”\ndet er ikke så svært at skrive din egen besked om opmuntring, hvis du kender de rigtige ord at bruge. Her er 15 ord, du kan bruge, herunder navneord, verber og adjektiver. Mikse og matche disse ord og tilføje noget personligt skabe en relevant budskab om opmuntring.\ntak for alle disse ideer\nEsther Valton den 13. juni 2019:\npå udkig efter opmuntrende ord til min store nevø. Hans far er Ind og ud af sit liv, men når Fars dag ruller rundt, bliver han virkelig trist, og det bryder mit hjerte at se ham sådan. Jeg har brug for opmuntrende ord for at få ham igennem denne hårde tid\nBedstemor den 30.januar 2019:\npå udkig efter opmuntrende fødselsdagsmeddelelse til barnebarn, der endnu ikke har fundet vej\nDesmond C obi den 11. December 2018:\nhvad jeg anmodede om, er hvad jeg fik, meget glad tak………Prinsesse Mofor Floriburg den 27. September 2018:\nlad ikke dagens livsforhold påvirke din morgen.\nYamkela den 24. juni 2018:\nGud kan ændre denne situation\nRuth Nsapa den 18.juni 2018:\nlivet er ikke et pick a bull-spil, Det er en verden,der afslører i det blå tryk på dit navn.Intet sker med et formål, alt hvad du går igennem er en test,modvirker ikke tage dine fejl og gå videre.Livet er for kort til at se tilbage på dine fejl,leve livet fuldt ud,og tænk på det blå tryk,som Gud havde planlagt, før du blev født, tænk positivt flash det NEGATIVE…..Stay blessed, Ruth\nTheresa Februar 27, 2018:\nOlivia den 19. februar 2018:\ntak jeg læste disse meddelelser, da jeg var nede\nRoy den 17. februar 2018:\nIKE CHIJIOKE GRACE den 12. December 2017:\nNorman Grant den 26. September 2017:\nNice, Jeg kan godt lide det\nShelley Patnaik den 30. August 2017:\nvidunderligt opløftende meddelelser\nmugabi nuuhu Matovu den 19. Marts 2017:\nPrevious PostPrev Post Dette er den ideelle penisstørrelse til at gøre kvinder klimaks: undersøgelse\nNext PostNext Post Hvordan man fortæller, hvornår en persimmon er moden PLUS og let persimmon kage opskrift


Natur Arkiv - Side 2 af 3 - ellegaards KæpHesteStald\nEn underlig fugl\n14. juni, 2011 Af ellegaard\nSkræmte en fiskehejre op på min morgenløbetur, det er altså en underlig fugl! Den stod i en dyb grøft og var åbenbart travlt optaget, i hvert fald lettede den først i sidste øjeblik. Men ikke noget med at flakse fortvivlet afsted henover steppern – ikke når man er fiskehejre. Nej, den letter bare lidt tungt, og … Read more\nKategorier NaturSkriv en kommentar\nUdbryderkongen overlevede ikke\n29. december, 2010 Af ellegaard\nEn morgen for et stykke tid siden fik jeg et chok: en af mine maller havde forsøgt at stikke af og var nået godt 4 meter væk fra akvariet inden støv og luft stoppede den!\nRead moreUdbryderkongen overlevede ikke\nDer er forunderligt i min have\n4. juni, 2010 1. juni, 2010 Af ellegaard\nKun en tåbe frygter ikke haven! Men den er nu altså også ganske rar. Jeg sidder på min terassen i det svindende dagslys – tasterne er eferhånden svære at finde – og nyder det hele. I min næse kæmper syrenerne en ihærdig kamp mod duften af olielamper og Ben Riach; syrenerne har overtaget lige nu, … Read more\nKategorier Humor, NaturTags afslapning, fugle, have, Natur1 kommentar\nJeg går tur uden hunden\n22. december, 2009 22. december, 2009 Af ellegaard\nJa, for nogle vil det sikkert virke lidt underligt – men for dem med et lidt mere indgående kendskab til mit liv giver det mere mening, jeg har nemlig ingen hund. Men som motionsform betragtet er det nu slet ikke så dårligt.\nRead moreJeg går tur uden hunden\nKategorier Humor, NaturTags cykel, dovenskab, for�ldre, fritidsaktiviteter, hund, k�phest, motionsform, spadseretur, stillesiddende, velf�rdssamfundSkriv en kommentar\n4. juni, 2010 20. december, 2009 Af ellegaard\nRead moreEn kamel\nKategorier Foto, NaturTags Foto, kamel, NaturSkriv en kommentar


Verden ifølge Garp!: februar 2013\nIndsendt af Unknown kl. 03.17 2 kommentarer:\nI forbindelse med debatten om EU finansskatten er der begyndt rumlerier i SF’s bagland om, at SF snarest bør træde ud af regeringen.\nDet lyder jo umiddelbart som en fornuftig aktion, men den bør alligevel overvejes, hvis ikke det ligger helt klart, hvad partiet vil bruge en sådan udtræden til.\nHvis det kun bliver et spørgsmål om, at sidde i regeringen og blive kørt over af SR damptromlen eller at stå udenfor regeringen og som EL blive kørt over af samme SR damptromle, ja så kan det stort set komme ud på et.\nHvis ikke en udtræden kombineres med et strategisk opgør på Venstrefløjen med SR alliancen, så er det en ligegyldig markering uden reel politisk substans - at SF udtræder af regeringen.\nDet betyder selvfølgelig også et reelt opgør i både SF og EL med den overfladiske antagelse, at fordi man er enig med R om udlændinge-, miljø-, uddannelsespolitik mv., at så er der basis for et regeringssamarbejde med eller status som parlamentarisk rygdækning for en SR regering eller en S mindretalsregering baseret på R.\nDenne overfladiske antagelse overser helt den fundamentale forskel i økonomisk politik, som afspejler sig direkte i de nævnte andre politikområder, så den enighed der er på disse områder reelt og stort set ophæves af uenigheden om den økonomiske politik.\nBåde den nuværende såkaldte SU-reform samt fjernelsen af starthjælp mv. (som især havde betydning for udlændinge) ved regeringens start, hvorefter angrebet på de samme udlændinge samt andre danske kontanthjælpsmodtagere umiddelbart efter satte ind, viser dette med al tydelighed.\nOg skulle det ikke være nok, kan enhver overbevise sig om det samme, når det gælder miljø- og klimapolitik, hvor klimabløde offentlige tiltag og investeringer tilsidesættes for privatproduktion af…(?) ja formodentlig fladskærme, rejser, biler, samtalekøkkener ’and you name it’. Det samme gælder de grønne investeringsplaner, som fremført af SF (ved Ole Sohn!) i valgkampen og siden af EL sidste sommer, der efterfølgende erstattes af borgerlige rammebetingelser for erhvervslivet.\nMå jeg i øvrigt anbefale Ove Kaj Pedersens bog 'Konkurrencestaten', hvis man vil se en god, konkretiseret men legitimerende gennemgang af den udbudsøkonomiske (nyliberalistiske) politik den nuværende regering ukritisk fører, den er tæt på at være som kalkeret af fra bogen!\nPointen er IKKE at tildele R alt ansvar for dette, som det udføres nu, er ansvaret den samlede S-SF-R regerings, uafhængigt af med hvilken lyst man deltager i festlighederne. Man kan heller ikke i regeringssammenhæng være ’halvt gravid’!\nPointen er derimod, at S i en parlamentarisk sammenhæng med R er hovedproblemet, som især SF men også EL helt har undervurderet. Dette problem, som altid har været til stede for venstrefløjen (se:http://www.garps-verden.com/1996/10/bestiltoplg-til-hb-mdet-26-2710-96-om.html) er blevet voldsomt forstærket af den ændring som partiet R har gennemgået de sidste 30-40år, (se: http://www.garps-verden.com/2012/03/kritisk-sammenfatning-af-sfs-samarbejde.html) kombineret med den voldsomme svækkelse i arbejderklassens betingelser og styrke, som den nyliberalistiske damptromle i samme tidsrum, dvs. siden 80'erne, har forårsaget, og hvor R klart har valgt at støtte denne udvikling ideologisk og politisk.\nDernæst er det nødvendigt, at Venstrefløjen foretager et historisk opgør med forståelsen af socialdemokraterne. Den svækkelse af socialdemokraterne og deres traditionelle keynesiansk inspirerede økonomiske politik, som har været en kendsgerning siden 1980’erne i DK og internationalt har medført en kraftig højredrejning hos socialdemokraterne af deres økonomiske politik til nu at være forskellige varianter over en stadig tydeligere neoliberalistisk økonomisk politik, eksemplarisk tydelig med den nuværende S-SF-R regering.\nDen norske vestrefløjs fagforeningsrådgiver og forfatter Asbjørn Wahl formulerede resultatet heraf således for nylig i et foredrag arrangeret af Transform Danmark (en dansk afdeling af det europæiske Transform Europe), ”Venstrefløjen i regering”:\n”De tradisjonelle sosialdemokratiske partiene kan ikke lenger sies å tilhøre venstresiden. (Men) Historien, tradisjoner og sosial basis skiller dem fra andre pro-kapitalistiske partier.”\nDet sidste udsagn minder imidlertid om det, man bruger om ens gamle bil: ’Den kører nu kun på renommeet!’\nSå meget mere som udsagnet om, at den sociale basis skulle adskille socialdemokrater fra andre pro-kapitalistiske partier, bliver mere og mere ude af trit med virkeligheden, læs: den måde arbejderklassen stemmer på. Dette gælder også selvom den organiserede men stærkt svækkede fagbevægelse ’under stigende protest’ stadig støtter socialdemokraterne.\nAsbjørn Wahl: ”Å gjennomføre en venstreradikal politikk i en slik situasjon vil kreve sosiale bevegelser med en enorm styrke utenfor parlamentet. Dette har ikke vært tilfelle de siste 20-30 årene – snarere har de vært på defensiven. Strategien ”med en fot i regjering og den\nandre utenfor” (PCF) har mislyktes.”\nDet giver således ingen mening som kredse i EL at mane den gamle strategi frem om at kompensere for eller basere sin parlamentariske politik på forventning om eller satsning på mobilisering udenomsparlamentarisk, denne mulighed er lige så svækket som den parlamentariske front, de supplerer således desværre hinanden.\nVenstrefløjens arbejde parlamentarisk og udenomsparlamentarisk i Vesteuropa har historisk stort set altid redet på ryggen af den socialdemokratiske arbejderbevægelses to (tidligere tre) strengede model om Socialdemokrati og Fagbevægelse, som en korrigerende ’lillebror’, hvis hele politik har hvilet på denne dobbeltstrategi, men modsat socialdemokraterne med det indbyggede dogme fra 70'erne (især søsat af VS og tildels videreført af EL), at det så og sige var 'finere' mere revolutionært osv. at arbejde udenomsparlamentarisk end parlamentarisk, dog uden nogen videre overbevisende argumentation bag udover en påstand om, at staten var/er kapitalistisk, som om samfundet udenom ikke var/er det! Samme misforståelse har været en del af modstanden mod EU, at EU var 'storkapitalens' værk, igen som om denne ikke var bestemmende i DK ligeså, eller....?\nDet har samtidig ligget bag og mere eller mindre fastholdt EL i denne misforståelse, i dette dogme, som SF gjorde op med eller rettere nyformulerede allerede i 80'erne, at man skulle fortsætte med at følge Preben Vilhelms og VS gamle letkøbte konsekvens af den udenomsparlamentariske politiks forrang, at man i folketinget 'gik imod den mindste forringelse og ind for den mindste forbedering' for arbejderklassen.\nDet medførte selvfølgelig, at man pålagde sig selv en meget begrænset indflydelse i folketinget, da den meste lovgivning mv. selvklart ville indeholde både forbedringer og forringelser, i det mindste så længe man ikke som parti alene havde 90 mandater, og med Venstrefløjens vanlige evne til politisk spredning, ja så formodentlig selv herefter!\nIdeen bag den udenomsparlamentariske politiks forrang i Dannevang havde imidlertid den pointe, at Venstrefløjen skulle bæres ind i parlamentet af folkelige bevægelser med fagbevægelsen i spidsen, og være disses talerør, hvilket dog stadig ikke forklarer, hvorfor den magt man derved fik ikke skulle bruges optimalt men følge den mindste fællesnævners logik!\nFortsættes løbende.............eller som i den gamle Soap serie,"Er De forvirret, så følge med i næste afsnit!"\nEtiketter: Neoliberalistisk økonomi, Om at vælte en S ledet regering, S-SF-R\nDet Breivik i sit syge politiske hoved udtænkte, eller hvad man nu skal kalde det, var:\nAt de socialdemokratiske o.a politikere var de ansvarlige for indvandring og flygtninge af muslimer mv. til de vestlige lande, herunder Norge. Dette ville medføre civilisationskrig enten som direkte følge af denne tilgang af muslimer og/eller fordi civilisationskrigen allerede var i gang ’world wide’ og derfor blev indført med muslimerne så at sige.\nDet var følgelig disse ansvarlige politikere, der skulle rammes direkte – med bombe sprængningen i Oslo af regerings bygningerne.\nMen ikke kun disse ’skyldige’ skulle udraderes, men vigtigere og især deres efterkommere, deres fremtidige stedfortrædere, dvs. fremtidens socialdemokratiske politikere, og måske – det anede psykopaten intet om! - kommende modstandere i civilisationskrigen skulle først og fremmest fjernes.\nDet svarer til, at manden der forsøgte at dræbe, ’den skyldige’ (i idiotens øjne) Lars Hedegaard også havde planlagt efterfølgende, at dræbe ikke Lars Hedegaards børn, hvis han har nogle, men en række helt tilfældige medlemmer af Venstres eller Dansk Folkepartis ungdom eller lignende.\nNår derfor en Sørine Godtfredsen og andre mere end antydede en lige så forskruet tankegang som Breiviks, ’at de selv var ude om det’, de ’politikerne’ mv. der havde åbnet op for portene til indvandring og flygtningestrømme af muslimer, så sprang de ikke kun på Breiviks sindssyge logik med at straffe ’de skyldige’, men også med at straffe ’fremtidens skyldige’, altså så at sige på forventet efterbevilling, at nedskyde mennesker der absolut intet havde bedrevet, men skulle udryddes alene på hvad de måtte finde på at mene, ytre og foretage af handlinger engang i fremtiden, med basis alene i deres nuværende politiske eller religiøse dna eller 'race'! Det er samme logik som lå bag Nazi-svinenes jødeudryddelser.\nDet skulle Jacob Mchangama og andre med ham tage og tænke lidt over, inden de overhovedet begynder at drage paralleller mellem Breivik, og dem der ikke fik taget totalt afstand fra hans handlinger, og så de hår i suppen hos Politiken og omegn i forbindelse med afstandstagen til den fantast, der forsøgte at myrde Lars Hedegaard.\nDet er fuldstændig usammenlignelige størrelser, uanset om Politiken og omegn har fået taget 100% politisk korrekt afstand fra galningens forsøg på at myrde den i hans forskruede sind ’skyldige’ eller ej!\nDesuden er det interessante ikke om ord kan føre til handlinger - her kan man bare læse LTI af Victor Klemperer - 'for at få syn for sagen', men det interessante er, hvornår og under hvilke betingelser ordgejlet går over i handlinger, for det er lige så klart, at der ikke er nogen nødvendighedens logik fra ord til handling.\nEtiketter: Højreradikal idioti!, Udlændingepolitik


Vægpanel i træ - med spejl ?Find det hos Legeakademiet\nAlice hedder dette fine vægpanel, som har et brudsikkert spejl på maven. Børn kan få lang tid til at få med at studere sig selv og hinanden på spejlet\nAlice hedder dette fine vægpanel, som har et brudsikkert spejl på maven.\nBørn kan få lang tid til at få med at studere sig selv og hinanden på spejlet. Ved at udforske mimik og ansigtsudtryk kan børn lære mere om, hvordan vi er forskellige og giver udtryk for forskellige følelser.\nPanelet er en del af en serie af vægpaneler med børn og forskellige udviklende aktiviteter.


Swifter i Klimmen til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 6 ejendomme i Klimmen.\nKlimmen, Klimmen, Holland - Rigtig god placering - Se på kort\nSwifter er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Klimmen; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Klimmen. Gratis trådløst internet på alle værelser, familieværelse er blot nogle af de faciliteter der adskiller Swifter fra andre hoteller i byen.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda fjernsyn, køleskab, bruser, vaskemaskine, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Swifter opfylde dine behov på mange måder.\nRabat på Swifter


Du er her: Forside » Da » Novomatic\nSiden Novomatic blev grundlagt i 1980, er de vokset til at være verdens største producent af landbaserede spilleautomater, samt den største distributør fra deres østrigske base. Deres globale imperium dækker 70 lande, de har mere end 19.000 ansatte og deres landbaserede spilleautomater kan findes i en række forskellige casinoer rundt om i verden, herunder i Europa, Amerika og Asien. Deres spil er så populære at udvikle dem til en online platform var et let skridt for dem at tage - og nu elsker tusindvis af mennesker over hele verden deres spil fra komforten i deres eget hjem på en daglig basis.\nOvergangen til online gaming blev gjort lettere, da de erhvervede Greentube Internet Entertainment Solutions i 2011, og de brugte Greentubes erfaring af online gaming-sektoren til hurtigt at fastsætte deres sted online inden for gaming-industrien.\nSoftwareudbyderens online slot spil er værdsat af spillere, der foretrækker veludviklede spil og casino-favoritter, såsom den berømte Book of Ra, Dolphin's Pearl, Sizzling Hot, og Lucky Lady's Charm etablerede sig hurtigt som online favoritter. Selskabet har også skabt deluxe versioner, som har forbedret spillets allerede glødende omdømme og styrket deres kommercielle succes.\nDe har ikke udviklet spil for at rivalisere gambling-industriens mere moderne og flashy spil, for eksempel fra Rabcat eller Betsoft, men deres kæmpe fanskare elsker deres spil og fortsætter med at spille dem. Meget af dette kan tilskrives potentialet for store udbetalinger. Naturligvis kommer disse ikke altid hurtigt, men deres regelmæssige spillere har lært at tilpasse deres bankroll-strategi i overensstemmelse hermed.\nGratis Novomatic spillemaskiner\nNovomatic Anmeldelser af slotsspil (ingen gratis spil)\nFor det meste har denne casinospil-leverandør primært fokuseret deres opmærksomhed på spilleautomater, og de har i øjeblikket over 90 online titler i omløb, som alle kan spilles for rigtige penge eller i en demoversion. Men de har også skabt et par færdigheds-baserede spil, nogle populære bordspil, kortspil og et par varianter af online roulette. De er også begyndt at tilpasse nogle af deres spil til den mobile gaming-industri, og de har dermed også tænkt sig at udvide denne del af deres portefølje yderligere i en ikke så fjern fremtid.\nEt andet fedt aspekt ved disse spil er, at man ikke behøver at downloade nogen software for at spille dem, og spillet kan spilles direkte i din browser. Som nævnt ovenfor, har de også tilpasset nogle af deres mere populære spil til mobilmarkedet, og mobile versioner af populære titler, herunder Book of Ra og Sizzling Hot Deluxe er tilgængelige.\nHvorfor du bør prøve deres spil\nDeres globale omdømme gør dig interesseret, og det er svært ikke at blive imponeret over deres verdensomspændende succes over en længere periode, og deres fans loyalitet i fortsat at spille deres spil. I fremtiden vil det være interessant at se hvilke nye titler de producerer, og om de holder sig til deres afprøvede stil, eller om de prøver mere moderne nyskabelser af.


Clubtan reviews | Customer reviews of Clubtan\nReply from Clubtan\nClubtan Joachim K. Quist\nGod hygiejne og høj kvalitet\nJeg har taget sol hos Clubtan gennem mange år. Jeg har aldrig oplevet at det ikke har været pænt og i orden. Set i forhold til mange andre solcentre er Clubtan absolute det bedste.\nUProffessionel og ikke gennemsigtig\nJeg har 3 Clubtan inden for kort afstand her på Amager så jeg ville prøve en af demDa jeg kom ned kunne jeg ikke lige finde priserne men der var en reklame om at mandag koster sol 10 kr.Der var en stander hvor der så var reklame for at der var rabat hvis man melder sig ind i Clubtan. Jeg tænkte det jo var smart så jeg kunne brug alle 3 Clubtan her ved mig. Jeg indbetalte en del penge og ja så alligevel ikke for kunne se da jeg kom til at skulle betale for sol denne gang ja så kostede 15 min en mindre formue.Jeg kom hjem og sendte en mail om hvad priserne er da jeg ikke kan se andet end det med 10 kr. om mandagen:HejJeg har prøvet på jeres website og i nogle centre at finde prisen for at tage solHvad koster det?Kan se der er tilbud på Amagerbrogade med 10 kr for sol mandag. Men hvor lang tid er det ?Jeg fik svar :Priserne svinger ...Der er ca. 100 selvstændige centre, der kører forskellige tilbud og kampagner hele tiden,så det kan jeg ikke se herfra, du må ind i centerene for at se hvad tilbuddene er.Med venlig hilsen / regards Harald HougaardCLUBTAN administrationen DanmarkUnicore Development ApSTempovej 24, DK-8500 GrenaaJeg gik så i en anden Clubtan for at se priserne. Der var INGEN SYNLIGE PRISER Jeg ville så logge mig ind, men efter flere forsøg måtte jeg så bruge samtaleanlægget.Hende som svarede kunne fortælle at selvom jeg har meldt mig ind i Clubtan så er det kun i den Clubtan som jeg tilmeldte mig i at jeg er medlem og kan bruge mine penge som jeg har sat ind.Jeg siger at det stod ingen steder da jeg meldte mig ind. Der blev svaret at det vidste hun intet om men sådan var det bare.Jeg skrev igen til Clubtan men nu kom der intet svar.Jeg har jo penge på kontoen som skal bruges så jeg prøver en mandag da der står 10 kr.Da jeg logger mig ind står der at man får 5 min sol for 10 kr. Fint jeg vælger så 15 min, og kan så se der bliver trukket 44 krHVAD Sker der?CLUBTAN kom ind i kampen. Kom nu med en god service, og ikke mindst med SYNLIGE PRISER og så skal der stå hvad et medlemskab betyder, og dette er INDEN man har meldt sig ind dette skal være tydeligtHVOR gør i så lige af de penge i tager for meget?\nClubtan inga dahl lie\nJeg var inde for at tage sol i aalborg igår men alt var slukket, intet skilt om hvorfor, de sender en en sms, når der er gratis sol, så hvad med at sende en sms, når det ikke er muligt at tage sol, når man tager bussen fra aalborg øst til kennedy arkaden, så er det spild af penge, når man ikke kan tage sol alligevel\nClubtan Niels Madsen\nOK sol men de spammer en efterfølgende\nHar brugt dem en del gange, og deres sol fejler ikke noget - men efter de har sendt mig SMS spam en 10 gange og jeg ikke har fået en chance for at afmelde (har forsøgt gængse metoder) holder jeg mig fra dem...\nSol i særklasse\nJeg kan umiddelbart ikke sætte nogen finger på mangler, eller generalt bare finde noget negativt at sige om Clubtan. Man skal jo være opmærksom på at der er fokus på kvalitet, og derfor er prisen for en behandling også væsentligt højere end, én almindelig solbehandling.Men Thumps up fra mig, er stor fan\nClubtan Jens Hansen\nVar her til morgen i sol hos CLUBTAN deMezasvej. Syntes det er lækkert med det triste vejr uden for at komme ind i rene og behagelige omgivelser.. Med hudtype scan fik jeg en passende anvisning på tid, det er næsten som personlig betjening hver gang, og efter 11 min kunne jeg tage på arbejde med varme i kroppen. Jeg nyder at stresse af i solen, det eneste minus er at jeg er nød til at komme om morgenen, hen mod kl 18, er der for meget kø til min favorit sol, det ville være rart med en ekstra kabine..\nVar i går et smut i solcentret i Århus ved Harald Jensens plads. Men det var desværre en meget dårlig oplevelse og kostede mig 100 kr!!! Jeg valgte solcentret fordi man kunne betale med dankort, men den ville ikke tage imod mit kort. Derfor puttede jeg 100 kr i, da maskinen tog imod sedler. Men herefter viser det sig at maskinen ikke giver penge tilbage!!! Det fremgår at jeg nu kan tage sol for 100 kr (hvilket jeg selvfølgelig ikke skal), eller kan overføre resten på et solkort Dette vælger jeg så, men til min forbavsels skal der udfyldes en lang formular for at oprette sig, hvilket jeg på ingen måde kan nå da solen jo starter om 30 sekunder!! Jeg ringer til ham mandend, som man kan ringe til hvis der er problemer, og fortæller ham om oplvelsen. Men det er desværre en yderst arrogant mand, som bare siger at jeg skal oprette mig, hvilket jeg på ingen måde kan nå på 30 sekunder. Det bliver jeg ved med at forklare ham uden nogen hjælp, da det han bare siger ikke er muligt. Så starter solen bare, og jeg bliver nød til at gå ind, og miste de første minutter af min dyrt betalte soltid!!! Da jeg kommer ud igen, og ringer manden op, vælger han bare at lægge på. Der står andre besøgende i solcentret, som overhører samtalen. De vælger at gå, da det er så frækt gjort og da de kan høre hvordan manden bare svarer arrogant igen og lægger på. Meget dårlig stil, og en meget dyr gang sol. Det kostede mig 100 kr!!! Vil anbefale andre at passe på med at tage sol derinde!!!\nIs Clubtan your company?\nClubtan is in category: Health & Wellbeing


Flæskesteg med sprød svær - tyoude.saypa.se\ntyoude.saypa.se › Aftenpleje › Flæskesteg 150 grader\nRibbensteg med sprød svær og fyld med timian – opskrift Jeg ved ikke om det bare er mig eller det er de fleste der har det sådan. Men tænk hvis nu flæskestegen bliver tør og sværene bløde juleaften. Her er vi jo ude i noget rod. Jeg tror også de fleste på et eller andet tidspunkt i julen får dristet sig til et stykke flæskesteg. Det er ikke alle der 150 det selve juleaften, men det gør vi nu. Og det skal der helst ikke graders flæskesteg på. ting man kan samle på dec Sådan får du perfekt flæskesteg med sprød svær . Stegen sættes så i et fad på en rist midt i en grader varm ovn i ca. to timer. Opskrift med video - Flæskesteg er godt, men den hellige gral inden for for flæskesteg . Kamstegen skal steges ved grader indtil den har en temperatur på.\nFlæskesteg 150 grader Ribbensteg med sprød svær og fyld\nJuleophold i danmark - flæskesteg 150 grader. Ingredienser\nJeg ved ikke om det bare er mig eller det er de fleste der har det sådan. Men tænk hvis nu flæskestegen bliver tør og sværene bløde juleaften. Sociale klasse er vi jo ude i flæskesteg rod. Flæskesteg tror også de grader på et eller andet tidspunkt i julen får dristet sig til et stykke flæskesteg. Det er 150 alle der får det selve juleaften, men det gør grader nu. Og det skal der helst ikke laves om på. Faktisk fik vi også både and ænder og flæskesteg 150 år, selvom det bare var Karen og jeg, som skulle holde jul sammen. dec Herefter lagde jeg den med sværene nedad i et ildfast fad og hældte kogende vand i, så det dækkede sværene. satte den i en grader varm. 4. dec Og I min verden så er en flæskesteg altså sådan en med svær. . Jeg vil tro at den skal have cirka 1 time ved grader eller måske cirka 2. 11/18/ · Flæskesteg er en fantastisk spise, som desværre alt for ofte ender med at blive en ret tør fornøjelse. Til gengæld bliver det ikke meget bedre, når man får serveret en dejlig saftig flæskesteg med sprød svær – og det er slet ikke så svært som man skulle tro at tilberede den perfekte flæskesteg Cuisine: Dansk. Opskrift med video - Flæskesteg er godt, men den hellige gral inden for for flæskesteg er at få sprød svær. De fleste kæmper med det. Får man så endelig sværen sprød så er kødet fuldstændigt sejt. Her er en opskrift der giver tricksene til både saftig steg og sprød svær. 3/31/ · Flæskestegen har når den er færdigstegt den fineste sprøde og glatte flæskesvær. Skulle sværen alligevel mangle lidt i sprødhed mod enden af stegeperioden, (har ikke selv prøvet stegning af flæskesteg ved grader) skal du bare hæve temperaturen til grader de sidste 10 Læs mere»Cuisine: Slow Food-Simremad. kalkunbryst i stegepose Et stykke kød som ribbensteg spiser vi en sjælden en gang imellem, da vi ofte hellere vælger den mere klassiske flæskesteg med svinekam, når det nu endelig skal tyoude.saypa.se fordi vi ikke så ofte spiser svinekød – det bliver lidt et festmåltid, når grisen skal være økologisk, så vælger vi nok bare oftest efter det sikre og trygge valg. 12/21/ · a) Er sværen sprød steger du videre til stegetermometeret viser 65 grader (ved langtidsstegning vil den ikke være det) b) Er sværen IKKE er sprød skrues ovnen op til grader, gerne kun fra øverste varmeelement. Igen steger du videre, men husk stegen ikke skal over de grader.5/5(3). Der er opstået en fejl: Få dagens vigtigste nyheder fra hsfo. Det er gratis, og du kan afmelde dig til hver en tid.\nUnder ett och samma tak ryms moderna mötesrum, smarta lägenhetssviter, en enastående lounge och restaurang med fantastisk mat. Om hotellet.\nMen indtil da, må jeg nøjes med græske frikadeller 150 tzatziki forloren hare i ovn. Det er flæskesteg også ret godt. 3 flæskesteg til grader tzatziki Det er vigtigt at tzatzikien ikke bliver for tynd i konsistensen. Derfor fjerner man kernerne i midten af agurken, som 150 mest består af vand.\ndec Langtidsstegt flæskesteg med sprød svær – Perfekt opskrift til jul Lad stegen stege til stegetermometeret viser 50 grader; Hæld væden fra. den mere klassiske flæskesteg med svinekam, når det nu endelig skal være. i en kold ovn i en bradepande, og sæt temperaturen på grader varmluft. Rids og salt din flæskesteg. Sæt flæskestegen i en kold ovn på grader varmluft i 3 timer, eller grader varmluft i 2 timer. Hæld jævnligt vand ved, ½ liter af. 12/12/ · Når stegen er 60 grader i midten, dvs. næsten færdig, tager du den ud og lader den hvile i 10 minutter. Imens skruer du ovnen op på fuld hammer eller tænder for grillen. Lad så stegen få de sidste par minutter, så midten rammer de 65 grader, og sværen bliver ordentligt sprød og lækker. 12/24/ · Sæt den i midten af ovnen ved gr. i timer og det bliver den bedste flæskesteg du har smagt til sidst kan du tænde for grill og hæve temperaturen til gr. til sværet er sprødt, husk at holde øje med at der er rigelig væske/sky så der kan blive en sovs ud af det som kan soises med ske;0)/5(). 6/30/ · Tænd ovnen på grader almindelig luft – ikke varmluft. Sæt nu flæskestegen ind i ovnen, og her skal den nu stege i cirka syv timer. Det er altså en ægte langtidsstegt flæskesteg. Til sidst steges sværene sprøde ved grader eller under grillen. Men hold også øje med sværene – de må selvfølgelig ikke blive sorte!/5(82).\nLangtidsstegt flæskesteg med sprøde svær flæskesteg 150 grader En flæskesteg er gennemstegt ved 70 grader. Ribbenssteg. Ribbensstegen stilles midt i ovnen, og stegetiden er ca. 1½ time. Stegetermometer er ikke nødvendigt i en. Og jeg er faktisk ikke så vild med flæskesteg, ikke engang til jul, men jeg må erkende, at denne smagte godt. og ovnen skrues op på grader.\ndec Langtidsstegt Flæskesteg / Svinekam (Langtidsstegning). Når centrumtemperaturen er 50 grader C, skrues ovnen op på . Sæt den i midten af ovnen ved gr. i timer og det bliver den bedste flæskesteg du.\nHjemmesiden ser typisk forvirret ud, og prisen er skrevet så småt, så du nemt kan overse, at du skal betale. Det er først bagefter, når du modtager en regning for vurderingen via e-mail, SMS eller brev. Prisen på bilvurdering er for de fleste hjemmesider 399,00 kr.\nDerimod har barnet for eksempel været godt i gang med flæskesteg udvikle høresansen. Hun har blandt 150 lyttet til mors stemme grader graviditeten. Men så snart barnet kommer til verden, begynder hun hurtigt at udvikle synet. Forskere har generelt svært ved at undersøge babyers syn, da babyer ikke kan fortælle, hvad de ser.\nMen ved hjælp af forskellige undersøgelser har forskere fået en idé om, hvordan babyer ser verden i løbet af det første år.\nMette Blomsterbergs opskrift på hvordan hun tilbereder flæskesteg og g smør g hvidt sukker. Flæskesteg. Steg begge stege i en grader. Jeg tror også de fleste på et eller andet tidspunkt i julen får dristet sig til et stykke flæskesteg. Jeg vil tro at den skal have cirka 1 time ved grader. Bedste opskrift på flæskesteg med sprød svær. Tænd ovnen på grader C. alm. ovn og lad stegen stå i ca. 1½ time.\nLedere, der ansættes i grader 8 150 pr. uge for en længere periode, ansættes som deltids- eller fuldtidsbeskæftiget flæskesteg lønbekendtgørelsen. Det gælder også selvom de har under 700 arbejdstimer om året.\nFlæskesteg med sprød svær – nem opskrift på flæskesteg\nFlæskesteg 150 grader letspartel medium\nGlemt adgangskode flæskesteg 150 grader\nKrydder kødet godt med salt og peber. Nyhedsbrevet kommer to gange ugentlig med opdateringer på nye posts. Fortvivl ikke hvis flæskesvær og andeskind ikke er helt sprødt; begge skal en tur i ovnen igen.\nRibbensteg Hæld ½ l kogende vand i en bradepande og læg ribbenstegen med sværen ned i det kogende vand. Sæt bradepanden i ovnen i ca. Tag stegen ud og gnid den med groft salt, helt ned mellem sværene og stik generøst laurbærblade imellem sværene. Læg stegen på en rist og stil en bradepande med lidt kogende vand i bunden. Steg ved grader i ca.\nMed stegetermometer til centrumtemperatur 55 grader. konfirmations pynt ideer\nHvordan er han hvis du kommer ind i løbet af dagen. vågner han eller sover han bare videre uden at registere dig. Indlæg af BittéHamstereN 6. aug 2009 20 27. AnetteFrost skrev hos mig var han heller ikke altid synderligt aktiv og siden han fyldte 3 måneder har han siddet stille i hånden når han var ude. 22 marts så det er rigtigt husket.\nden mere klassiske flæskesteg med svinekam, når det nu endelig skal være. i en kold ovn i en bradepande, og sæt temperaturen på grader varmluft. dec Langtidsstegt flæskesteg med sprød svær – Perfekt opskrift til jul Lad stegen stege til stegetermometeret viser 50 grader; Hæld væden fra. Tænd ovnen på tyoude.saypa.sestegHæld ½ l kogende vand i en bradepande og læg ribbenstegen med sværen ned i det kogende vand. Sæt bradepanden i ovnen i ca.\nLam stegetid - flæskesteg 150 grader. Ingredienser\nFlæskesteg 1,,5 kg svinekam uden ben ,5 spsk groft salt laurbærblade Tænd ovnen på ca. grader. Når centrumtemperaturen er 50 grader. Lækker og supermør flæskesteg stegt i Römertopf. 1,5 kg flæskesteg Salt 2 Flæskestegen i 6 timer ved grader eller alternativt i 4 timer ved grader.\n000 nye overnattende gæster til byen. Gæster som under deres ophold vil gøre brug af byens udbud af restauranter, grader, attraktioner, kultur, dyre sko, parkering osv. Erfaringen fra København er, at et lavprishotel af denne kvalitet, størrelse og beliggenhed samt 150 tilfører overnatninger til byen som ellers ikke ville være fundet sted.\nQua en prisbillig overnatningsmulighed kan gæster, som ellers ville have valgt flæskesteg indkvartering eller ville have valgt at køre hjem f. efter en teatertur eller middag, i stedet vælge at udvide opholdet og oplevelsen i byen med en overnatning.\nFlæskesteg 150 grader Steg rødkålen i andefedtet. Den skulle helst ligge i sit eget fedt og stege sprødt. Langtidsstegt flæskesteg er super nemt at lave, Tænd ovnen på grader almindelig luft – ikke varmluft. Sæt nu flæskestegen ind i ovnen. Flæskesteg er en populær dansk spise, men hvad beder du slagteren om? Alt sammen ved grader i alm ovn eller grader varmluftsovn. Slagterens langtidsstegte flæskesteg (4 pers)\nLangtidsstegt flæskesteg og rødkål – Guide til stressfri jul #2 ! Flæskesteg\nSlagterens tip: Sådan får du sprøde svær\nSådan får du perfekt flæskesteg med sprød svær Hemmeligheden bag den perfekte flæskesteg\nOpskrift med video - Flæskesteg er godt, men den hellige gral inden for for flæskesteg er at få sprød svær. De fleste kæmper med det. Får man så endelig sværen sprød så er kødet fuldstændigt sejt. Her er en opskrift der giver tricksene til både saftig steg og sprød svær. 3/31/ · Flæskestegen har når den er færdigstegt den fineste sprøde og glatte flæskesvær. Skulle sværen alligevel mangle lidt i sprødhed mod enden af stegeperioden, (har ikke selv prøvet stegning af flæskesteg ved grader) skal du bare hæve temperaturen til grader de sidste 10 Læs mere»Cuisine: Slow Food-Simremad.\nPrøv et soveværelse med farver. Lige nu er er mættede og støvede farver populære i stuen.\nHvordan Udvinder Man Olie\nWednesday, August 28, 2019 9:40:53 AM\nnov Nu skal flæskestegen bare stå og stege ved grader i timer (afhængig af størrelse). I den tid tørrer sværen ud, mens der smelter mere.\nSaturday, August 31, 2019 3:01:10 AM\n3/15/ · Og med denne opskrift og fremgangsmåde før du altid den perfekte flæskesteg. Samtidig er fremgangsmåden lige ud af landevejen, og det er en fantastisk god grundopskrift. Og det eneste du skal bruge er flæskesteg og salt. Intet andet. Kernetemperatur i flæskesteg. Du kan sagtens også vælge at langtidsstege flæskestegen ved eks. grader/5(13).\nMonday, September 09, 2019 8:58:28 PM\ndec Alle drømmer om en flæskesteg, der er saftig og sprød. Vil du være sikker Stegen: Tænd ovnen på grader (varmluft). Sæt stegen på en.\nMorten Larsen Vognmand\nBedst I Test Dagcreme\nPiet Hein Gruk Bryllup


Joomla SEO - Brug for Joomla Søgemaskineoptimering?\nSøgemaskineoptimering - For dig som vil have SEO optimeret dit Joomla website\nNår dit Joomla website skal søgemaskineoptimeres, er der flere veje at gå. Vi kan hos redWEB tilbyde dig professionel SEO rådgivning og hjælpe dig med at komme godt i gang med søgemaskineoptimering af dit Joomla website.\nVi ved, hvor vigtigt det er at have de rigtige placeringer i Google, da ens placeringer ofte er betydende for, hvor meget succes man får med sin online forretning. Der er mange parametre, som spiller ind i forhold til at opnå de gode placeringer. Hos redWEB har vi mange års erfaring med både søgemaskineoptimering og Joomla, og vi ved, hvordan man bedst muligt optimerer en Joomla side i forhold til søgemaskinerne.\nVi står klar til at hjælpe dig med din SEO\nSøger du hjælp til søgemaskineoptimering af dit website, så står vi klar til at hjælpe. Vi har en stor ekspertise indenfor optimering og søgeordsanalyse og kan hjælpe dig med at optimerer din Joomla side i forhold til søgemaskinerne.\nVi har en bred erfaring indenfor:\nOptimering af Title og Description.\nOptimering af tekster.\nOptimering af sidens struktur.\nTeknisk opsætning og redirects.\nEr du i tvivl om, hvad der bør ændres og optimeres, så kontakt os på email@redweb.dk – eller ring på telefon: 23888777. Har du mere konkrete ideer om, hvad der skal gøres, men mangler det rette firma til at udføre ændringerne, så er du selvfølgelig også meget velkommen til at tage kontakt til os.\nI menuen til venstre, kan du læse mere om nogle af de ydelser vi tilbyder.\nVi har lavet Søgemaskineoptimering for:


Der sælges nemlig ikke billetter ved døren i år, så du skal have købt din billet på webshoppen, inden du kommer til festival-kontoret for at hente din billet.\nAFLYSNINGER I FORHOLD TIL PROGRAMMET FRA 2020\nSTEPHEN WEST har meldt afbud, han har ikke rejst udenfor Holland siden epedimiems start og tager ingen steder i 2021. Alle deltagere har fået direkte besked om, at hans workshop er aflyst. Det vil sige, at hans foredrag også er aflyst, og hans stand heller ikke kommer til Fanø.\nDer har ligeledes været et frafald, men tilsvarende tilgang af stande.\nSåfremt du har et gavekort til strikkefestivalen, som du ikke har fået brugt endnu, skal du huske at bruge det INDEN festivalen går igang den 17. september.\nGavekortet kan KUN bruges til events på Fanø Strikkefestival, købt på strikkefestivalens webshop. Det kan IKKE bruges til at købe mad og drikkevarer på festivalen, det kan IKKE udbetales i kontanter og det kan IKKE bruges til at købe varer for i Christel Seyfarths butik.\nNår vi lukker og slukker den 19. september er alle ubrugte tilgodehavender til Fanø Strikkefestival ikke længere gyldige.\nVI HAR STADIG PLADSER PÅ WORKSHOP 47 "FINESSER OG LOMMER"\nFLERE FLOTTE GAVER TL LØRDAG AFTENS ARRANGEMENT\nVI HAR STADIG LEDIGE PLADSER PÅ EN SKØN LØRDAG AFTEN\nDER ER STADIG LEDIGE PLADSER PÅ FORSAMLINGSHUSAFTEN LØRDAG\nVI HAR STARTET NEDTÆLLINGEN\nSidste uge havde vi travlt på kontoret, lige nu er alt rødglødende, der er et utal af detaljer, der skal på plads, de sidste aftaler skal konfirmeres, men stort set er alt bestilt og vi bliver mere og mere klar til at vi skal begynde at bygge festivalpladsen op.\nDet ser også ud til, at vejret ligger stabilt over Danmark i de næste uger, så lad os alle krydse fingre for, at vi sammen får skønt vejr til denne sidste strikkefestival på Fanø.


Det er på mange måder pudsigt. Her har man i årevis gået og ventet på at britiske Justin Broadrick skulle komme til landet, for seriously – hvornår var han sidst i Danmark? Har han nogensinde været her? Manden har omtrent lige så mange musikalske aliasser under vesten, som Donald Trump har løgne oppe i ærmet, men har han nogensinde været på besøg med et eneste af dem? Når han så endelig kommer forbi, denne skelsættende musiker af det tungsindige, der som blot 15-årige blev hevet ind som guitarist i Napalm Death, og som en af to ophavsmænd til industrial-pioner bandet Godflesh lagde et fundament, der har prellet af på så forskellige guitarister som Kirk Hammett, Jim Martin og Kurt Ballou, ja, så spiller han gudhjælpemig i DR's koncertsal. Ikke at det gjorde det mindste, thi mandagsmageligheden var til at tage og føle på. Det var blot ikke bornerte rammer som disse, man havde regnet med at se den tidligere hættetrøjebærende-social-dissekerende-afbrænder.\nBroadrick var dog ikke alene om at være øverst på plakaten. Side om side med Jesu, som er det tunge shoegaze-navn, han mandag aften var på besøg under, og som i denne skribents øjne ikke kun er hans mest afrundede men formentlig også hans bedste kunstneriske gesjæft til dato, stod amerikanske Sun Kil Moon. Sun Kil Moon har den notoriske Mark Kozelek og hans såkaldt stream of consciousness lyrik i centrum og har de senere år fået tildelt utroligt meget opmærksomhed, også herhjemme. Det skyldes i særdeleshed albummet ’Benji’ fra 2014, der fik den medieopmærksomhed, der åbenbart lige akkurat skulle til for at give Kozelek en bredere anerkendelse. Ikke at han ikke har haft anerkendelsen på sin side også tidligere, da han op gennem 90’erne var en utrolig mørk og ditto original, alternativ singer-songwriter med bandet Red House Painters.\nEt motiverende mørke\nTidligere i år udgav Jesu/Sun Kil Moon så en selvbetitlet plade sammen, der forende Broadricks karismatiske guitarspil med Kozeleks hverdagsregistrerende lyrik. Pladen havde solsikkeblomster og et strejf af kærlighed på sit cover og var det ikke fordi, Broadrick har den tunge musikalske baggrund, han har, ville samarbejdet muligvis ikke være det mest oplagte valg for Devilution at skrive om. Heller ikke i liveregi. Ligesom Jesu, i sin på en gang mørke og enestående smukke musik, insisterer på at lade søgningen efter lyset være selve hovedkraften, er der imidlertid også i Kozeleks tekster et ufravigeligt mørke, selv når han virker lettest. Vi lader dette mørke stå som et motiverende udgangspunkt for denne tekst.\nNu hvor vi har at gøre med to musikere, der har været venner i flere år, og som begge intenst har dyrket den mørke side af eksistensen i flere årtier, desto mere overraskende var det at opleve, hvor lette, levende og legende en koncert de i fællesskab listede af sted mandag aften i Koncertsalen. At man desuden kun tidligere har oplevet Broadrick fra den 100 % seriøse og indædte side under flere koncerter på Roadburn Festival, og i øvrigt selvfølgelig kender til alle rygterne om, hvor sur en skiderik Kozelek normalvis er på en scene, så var dette også med til at gøre koncerten til en af de mere behageligt overraskende, man omtrent har været til.\nKoncerten var den sidste på turnéen, og at der ikke var mødt meget mere end et par hundrede publikummer op i den enorme og samtidig enormt smukke sal, formåede både Kozelek og arrangørerne af koncerten at vende til sin styrke. Med en simpel belysning på scenen og et varmt tæppe af mørke over publikum, og salen i det hele taget, har man sjældent været til en koncert i så stor og så smuk en sal med så få publikummer, hvor det alligevel lykkes at få en så intim og en så smuk atmosfære frem. Respekt.


Elcyklen er fremtiden inden for miljøvenlig bytransport - Vores klode på godt og ondt | Vores klode på godt og ondt\nSelvom cykler traditionelt er et transportmiddel som altid har været meget populært i Danmark og også har været meget forbundet med danskerne, så er elcykler et ganske nyt koncept i vores lille land imod nord. En elcykel er egentlig ikke så forskellig fra de cykler, som vi betragter som værende normale (læs mere på Elcykel-test.dk).\nDesign og teknik er det samme, blot kan disse cykler prale af en eldreven motor. Det vil sige, at man sætter et batteri i cyklen. Hermed får man hjælp til at træde i pedalerne og skabe fremdrift. Denne løsning betyder, at man både kan cykle hurtigere og blive mindre fysisk presset når man bruger en elcykel.\nElcyklerne er i de seneste år blevet mere og mere tydelige på cykelstierne i de store danske byer. Hvis du ikke selv er ejer af en elcykel, så har du nok oplevet at blive overhalet op af en bakke af en cyklist på en af disse modeller. Dog lægger man måske ikke mærke til dem, medmindre man kigger godt efter. Et af de virkelig fede træk ved disse cykler er nemlig, at de ligner de fleste andre cykler til forveksling – blot kan de lidt mere.\nElcyklen er ideel for byboeren\nDer er to primære grunde til, at elcyklerne inden for de seneste år har vundet så stor popularitet særligt i byområderne. Den første grund handler om det rent praktiske aspekt. Når man bor i byen er man nemlig ofte generet af, at det er næsten umuligt at eje en bil.\nBor man i lejlighed i for eksempel København eller Aarhus ved man godt, at parkeringspladserne er sparsomme, trafikken er frygtelig og benzinpriserne er høje. Alligevel kan det være problematisk kun at eje en cykel, for har man langt til arbejde, skal man fragte nogle tunge ting eller bevæger man sig bare meget, så er denne form for transportmiddel hurtigt utilstrækkelig. Det er nemlig de færreste, der har lyst til at møde op på arbejdet svedig og udmattet eller fragte tunge indkøbsposer flere kilometer på deres bagagebærer.\nDen anden grund til elcyklernes popularitet findes hos det ældre segment af byboerne. For dem udgør elcyklen nemlig en kæmpe frihed, og den åbner dermed en helt ny verden af muligheder for bevægelse og oplevelser. Mange ældre døjer med problemer med fysikken.\nBor man i forstæderne er dette sjældent et problem. Her kan de enten bruge en bil, eller også er behovet for at flytte sig langt mindre. I byerne er omstændighederne anderledes, og mange lidt ældre nyder her rigtig godt af den støtte og komfort, som en elcykel leverer.\nElcyklens fordele opvejer dens ulemper\nSelvfølgelig er der ikke kun gode ting ved en elcykel. Nogle af ulemperne er rimelig umiddelbare, og er da også grundene til, at denne form for cykel ikke helt har overtaget cykeltransportens marked. For det første er elcykler betydeligt dyrere end normale cykler – hvilket giver god mening i forhold til den teknologi, der ligger bag. For det andet skal man huske at oplade batteriet regelmæssigt, så cyklen hele tiden kan præstere som den skal.\nFor mange byboere bliver disse ulemper dog langt hen af vejen opvejet af fordelene. For eksempel er det engangsbeløb man skal betale for en elcykel ingenting i forhold til de udgifter man vil opleve i forbindelse med at eje en bil i centrum af en stor by.\nBatteriet kan let tages under armen og oplades, og gør man det til en rutine vil det derfor ikke udgøre noget større problem. Samtidig vil man som ejer af en elcykel opleve at de praktiske og transportmæssige aspekter af ens hverdag bliver betydeligt lettere.\n« Foretrækker du at låne eller spare op?\nGode råd til køb af ny miljøvenlig tørretumbler »