Standarder skal gøre det nemmere at udvikle løsninger\nkl.dk…Kommunernes It-ArkitekturrådHøring af fælleskommunale it-arkitekturprincipper…\nHøring af fælleskommunale it-arkitekturprincipper\nDigitaliseringsstyrelsen laver en udviklingsvejledning til offentlige selvbetjeningsløsninger. Det skal gøre det nemmere og billigere for den offentlige sektor at udvikle selvbetjeningsløsninger. Det skal være nemmere og billigere for den offentlige sektor at udvikle selvbetjeningsløsninger. Derudover er der behov for en rød tråd mellem løsninger i kommunerne, regionerne og staten. Derfor er det en del af Den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi at lave en fællesoffentlig standard for den gode selvbetjeningsløsning. I arbejdet indgår elementer som sikkerhed, design, brugervenlighed, sprog, tilgængelighed og genbrug af data. Det sker i det, der kaldes initiativ (1.5). Arbejdet tager udgangspunkt i det tidligere It og Telestyrelsens 24 kriterier for brugervenlighed. Se dem her – : http://www.kl.dk/ImageVault/Images/id_56064/scope_0/ImageVaultHandler.aspx.\nStandarderne skal gøre det nemmere for myndigheder at indgå en dialog med leverandørerne, når en løsning skal specificeres. Standarderne samles i en ”udviklingsvejledning”, så det bliver nemt for leverandørerne at forholde sig til de offentlige krav og byde ind på opgaver.Offentliggørelse inden udgangen af 2012Projektet består af en række faser. Foranalysen blev gennemført i foråret 2012. Den giver et overblik over eksisterende standarder. I august og september måned deltager en række leverandører og myndigheder på workshops, hvor deltagerne diskuterer udviklingsvejledningens indhold og form. Herefter går Digitaliseringsstyrelsen i gang med at udforme selve vejledningen. En kort version offentliggøres i løbet af efteråret, og i december måned foreligger den første online-version.Udviklingsvejledningen vil herefter være et dynamisk dokument, der opdateres i takt med at de digitale muligheder udvikler sig, og borgere og virksomheder stiller nye krav til de offentlige, digitale løsninger. Tanken er, at myndighederne kan henvise til vejledningen, når de udarbejder kravspecifikationer til kommende løsninger.\nEnsretning med plads til innovationUdfordringen består i at holde vejledningen på et niveau, der ensretter de løsninger, borgerne og virksomheder møder i kontakten med det offentlige – men samtidig ikke hæmmer markedets incitament til at tænke i nye baner.Projektleder for initiativet er Digitaliseringsstyrelsen, men KL følger processen tæt, da den kommunale sektor i de kommende år bliver den klart største bestiller af selvbetjeningsløsninger i takt med at bølgeplanen for Obligatorisk digital service bliver rullet ud. På sigt skal offentlige selvbetjeningsløsninger leve op til standarden. Da udviklingsvejledningen først er færdig i slutningen af året gør det sig ikke gældende for løsningerne i første bølge af obligatorisk digital selvbetjening. Se hvilke krav der stilles til løsninger i bølge 1 her.http://www.kl.dk/Fagomrader/Administration-og-digitalisering/e2015/Obligatorisk-digital-selvbetjening/1-december-2012--er-din-kommune-klar/


Ofte stillede spørgsmål om Digital Post - Vesthimmerlands Kommune\nDu er her: Forside / Kommunen / Om kommunen / Kommunen på nettet / Din Digitale Postkasse på Borger.dk / Ofte stillede spørgsmål om Digital Post\n> Begrundelser og klager\n> Almene boligselskaber\n> Digital tilgængelighed\n> EAN numre / Elektronisk fakturering\n> Forvaltninger og Organisering\n> Frikommune II\n> Kommunen på nettet\n> Din Digitale Postkasse på Borger.dk\n> Er du midlertidig fritaget fra Digital Post ?\n> Fritagelse fra digital post fra det offentlige\n> Læseadgang til en anden person\n> Ofte stillede spørgsmål om Digital Post\n> Sikker mail\n> Betalinger fra udlandet til kommunen\n> Kort over kommunen\n> Vores Hjemmebane\nDigital Post - hvad er det?\nHer kan du læse mere om Digital Post og se, hvornår det bliver obligatorisk for dig, at have oprettet din digitale postkasse\nFra den 1. november 2014 er det obligatorisk at have en digital postkasse.\nHar jeg en Digital Postkasse, når jeg har e-boks ?\nMåske - men kun såfremt du i din e-boks har sagt ja til at modtage post fra alle offentlige myndigheder. Har du en e-boks fra før maj 2010, kan det være, at du kun har tilmeldt nogle offentlige myndigheder, og dermed har du ikke en digital postkasse. Du kan tjekke ved at klikke på linket i e-boks "Tilmeld alle offentlige myndigheder". Du får svar, hvis du i forevejen er tilmeldt, og eller vil du blive det.\nHvad nu hvis jeg ikke har en computer ?\nSå kan du blive fritaget for Digital Post, men ikke nødvendigvis undtaget fra digital selvbetjening.\nJeg kan ikke finde ud af det der digitale ?\nManglende IT-færdighed er faktisk ikke en af fritagelsesgrundene, som man skal underskrive ved anmodning om fritagelse for Digital Post. Til gengæld er det en fritagelsesgrund, hvis du ingen computer har. Så i princippet skal du, hvis du har en computer forsøge at få det lært. Du kan evt. tilmelde dig kurser.\nHvad nu hvis jeg ikke VIL have en digital postkasse ?\nSå kan du blive fritaget, men kun hvis du mener, at du på tro og love, kan underskrive, at du opfylder mindst en af fritagelsesgrundene. Og manglende IT-færdigheder er faktisk ikke en grund til fritagelse for digital post.\nKan jeg tjekke min digitale post på min IPad eller på min smartphone ?\nJa, du kan tjekke din digitale post på din IPad / smartphone - men kun via e-boks, hvor du skal ind at sætte den op og have en mobilkode, så du kan tilgå den digitale post fra en App på din tablet / smartphone. Når login med NemID kommer til tablets / smartsphones til juni, så vil du også kunne tilgå din digitale post fra Digital Post på borger.dk\nHvordan ved jeg, at der er kommet post til mig - alternativt skal man åbne den Digitale Postkasse hver dag ?\nHvis du har indtastet en e-mailadresse i din Digitale Postkasse / e-boks, behøver du ikke åbne din Digitale Postkasse hver dag. Du vil modtage en e-mail, hver gang der lander post i din Digitale Postkasse. Har man ikke oplyst e-mailadresse, kan man gå ind og tilføje den i sin profil.\nHvad nu, hvis jeg glemmer at kigge efter digital post ?\nDen digitale post har samme retsvirkning som et almindeligt brev, så det er vigtigt, at du husker at tjekke din Digitale Postkasse. Før skulle du tjekke postkassen ved vejen hver dag. Nu kan du nøjes med at tjekke din Digitale Postkasse, når der er kommet nyt - altså når der er kommet en mail. Men du skal jo så selvfølgelig huske at tjekke din mail hver dag.\nHvad nu, hvis min computer går i stykker, så kan jeg jo ikke vide, at der er kommet digital post til mig ?\nNej du har ret - så må du finde andre veje ind til din digitale post, indtil den virker igen. Det er jo en af de smarte ting ved digital post, at den kan tilgås fra en hvilken som helst computer. Når blot du logger ind med dit eget NemID. Der er opstillet borger-pc'er både på Biblioteket og i Borgerservice. Der er til fri afbenyttelse.\nHvordan får jeg nemmest en Digital Postkasse ?\nDu kan på Borger.dk oprette en Digital Postkasse, fra forsiden, hvis du trykker på ikonet øverst oppe, der hedder Min Post. Du følger herefter blot vejledningen på skærmen. Har du i forvejen e-boks og foretrækker denne indgang til din digitale post, skal du blot sørge for, at du herfra er tilmeldt alt digitalt post fra det offentlige.\nHvordan gemmer jeg min digitale post ?\nDin digitale post vil altid være gemt, så længe, du ikke vælger at slette det.\nKan andre se min digitale post, og kan jeg se andres ?\nNEJ - man kan ikke se hinandens digitale post, med mindre man har tildelt læseadgang.\nSkal vi begge (ægtefæller/samlevende) have en Digital Postkasse ?\nJa, det skal I, med mindre den ene af jer har grund til at søge fritagelse - jf. fritagelseskriterierne.\nMen I skal huske, at I kan tildele hinanden læseadgang, som måske kan lette det daglige arbejde med posten, så behøver I kun at logge på med den enes NemID.\nSkal jeg have NemID for at benytte digital post ?\nDet korte svar er ja. Man kan dog undlade at få et NemID, hvis man venter med at få den Digitale Postkasse, til den automatisk tildeles den 1. november 2014, og det er hensigten, at man aldrig selv vil tilgå sin digitale post - men blot, via Borgerservice, ønsker at få tildelt læseadgang (f.eks. til en pårørende).\nKan jeg benytte mit NemID fra banken ?\nJa, det kan du. Det kræver blot, at dit NemID er tilknyttet det offentlige. Det kan du tjekke ved at prøve at logge på en offentlig hjemmeside, f.eks. borger.dk. Har du ikke adgang til det offentlige, kan du sagtens selv tilknytte det på www.nemid.nu, hvis du har pas eller kørekort. Du kan også henvende dig i Borgerservice og få hjælp. Hvilket du f.eks. er nødt til, hvis ikke du har pas eller kørekort.\nHvordan sender jeg digital post til det offentlige ?\nFor at sikre, at din post bliver sendt sikker, skal du sende posten digitalt. Altså fra din Digitale Postkasse og ikke fra dit almindelige mail-system. I din Digitale Postkasse er der et faneblad med en adressebog, så du behøver ikke engang kende adressen på den myndighed, du ønsker at skrive til.\nHvordan besvarer jeg post, jeg modtager digitalt ?\nDen post du modtager i din Digitale Postkasse, er udstyret med et besvar-ikon i øverste venstre hjørne for de dokumenter, som kan besvares digitalt. Hvis du klikker på den, åbnes et skrivefelt, hvori du kan skrive og sende dit svar.\nHvorfor ikke bare sende posten til og fra min private e-mail ?\nDin private mail har ikke samme sikkerhed som din Digitale Postkasse. Ved at benytte din Digitale Postkasse, kan du være sikker på, at ingen uvedkommende kan læse din digitale post eller at andre kan udgive sig for at være dig.\nKan man oprette arkivmapper i digital post ?\nDu kan let oprette mapper til dine dokumenter. Denne mulighed ligger i "mappefunktioner", og her kan du oprette og navngive mapper (eks. kontoudtog, årsopgørelser osv.)\nHvordan kan man blive fritaget for digital post ?\nOpfylder man mindst en af de 8 fritagelsesgrunde kan man ved personligt fremmøde i Borgerservice anmode om fritagelse. Man skal legitimere sig og underskrive en erklæring på tro og love, at man opfylder en af de 8 grunde. Kan man ikke selv møde op, kan man sende en repræsentant med en fuldmagt samt den underskrevne erklæring.\nHvordan giver jeg andre læseadgang ?\nDu kan enten selv tildele læseadgang fra din Digitale Postkasse, enten på borger.dk eller på e-boks, hvis du har et NemID. Her kan du også vælge om det blot er bestemte mapper, du vil tildele læseadgang til, eller det er det hele.\nDu kan også bede Borgerservice, om at oprette læseadgang, til den eller de personer, du ønsker, der skal kunne læse din digitale post. Beder du Borgerservice om det, kan de blot tildele læseadgang til det hele, og altså ikke til udvalgte mapper. Ønsker du, at Borgerservice opretter læseadgang for dig, skal du møde personligt med legitimation, eller lade en repræsentant møde med en fuldmagt fra dig og legitimation på ham selv.\nHvad med min gamle mor, skal hun ikke fritages ?\nMåske - måske ikke. Det kommer helt an på hendes situation - hvordan klarer hun / I tingene nu ? Klarer hun selv sin papirpost ? Ordner I det ? Hvordan vil hun opfatte det, hvis hun ikke længere modtager papirpost - som en umyndiggørelse ? Ellers vil det måske være det allerbedste, at hun får den Digitale Postkasse og så beder Borgerservice om at tildele Jer læseadgang.\nHvad med min søn under 18 år, han skal vel ikke have en Digital Postkasse ?\nJo, hvis han er over 15 år - det gælder alle borgere i Danmark, som har et personnummer og som er over 15 år.


🥇 🇩🇰 Nye Danske Online Casinoer - 2020-Udgaven\nNye online casinoer, der er sikre\nNye casinoer man skal holde sig fra\n🇩🇰 Nye Danske Online Casinoer - 2020-Udgaven\nPå denne side fokuserer vi på alt, hvad der sker i den danske online casinoindustri, og der er meget!\nDer er kommer nye casinoer på månedsbasis, nye pokersider bliver lanceret og forskellige kampagner kastes mod dig til venstre og højre.\nDette er siden, hvor vi forsøger at filtrere alt dette og sortere det på en måde, som er let at forstå. Vi tilføjer værdi til dig ved at prise mærker, der skiller sig ud og kritiserer mærker, som ikke er værd at bruge kræfter på.\n🥇 Nye online casinoer, der er sikre\nEr disse nye casinoer skræddersyet til spillernes præferencer i Danmark?\nIkke alle af dem, men vi har påpeget dem, der specifikt er gode for danske spillere. Disse vil generelt acceptere\nDog bortset fra at de fleste sider tilbyder en chance for at indbetale/udbetale i DKK for at undgå valutavekslingsgebyrer.\nLad os lige overveje noget. Hvad skulle der til, for at et nyt online casino er godt for spillere i Danmark? Vi mener, at disse 4 ting vil opfylde det.\nUdvalg af slotsudbydere\nDer er mange former for casinospil, der er populære i Danmark, men intet ser ud til at komme tæt på online slots. Spillere elsker især slots fra Netent og spil med Megaways spillemekanik.\nDet er også vores første ting, som vi kigger på for at bestemme, om et nyt casino er godt for danske spillere. Hvor mange slots og fra hvilke leverandører tilbydes?\nHeldigvis for dig som spiller bruger de fleste online casinoer flere leverandører. I nogle tilfælde kan et online casino tilbyde mere end 2.000 slots.\nGenerøs Pakke Med Indbetalingsmatch\nHvis du risikerer rigtige kontanter, bør casinoet også risikere deres.\nNaturligvis er online casinoindustrien en forretning, men vi prøver at lede efter mærker, der giver den største del af casinohuset tilbage til spillerne, og indbetalingsbonussen er en måde at gøre det på.\nEthvert nyt casino, som vi viser på denne side, værdsættes derfor også baseret på det beløb, de tilbyder for deres 1. indbetalingsbonus, men også omsætningskravene, der er involveret i det.\nIndbetaling Uden Bonus\nIntet er lige så risikofrit som at prøve et nyligt lanceret online casino uden bonus.\nMen spillere i Danmark er heldige, da på grund af populariteten af casinoer (og BNP pr. indbygger selvfølgelig) i landet, er casinoer mere end villige til at give dem helt gratis.\nDet er meget almindeligt for online casinoer i Danmark at tilbyde en form for indbetaling uden bonus til spillere, der verificerer deres konto via NemID.\nVi har udarbejdet separate lister over sider, der ikke tilbyder nogen kontante bonusser og dem, der tilbyder gratis spins.\nDer er tusinder af gratis spins på slots som Book Of Dead, Immortal Romance og Starburst til rådighed for de danske spillere.\nNogle casinoer tilbyder også ingen bonusser på indbetalinger, som du kan bruge til hvad du har lyst til. Disse er sjældnere, men findes stadig.\nLive Casino Fokus\nHvis du er til casino bordspil, vil vi absolut glemme at spille computeriserede variationer af disse (kendt som RNG eller tilfældig talgenerator).\nVælg hellere at tilmelde dig et live dealer casino og spille disse med ægte dealere.\nVi har tilpasset en liste til dem, der også leder efter nogle live spil.\nDet man skal huske på med live casinoer er indsatsgrænser, bonusbetingelsesvilkår (live dealer spil kvalificerer ofte ikke) og kvaliteten af de nævnte spil.\nDer er ingen som Evolution Gaming, når det kommer til at streame kvalitet, innovation i nye spilkategorier (se Lightning Roulette) og diverse borde.\nHvad der stinker\nDe mest almindelige licenser for nye casinoer\nVi filtrerer også de nyligt lancerede casinoer efter deres licenser. Den type licens, som et online casino har, er ofte (men ikke altid) en god måde at forstå, hvad man kan forvente af et casino. På denne side viser vi sider med forskellige licenser, men de af interesse for danske spillere vil være MGA, Curacao, Gibraltar, Alderney, Kahnawake, Isle Of Man og Costa Rica.\nUd af ovenstående er MGA, Gibraltar, Alderney og Isle Of Man bestemt den mest legitime engang. Curacao bruges også meget ofte på grund af mindre komplicerede KYC-krav, mens andre generelt betyder, at en operatør opererer på et ulovligt marked.\nFor nye casinosider er en Curacao-licens utvivlsomt en af de mest fristende, men for spillere er der bestemt nogle negative punkter, man skal være opmærksom på.\nFor operatører er en Curacao-licens hurtig og enkel og forbundet med attraktive skattelovgivninger. Problemet er, at myndighederne i Curacao meget sjældent afviser en ansøgning om licenser. Enhver operatør, der har råd til de relativt lave gebyrer, har en tendens til at blive godkendt.\nDette har resulteret i mange konflikter mellem spillere og casinoer, som er licenseret på Curacao, og Curacao selv griber ikke ind i sådanne konflikter.\nDenne mangel på indsats foretaget af Curacao giver en masse frihed til casino-operatører og gør i det væsentlige denne licens meningsløs for spillere.\nMalta betragtes af mange som hjemsted for iGaming, med mange af verdens største casino- og sportsbetting-operatører befinder sig på den lille ø.\nLicenser fra Malta Gaming Authority (MGA) respekteres i høj grad af spillere på grund af de strenge standarder, som MGA har.\nDog griber Malta igen ikke ind i spillerkonflikter. Selvom den havde beføjelsen til at tilbagekalde licenser, troede man længe, at MGA ikke ville gøre noget.\nNylige historier har imidlertid vist, at dette ikke er rigtig, og MGA har reageret på nogle få operatører. Det giver et ekstra niveau af sikkerhed, som en MGA-licens giver de fleste spillere.\nWhite labels vs selvstændige mærker\nWhite label-casinoer kan oprettes for så lidt som €5.000 og kræver en meget lille indsats. Virksomheder som Nektan og ProgressPlay bruger denne forretningsmodel, hvor de leverer en standardskabelon for et casino, og klienten kan bruge deres eget domænenavn og få kasinoet oppe at køre i løbet af et par uger.\nCasinoerne bruger normalt kundesupport, licenser og betalingssystemer, der allerede er på plads fra platformudbyderen og arbejder kun på markedsføring.\nDisse casinoer har ofte meget legitime licenser i jurisdiktioner som UKGC, men spilleoplevelsen er næppe banebrydende eller tilbyder noget nyt. Selvstændige mærker får deres egne licenser, betalinger og kundesupport, men skaber også ofte deres egen teknologi. Dette kan resultere i en unik spilleroplevelse som ingen anden, som for eksempel med VideoSlots.\nEt sted derimellem er der også en mulighed, at en sofistikeret white label casinoudbyder skaber noget unikt for en af deres klienter, som det kan ses med CashMio og Wishmaker, som begge er white label sider fra iGaming Cloud-platformen.\nWhite Label-casinoer kan ses som “play it safe” mulighed, og som et resultat kan siderne ligne meget af det samme.\nTalrige White Label-leverandører tilbyder meget lidt med hensyn til differentiering fra deres skabelon, som på den ene side hjælper, når det kommer til mærkegenkendelse, men gør det ved at ofre originalitet.\nFor klienterne hos disse White Label-mærker er appellen klar. Mange fungerer som one-stop-butikker, der dækker alle komplikationer bag kulisserne, har adgang til de bedste softwareudviklere og får hjælp med licens og sikkerhed.\nSom et resultat kan disse mærker være mere pålidelige for spillere, især hvis en side er på en velkendt og velrenommeret platform.\nUafhængige casinoer er bestemt mere kompliceret for dem, der står bag siden, og kan involvere et kortvarigt offer i form af tillid, fordi man nu har et kendt navn bag en casinoside.\nDer er dog klare fordele for spillerne, ikke mindst i det omfang, der findes i originalitet takket være den frihed, som uafhængige casinoer har med hensyn til design og indhold.\nDette kommer ikke kun fra at gøre alt fra bunden op uden nogen skabeloner på plads, men også fra friheden til at sætte al ens opmærksomhed på en enkelt casinoside.\nSom et resultat kan uafhængige casinoer være mere fristende for dem, der leder efter noget andet i deres online casinospil, og hvis tillid kan opbygges gennem kundeservice i topkvalitet og avanceret sikkerhedssoftware, kan disse sider blive meget vellykkede.\nBedste White Label-leverandører\nNår du spiller på nye casinoer, som er vært på disse selskabers platform, kan du føle dig helt sikker på, at dine penge er sikre og eventuelle gevinster udbetales.\nDe er generelt børsnoterede virksomheder eller platformudbydere med en dokumenteret historik og tusinder af glade spillere.\nFormelt hedder det Guts Gaming, og dette datterselskab af GiG tilbyder en imponerende portefølje af spil fra alle de softwareudviklere af høj kvalitet, som du kunne ønske dig på tværs af sin enorme samling af casinosider.\nMT står bag nogle af de mest populære og velkendte online casinoer i Holland og har nået længere i de senere år og har langsomt opbygget et lignende omdømme i de travleste iGaming-jurisdiktioner i verden.\nMT Secure Trade Ltd, der opretholder et stærkt ry for at passe sine kunder, betragtes som et safe bet af selv de mest skeptiske casinospillere.\nWhite Hat Gaming har været aktiv siden 2012 og hurtigt udviklet et ry for deres originalitet.\nWhite Hat følger ikke en skabelon på tværs af deres casinosider, som de fleste casinoleverandører gør, og i stedet bringer de et frisk følelsestema og designkoncept til alle deres casinosider.\nDette kombineret med en række casinotitler i topkvalitet fra en overflod af tredjepartsudviklere og fokus på kundeservice og betalingsmuligheder, er hvorfor White Hat Gaming hurtigt blev en favorit blandt mange.\nEveryMatrix blev lanceret i 2008 og har forbedret sit omdømme lige siden. Som forventet med en operatør af dette profilniveau kan alle de bedste softwareudviklere findes på EveryMatrix casinoer, inklusiv, men langt fra begrænset til Microgaming og NetEnt.\nEn bred vifte af betalingsmetoder er tilgængelige på disse casinoer med hurtige udbetalinger og fremragende kundeservice og konfliktløsning.\nSikkerhed er vigtig for spillerne, og EveryMatrix bruger avanceret krypteringsteknologi og firewalls for at sikre, at dig og dine penge forbliver sikre.\nSkillOnNet er en af de ældste White Label-casinooperatører, og har været en del af branchen siden langt tilbage i 2005, og har derudover fået et næsten fejlfrit ry for at behandle kunder godt siden.\nAt opretholde et så højt tillidsniveau i så lang tid er ikke let, og det er et vidnesbyrd om den konsistens, som SkillOnNet har tilbudt i det tidsrum.\nSkillOnNet er måske begyndt som en online backgammon-udbyder, men tiderne har ændret sig meget siden da, og du vil sandsynligvis finde spil fra alle dine yndlingsudviklere på SkillOnNet-sider.\nAspire Global er en White Label-leverandør, der simpelthen er helt fantastisk på alle niveauer. Der er masser af sjov at finde slots som Atlantic Spins og Kaiser Slots, men intet får dem til at skille sig ud mod det utal af konkurrence, markedet har at byde på.\nSelvom nogle siger “if it’s not broken, don’t fix it”, det er ikke en logik, der stemmer overens i online casinoverden, og Aspire-siderne følte sig forældede, da de startede. Gentagelsen af det samme koncept med hver side, får disse casinoer til at føle sig mere og mere forældede.\nIgen er der gode punkter at finde, udvalget af spil er godt, og valg af betalingsmetoden er bredt, men det er også tilfældet på væsentligt mere interessante casinosider.\n❓Hvad er en optimal strategi på et nyt casino?\nVi ville starte småt ved at indsætte et lille beløb og se, hvor hurtigt de er til at bekræfte din konto og behandle udbetalinger. Generelt vil disse casinoer tilbyde mindst en 100% matchbonus, så selv et indskud på €50 kan tilbyde rimelig spilletid på de små slots.\nSelvom vi tager en testtur på hver af de casinoer, der tilbydes på Lioncasinos, adskiller vores erfaringer nogle gange fra spillernes i forskellige geografiske regioner. Sørg for at rapportere tilbage til os, hvis du oplever problemer med et casino, som er anbefalet på vores side.\nMan kan sige, at ovenstående er irrelevant i tilfælde, hvor casinoet er en white label af et stort børsnoteret selskab som dem, der har en licens fra MT SecureTrade Limited og drives af Gaming Innovation Group.\nEthvert mærke, som er lanceret med denne gruppe, er et kæmpe plus i vores bog.\n❓Hvad er risikoen ved nye casinoer?\nNogle gange er det svært at finde oplysninger om, hvem der ejer casinoet, så at prøve at gætte, hvad den monetære situation er, kan være vanskeligt. Således kan du potentielt risikere at misse en stor udbetaling i tilfælde af en større gevinst.\nDen gode nyhed er imidlertid, at de fleste online casinoer, der lanceres i disse dage, er white label-operatører fra allerede etablerede virksomheder. Generelt betyder dette, at de har deponeret midler til at dække risikoen for en stor vinder.\nNogle legitime white label-udbydere inkluderer Gaming Innovation Group, White Hat Gaming, SoftSwiss, og så har vi nogle meget lave opstartsomkostninger, som vi ikke er alt for sikre på, såsom ProgressPlay og Nektan.\nDisse er stadig legitime i den forstand, at de alle har licenser, og dine penge er sikre, men de ser ud til at have skitserede bonusbetingelser og lave udbetalingsgrænser.\n❓Er nyt også bedre?\nI følge Barney Stinson er nyt altid bedre, men gælder det virkelig for online casinoer, slots og tilbud for gratis spins? Burde de gamle, etablerede danske casinoer som Casumo ikke altid være det bedste valg? Ikke nødvendigvis, og her er hvorfor:\nNye casinoer har ofte en tendens til at have dybe lommer til at erhverve nye spillere. Dette giver dem mulighed for at arrangere kampagner og tilbyde bonusser, som er rentabelt for dem at vokse. Dette kan være i form af gratis indbetalings-spins eller løbende kampagner som casinoræs.\nNogle gange får du en outlier såsom Rizk Casino, som vi anerkender som opfindere af en ny måde at belønne loyale spillere via Wheel Of Rizk. Det, vi forsøger at sige er, at nye casinoer er dem, der gør branchen bedre, og af dette drager du bestemt fordel som spiller.


Mød vores lektiehjælper Stefanie H. fra Aarhus Universitet - AU - GoTutor\n👋 Sig hej til Stefanie\nTysk m. tilvalg i Nordisk sprog og litteratur\nHej, jeg hedder Stefanie og er bosat i Aarhus. Jeg studerer Tysk sprog, litteratur og kultur med tilvalg i Nordisk sprog og litteratur på Aarhus Universitet med det formål at ende ud som gymnasielærer.\nJeg har erfaring med undervisning, da jeg i gymnasiet hjalp yngre elever i tysk. På mit nuværende uddannelsestrin i tysk og dansk har jeg tilegnet mig gode redskaber til at lære fra mig, idet jeg har en stor forståelse inden for fagene, hvor mine spidskompetencer også ligger. Jeg sætter pris på at hjælpe andre og gøre en forskel, hvilket motiverer mig til at undervise.\nTre ord, der kan beskrive mig som underviser, er: tålmodig, motiveret og hjælpsom. Jeg vil gøre mit til, at vi sammen når de målsætninger, som vi sætter os for.\nStefanie underviser i:\nDansk Dansk (A) Dansk (B) Dansk (C) Historie Historie (A) Historie (B) Matematik Tysk Tysk (A) Tysk (B) Tysk (C)\nEr du interesseret i at få undervisning fra Stefanie? Modtag et uforpligtende opkald fra en af vores rådgivere og hør mere:\nStefanie studerer på Aarhus Universitet - AU


Den nationale hær 1600-1620 :: Krigsvidenskab.dk\nDen nationale hær 1600-1620\nI slutningen af marts indledes de officielle festligheder i anledning af 400-året for Christian IV ’s overtagelse af riget med en musikfestival og en hel serie udstillinger. Tøjhusmuseet indledte allerede i oktober 1987 sin foredragsserie »Christian IV - Rigets væbnede arm. Kongens militære liv og indsats«. Den følgende artikel er i let omarbejdet form manuskriptet til et af foredragene i denne serie.\nI en lille pjece med titlen »Soldaterlæsning, Chr. IV som Konge og Soldat«, udgivet ved Krigsministeriets foranstaltning i 1891, kan man bl.a. læse (p. 33-34):\n»Kongen glemte ikke de sørgelige Erfaringer, han havde gjort i sin sidste Krig (Kalmarkrigen) med Hensyn tU det fremmede Krigsfolks Upaalidelighed. Han fik sit Rigsraad til at samtykke i, at der i hele Danmark blev udtaget omtrent 4000 Mand, som bleve vaabenøvede som Fodsoldater; de bleve delte i to Regimenter, det jydske og det skaanske, til det sidste kom ogsaa Øboerne til at høre ...«\nK. C. Rockstroh, hvis omfattende, og også omdiskuterede 3-bindsværk, »Udviklingen af Den nationale Hær i Danmark i det 17. og 18. Aarh.«, er et af hovedværkerne til den nationale hærs historie, er knapt så begejstret med hensyn til at tillægge Chr. IV ideen om at oprette et nationalt fodfolk. Kongens initiativ i så henseende, synes Rockstroh at mene, skyldes snarere tvungen nødvendighed og pres fra Rigsrådet eller enkelte af dets medlemmer end ægte begejstring, for som Rockstroh skriver (I, p. 4):\n»Kongen syntes ikke at have fundet behag i udskrevne soldater, og han behandlede dem allerede da (dvs. under Kalmarkrigen) med en foragt, som var en gammel landsknægt værdig«.\nSom det senere vil fremgå, har kongen dog måske allerede fra oprettelsen af de nationale regimenter set den fordel, han - udover en mere moderne hær - kunne have af herigennem at få rådighed over en god og billig arbejdskraft til sine mange byggeforetagender. Denne fremstilling vil koncentrere sig om perioden fra o. 1600 til o. 1620, dvs. den periode, der bl.a. indeholder oprettelsen i 1614 af den nationale milits til fods på 4000 mand i Danmark, idet forholdene i Norge ikke vil blive behandlet. Den nationale hær omfattede imidlertid ud over dette nyoprettede fodfolkselement også et nationalt rytterelement, tilvejebragt gennem den adelige Rostjeneste, som ogsa i perioden var genstand for væsentlige ændringer.\nForud for en redegørelse for den nationale fodfolksmilits, vil det derfor være naturligt at omtale rytterelementets, den adelige rostjenestes udvikling, der bl.a. er beskrevet af Knud V. Jespersen i hans doktordisputats »Rostjenestetaksation og adelsgod« fra 1971 og i en artikel i Krigshistorisk Tidsskrift (nr. 2/74) »Fra ridderhær til kavalleri« af samme forfatter. Den adelige rostjeneste er det ældste element i den nationale hær. Den havde sin oprindelse i den middelalderlige ridderhær, der på kongens bud ydede kvalificeret krigstjeneste, når og i det omfang, det var nødvendigt, uanset størrelsen af den enkelte ridders, herremands, jordegods. Ved deime tjeneste friede herremændene hele deres gods for skat. I løbet af det 15. årh.s sidste halvdel, og stadfæstet ved en forordning af 18. august 1525, skete der en udvikling fra den kvalificerede ryttertjeneste efter evne til en graduering, der satte bestemte grænser for pligtens omfang. Med 1525-forordningen knyttedes for første gang en entydig forbindelse mellem godsbesiddelsens omfang og rostjenestens størrelse. Forordningen var således det første klare tegn på krigstjenestephgtens forandring fra at være en personlig forpUgtelse for herremanden - og det, der først og fremmest konstituerede hans adelsskab - til at blive en forpligtelse, der først og fremmest hvilede på den privilegerede jord, hvis besiddelse herefter blev konstituerende for adelsskabet. Adelen havde hermed taget et skridt på vejen fra at distancere sig fra sin krigstjenestepligt. Denne udvikling fortsatte med stigende styrke i de følgende hundrede år, hvor anvendelsen af den adelige rostjenestes løst organiserede og gammeldags bevæbnede styrker blev stadigt mere uhensigtsmæssig over for det stadigt kraftigere fodfolk. Medens der efter 1525-forordningens gennemførelse kun blev foretaget reguleringer i rostjenestens taksationer to gange indtil århundredets slutning, nemlig i 1551 og 1587-88, viste der sig - bl.a. på grund af stadigt hyppigere ændringer i ejendomsforholdene - behov for afholdelse af yderligere fem generaltaksationer i Chr. IV’s regeringstid, nemlig i 1601, 1609,1614, 1617 og 1624. En gennemgribende revision blev indledt med taksationen i 1609, da rostjenestens enheder i overensstemmelse med tidens krav omskabtes til ensartede rytterenheder, der kunne indgå i hæren på lige fod med andre (hvervede) rytterenheder. Mønstringen foregik i perioden 9. maj til 24. juli, i fortsættelse af taksationerne. For første gang i fredstid inddeltes styrkerne i syv rytterfaner, nemlig tre jyske, en fynsk, en sjællandsk og en skånsk. Samtidig udnævntes der et fast befalingsmandskorps ved hver af faneme. Dermed var der for første gang i rostjenestens historie skabt faste kadrer i fredstid samt en permanent organisation, inden for rammerne af hvilken dens institutioner kunne udfolde sig. Om forhistorien til denne afgørende begivenhed vides praktisk talt intet. Sagen synes ikke at have været drøftet i rigsrådet, hvorfor det er vanskeligt at afgøre, hvor ideen stammer fra, og hvad motiveringen kan have været. Kravet om en fastere organisation med mindre og lettere manøvrérbare enheder med et fast officerskorps og bedre disciplin var imidlertid et almindeligt tidens tegn, og allerede i 1599 havde den indflydelsesrige rigskansler Arild Huitfeldt - som senere vil blive omtalt - taget til orde for en forbedret organisation og træning af det nationale fodfolk. Disse tanker kan tænkes også at have været møntet på rostjenesten. Hertil kommer, at netop i disse år var Moritz af Oranien i fuld gang med at gennemføre sine radikale hærreformer, hvis bærende tanke var at skabe en let manøvrérbar, slagkrafitg hær ved at dele den i mindre taktiske enheder, trænet i taktisk samvirke og med en stram disciplin under ledelse af et fast officerskorps. I denne sammenhæng er det også af interesse at notere, at den mand, der i 1610 blev rigsmarsk og dermed øverste chef for den nationale hær, Sten Maltesen Sehested, i en længere periode i slutningen af det 16. årh var i nederlandsk krigstjeneste og tillige en personlig bekendt af Moritz. Endelig er det nok også af betydning, at muligheden for en krig med Sverige på dette tidspunkt var åbenbar, en mulighed, som ikke var Chr. IV ukær, og som han havde grund til at forberede sig på. Den før nævnte mønstring i 1609 blev i Jylland og på øerne overværet af kongen personlig. Han forestod selv inddelingen efter indstilling fra nogle tilforordnede rigsråder. I Skåne skete det under opsyn af nogle af kongen udpegede rigsråder. Hver fane forsynedes med et befalingsmandskorps bestående af en ritmester, en løjtnant, en fenrik og sandsynligvis to korporaler. Faneme synes ikke at være tilstræbt gjort lige store; de geografiske hensyn synes at have været det afgørende, idet faneinddelingen stort set fulgte stiftsinddelingen, dog således at Ålborg fane bestod af rostjenestepligtige fra både Viborg og Vendelbo stifter, og rostjenesten fra Lund stift deltes i to faner. Fanemes uens størrelse fremgår af denne oversigt, der er udarbejdet på gmndlag af mønstringslisteme fra 1609 (Krigshistorisk Tidsskrift, 2/74, p. 30):\nBortset fra en mindre ændring ved forordningen af 1617, hvor de jyske faner tilstræbtes gjort lige store, bestod den i 1609 etablerede organisation indtil taksationen i 1624 og forordningen af 1. april 1625. Inden enkelte detaljer i denne i rostjenestens historie særdeles centrale forordning skal omtales lidt nærmere, er der gmnd til at pege på, at den udvikling - hvorved såvel ideen med som indholdet af den adelige krigstjenestepligt undergik gennemgribende forandringer, som følge af teknologiske og taktiske udviklinger på det militære område - også må ses i sammenhæng med, at denne militære udvikling berøvede adelen det militære magtmonopol, der i stedet gled over til statsmagten.\nDet må ses som en naturlig reaktion herpå, at medlemmerne af den adelige stand i løbet af det 16. årh. efterhånden tabte interessen for militære færdigheder og i stedet kastede sig over de større muligheder, der bød sig som statsembedsmænd og som godsejere. Det er således ikke overraskende, at den adelige godsejer kom til at opfatte rostjenesten som en sur pligt i stedet for en ret, som han havde i kraft af sit adelsprivilegium. Det er denne holdningsændring, der er en del af baggrunden for, at det fra kongens side i begyndelsen af det 17. årh. blev nødvendigt at omgærde rostjenesten med et sæt af detaljerede regler og bestemmelser, der kunne sikre, at adelen gjorde sin skyldighed over for riget, akkurat som det senere vil ses, det var nødvendigt over for de jordegne bønder, som pålignedes pligten til at yde den anden del af den nationale hær, nemlig fodmilitsen. Rostjeneste-forordningen af 1. april 1625 hviler i det væsentligste på det forordnings- og betænkningsmateriale, som to foregående års forberedende arbejde tilvejebragte. Udgangspunktet var en forordning af 11/7 1623. Indledningsvis hedder det i denne, at eftersom der ikke i lange tider har været afholdt nogen egentlig taksering til rostjeneste, og der siden sidste taksation »... stor Forandring sig hafver begifvet paa Adelens Gods och Ejendom... saa befales det hermed, at alle ... som frii och frelse kiendis ... lader forfatte Jordebøger paa alt deris Gods efter den Takst... som I ville, at det efter Eders dødelig Afgang skal skiftis« (Jespersen p. 80). Jordebøgeme skulle herefter i forseglet stand afleveres til ritmestrene ved rostjenestekompagnieme, der skulle videresende dem til en af kongen nedsat rigsrådskommission. Herefter skulle kommissionen »... gøre it billigt och vist ofverslag, af hvor mange lester kom en hest skal holdis, och enhver sette och taxere, saa ingen sig derofver kand hafve at besverge, efter som vi icke høiere rostienste erre begierendis rigens adel at paaliggis, end som de hertil hafver underholdet« (Jespersen, p. 80). Forordningen indeholder yderligere en række bestemmelser, som i denne forbindelse er af underordnet betydning. Afgørende er det imidlertid at mærke sig, at hensigten med forordningen er at tilvejebringe et ajourført grundlag for påligning, men at det samlede resultat ikke påregnes ændret i forhold til tidligere. - Blot altså, at påligningen skete i overensstemmelse med de aktuelle jordbesiddelsesforhold. Den omtalte rigsrådskommissions arbejde var færdiggjort i februar 1625.\nMen begivenhederne i Det tyske Rige, og kongens planer om indgriben her gjorde, at Chr. IV til stadighed havde opmærksomheden henledt på rostjenestens tilstand, og han syntes ikke at have været tilfreds med denne, for på en Herredag, afholdt i København fra den 21. juni 1624, fremlagde han i propositionens pkt. 10 en beklagelse af, at rostjenesten ikke holdtes i det beredskab, som den burde. Han opfordrede derfor rådet til at overveje, om der ikke burde fastsættes mønstringsterminer, hvor de rostjenestepligtige skulle møde med deres ryttere (Jespersen p. 81). Rådet foreslog som svar på dette, at der en gang om året afholdtes fuld mønstring af rostjenesten passende steder rundt om i landet under ritmestrenes ledelse. I rigsrådets forslag indgik også regler for indberetning om mønstringens gennemførelse og om hvem, der kunne fritages. Chr. IV var imidlertid utålmodig efter at få resultatet af den i 1623 beordrede generaltaksation forelagt, og allerede under den før nævnte Herredag havde han den 19. marts 1624 givet fire lensmænd i hvert af hovedlandskabeme ordre til at foranstalte landskabsvise taksationer, hvilket han begrundede med beredskabsmæssige hensyn. Tre dage senere beordrede han de samme lensmænd - bortset fra de skånske - til, i forbindelse med taksationen, at dele fanerne i to lige store dele. De 12 enheder, der herved dannedes, fik samtidig navneforandring til kompagnier. Da kongen allerede på dette tidspunkt overvejede at indtræde i 30-årskrigen, må en del af hans motiv til denne deling formentlig søges i, at det i denne situation var en fordel at have så mange faste kadrer som muligt - hvis kompagniernes styrke var for ringe, kunne de jo nemt suppleres op med hvervede ryttere. Det er dog også muligt, at Moritz af Oraniens og Gustav Adolfs reduktioner af de taktiske enheder har spillet en rolle for kongens beslutning. Med denne beslutning fik kompagnierne en ensartethed i størrelse, således som det fremgår af følgende oversigt, der viser komnpagniemes styrke efter nyordningen (tallene er fra kompagnirulleme i 1624, Krigshistorisk Tidsskrift, 2/74, p. 31):\nSom det ses ved en sammenligning af tallene - 1609: 1132 ryttere, 1625: 1157 ryttere - er den samlede rytterstyrke holdt på samme niveau. Det er således påligningsgrundlaget, der er ajourført. Ved beregningen af dette synes rigsrådskommissionen at være gået ud fra de to givne talstørrelser, nemlig adelens samlede hartkorn, på grundlag af de indsendte jordbøger, og kongens ønske om at rostjenesten skulle ansættes til, som det hedder, »samme that wngefer som thilfome« (Jespersen p. 83). Dermed fremkom den valgte kvotient på 312 tdr. hartkorn pr. rostjenestehest. Forordningen af 1625 indeholdt ialt 6 paragraffer (Jespersen p. 85-91):\nDen 1. fastslog, at enhver adelig, der har frit adelsgods, skal holde en »gerust hest« for hver af de nævnte 312 tdr. hartkorn med en våbenduehg rytter, der som hidtil skulle være udstyret med fuldt kyrads fra hoved til knæ samt være bevæbnet med to pistoler og sidevåben. Paragraffen fastlagde endvidere visse grænser for taksation af hhv. 1 og 1/2 hest.\nI § 2 findes nærmere regler for, hvorledes rytterne fra lægderne skulle udredes, idet det overordnede princip var, at lægdemes medlemmer indbyrdes skulle blive enige om, hvem der skulle ride, samt regler for, hvem der havde afgørelsen, såfremt enighed ikke kunne opnås.\n§ 3 fastlagde regler for sædegårde, og i § 4 bestemtes det, at ritmesteren skulle underrettes ved ændringer i besiddelsesforhold.\nI § 5 blev det fastlagt, at mønstring skulle ske én gang årligt, kompagnivis under ritmesterens opsyn og ansvar.\nOg endelig indeholder § 6 regler for, hvem der fritages for mønstring i fredstid.\nDenne ordning holdt sig i virkeligheden omtrent uændret, indtil rostjenesten endeligt blev ophævet i 1661.\nDen nationale milits til fods\nVender vi os herefter til det andet element i den nationale hær, den nationale milits til fods, er det - som tidligere nævnt - naturligt at tage udgangspunkt i fortalen til Arild Huitfeldts Danmarkskrønike fra 1599, hvor han, efter at have mindet om, hvilke styrker af krigsøvet, indfødt mandskab, de danske konger havde kunnet føre i marken tidligere, henleder den unge 22 årige Chr. IV’s opmærksomhed på, at sådan er det ikke længere. Derfor, siger han, »sidder vi ubevæbnet og har ikkun Penge og fremmed Magt at forlade os paa. Men dersom Eders Majestæt vilde med Eders Naades Raad og Adel tænke paa noget andet Middel, hvorved dette Rige af Fodfolk kunde bestyrkes - det var højliden fornøden. - Vort Folk fattes hverken Mod eller Manddom ... Hvis vore egne blev afholden og fremdragne, som de skulde; naar de øvede og bevæbnede ... naar der blev sat gode Kaptajner for dem;... naar de fik en ringe Besoldning ... skulle de vel blive saa gode som fremmede. - Om slig Mangel har jeg vildet erindre Eders Majestæt, fordi jeg i disse fem Kongers (Oldenborgernes) Historie, som jeg har beskrevet, befinder den Brøst at have været, at vi er tilvant mere med at bruge fremmede end vore egne, hvorover vort Folk er ubrugt og ubevæbnet« (Rockstroh, I, p. 5). Sagen synes ikke behandlet i et egentligt rigsrådsmøde. Første gang den omtales i Kr. Erslevs gennemgang af »Rigsraad og Stændermøder i Kristian IV’s Tid« er i forbindelse med referat af »Rådets virksomhed uden for møderne 1614«, hvor det hedder, at Kongen i 1614 »ved nogle vore elsk. Raad og gode Mænd af enhver Provins og Len i Danmark udnævne og indskrive til Krigsbrug nogle visse Gaarde«, hvoraf der herefter skulle holdes en soldat til fods (Erslev p. 216). Pligten til at stille ryttere, som var pålagt adelen, fik nu sit sidestykke i en pligt til at stille fodsoldater. Denne blev pålagt de jordegne bønder - selvejerbøndeme. Da antallet af disse imidlertid ikke var tilstrækkeligt, blev det pålagt kommissarieme (for Nørrejylland: Kristian Holk og Albret Skel, for Fyn: Axel Brahe og Jacob Rosenkrans, for Sjælland: Kristen Friis og Oluf Rosensparre, og for Skåne: Breide Rantzau og Anders Bille) i ordren af 17. november 1614, at de til supplering kunne udtage andre af »Vore og Kronens Bønder«, af dem som give ringe Landgilde og have dog gode Gaarde« (Rockstroh I, p. 6-7). I en medfølgende fortegnelse var antallet opgjort til\nØer og »havsider«, hvor der i forvejen blev udskrevet bådsmænd til flåden, skulle være fritaget for denne udskrivningspligt. Bomholm havde allerede fået sin egen særlige ordning. I forbindelse med Kalmarkrigen 1611-13 havde de bornholmske bønder fået mulighed for at købe våben på billige vilkår, »gode lange fyrrør«; alarmsystemer med bavner langs kysten var blevet reorganiseret, og Hammershus fik oversendt 6 kanoner med tilhørende ammunition fra Tøjhuset i København. Efter fredsslutningen besøgte Ghr. IV øen og oprettede Den bornholmske Müice, som derefter mønstredes. I 1624 mønstrede kongen igen Milicens 4 herredskompagnier under et besøg på øen (H. E. Skaarup: Bomholms Militær Domiciler, ELK 1985). Såfremt den udskrevne bonde var for gammel eller af andre gmnde uegnet, skulle han stille en holden og ^enstdygtig søn eller anden karl. Når krigsartikleme til sin tid blev udfærdigede, og det udskrevne mandskab skulle sværge til fanen, ville hver »Fenle« (kompagni) blive nonneret med kaptajn og løjtnant, som skulle være øvede krigsfolk, medens fenrikker, sergenter og korporaler skulle udtages af det udskrevne mandskab. Til gengæld for den her pålignede tjenestebyrde, skulle gårde, som afgav soldater eller underofficerer være fritagne for »årlig og sædvanlig landgilde, for almindelige landskatter, for husbondhold, indfæstning, ægt og arbejde samt al anden kongelig Tyngde«. Når soldaterne i fredstid mødte til våbenøvelse eller arbejde i selve den pgl. provins fik de ingen løn af kongen. I krigstid og når kompagniet beordredes uden for provinsen ville de oppebære 3 Slettedaler månedlig. Første gang de stillede fik de udleveret våben af kongen, men herefter var de selv pligtige til at holde sig med et brugeligt våben. Samtidig med at denne ordre udgik til kommissarieme, udsendte kongen også »åbne breve« til bønderne for at forberede dem på, hvad der skulle ske. Der skal ikke her redegøres nærmere for den påfølgende udskrivning, som foregik i løbet af vinteren 1614-15 på grundlag af den refererede kgl. ordre, men blot peges på, at det valgte udskrivningsgrundlag forekom noget vilkårligt, og at byrden fordeltes højest uligeligt på de forskellige landsdele; særligt hårdt gik det ud over de jyske selvejerbønder. Hertil kom, at adelens bønder var helt undtagne, vel fordi kongen ikke så sig i stand til at pålægge adelen en sådan byrde oven i rostjenesten. Også købstæderne, der stillede »Bøsseskytter« og »Bådsmænd« til hhv. artilleriet og flåden var undtagne. Først i juni 1615 kunne Kancelliet opstille en liste over kompagnierne i de forskellige provinser. Denne afveg på visse områder væsentligt fra den oprindelige, bl.a. var det nødvendigt i nogle af de jyske len at udskrive et større antal fæstere end oprindeligt antaget. Listen fra Fyn blev straks kasseret af kongen, fordi landgilden - som udskrevne bønder jo skulle fritages for - var for stor, hvorved kongen ville gå glip af en stor skatteindtægt. Kommissarieme blev derfor pålagt at finde andre og mindre velstående bønder. Den 21. juni 1615 kunne kongen dog udstede en »Article som Bondeknægtene blive forestilled«, indeholdende regler for soldaternes forhold, når de var indkaldte til tjeneste (Rockstroh I, p. 15 f). Ulydighed mod befalingsmændene indebar således livsstraf, det samme var tilfældet for overlast mod barselskvinder, piger og »prædikanter«. Såfremt soldaterne sloges indbyrdes, hvilket egentligt var forbudt, måtte »morderiske værger« ikke anvendes. Denne artikel fulgtes op med udsendelse den 17. december 1615 af »Krigsrordinans og Krigsartikler«, der i 30 punkter fastlagde organisation og fastsatte regler for udskrivning og soldaternes forhold. Organisatorisk opdeltes fod-militsen i to regimenter. Det jyske regiment med Mogens Kaas til Støvringgaard som oberst og bestående af 9 jyske og et fynsk kompagni, samt Det skånske Regiment med adelsmanden Anders Sinclair som oberst og bestående af ialt 9 kompagnier, nemlig 4 skånske, 3 hallandske, 1 blekingsk samt Sjællandske kompagni.\nHver af obersterne fik en mindre stab til hjælp ved tjenestens bestridelse. Hver af kompagnierne (faneme) skulle have en kaptajn og en løjtnant, medens fenrikker, sergenter og korporaler - som tidligere nævnt - skulle udtages af de »gemene Bondefolk«. Kompagnierne skulle af deres kaptajner opdeles i korporalskaber på ca. 50 mand, som boede tilpas nær hinanden, så de kunne øves på en belejlig plads nær en landsbykirke, hvori deres våben skulle opbevares i et af kongen bekostet skab. I de første år udgjordes bevæbningen af musketter og sidevåben af mindre god kvalitet. Senere, i 1620, blev udleveret en del piker og stormhatte. Og fra 1638 var 2/3 af styrken bevæbnet med musketter med tilhørende bandoler og gaffelstokke, medens den sidste trediedel blev bevæbnet med »hele« piker med tilhørende bryst- og ryghamisk samt »Potte« eller stormhue. Soldaterne var i begyndelsen ikke uniformerede, men i 1618 beordrede kongen kjoler eller såkaldte »Kasiacher« udleveret, idet han samtidig beordrede lensmændene til at indeholde betalingen for dem i soldaternes løn. Ordinansen fastslog, at værnepligten påhvilede de udskrevne gårdes ejere eller brugere personlig, men at det var dem tilladt at stille en søn eller karl, såfremt de ikke selv på grund af alderdom eller svagelighed kunne stille. Lønnen til en sådan karl blev fastsat til 18 rigsdaler årligt, uden afkortning, selv om han blev indkaldt. Det fremgår af ordinansens § 6, at kaptajnerne ikke matte fungere som stillingskommissionærer. Det kunne imidlertid ikke undgås, at de fristedes af den ekstraindtægt, som de herved kunne opna, hvilket i de følgende år førte tü utilfredshed hos bønderne og til en række klagesager. En lejet karls kontrakt med hans husbond gjaldt for 1 år ad gangen med tre måneders opsigelsesfrist. Ønskede karlen at skifte, skulle han have udstedt pas hos sin kaptajn, men han var ikke hermed løst fra soldatertjeneste, idet han var pligtig til at søge en ny husbond, som skulle stille en soldat. 1615-ordinansen indeholdt i det hele taget ingen bestemmelser om, hvor længe en soldat var tjenestepligtig. Først i 1620 udstedte kongen en forordning om, at såvel udskrevne soldater som lejede folk skulle »forløves« (gives afsked), når de havde tjent i 4 år. Baggrunden for denne bestemmelse skal søges i den voksende utilfreds hed blandt bønderne dels over at skulle undvære deres arbejdskraft i nogle tilfælde op til 5 måneder på den travleste tid af året, fordi soldaterne sattes til at arbejde for kongen i forbindelse med bygning af fæstningerne i København, Christiansstad og Christianopel samt andre store anlæg af veje og dæmninger rundt om i landet eller på kongens gårde. Dels steg også prisen på en karl, der skulle være soldat. Karlene var jo frit stillede, og soldaterlivet med de lange fravær fra hjemegnen var ikke velsete. De forlangte derfor langt mere i løn end de af kongen fastsatte 18 rigsdaler. Og det var bønderne, der måtte betale. Den voksende uro og fremadskridende forarmelse af bønderne, som var følgen af den pålagte værnepligt, og med udsigt til at flere og flere bønder opsagde deres gårde, uden at det var muligt at få nye til at overtage dem, foranledigede kongen til allerede i 1618 at beordre rigsrådet til at komme med forslag til ændringer i krigsordinansen. Rigsrådets forslag kendes ikke, men har antagelig haft træk af det forslag, som to år senere førte til en nyordning. Forinden beordrede kongen imidlertid i 1619 lensmændene til at gennemføre en mindelig ordning med bønderne i deres len, således at disse svarede en afgift, svarende til antallet af soldater, som lenet hidtil havde stillet, idet prisen på en soldat sattes til 36 daler årligt. Heller ikke dette initiativ kom der dog noget ud af, selv om bønderne over alt i landet gik med til at yde en aflønning, der gennemsnitlig svarede til det dobbelte af, hvad Kronens tab i landgilde m.v. var opgjort til i 1615. Der var imidlertid langt op til de 36 daler pr. soldat, og lensmændene måtte opgive. Der måtte et njd; initiativ til. Dette kom fra kongen i februar 1620 (Rockstroh I, p. 31 ff), hvor han foreslog rigsrådet, at alle bønder burde medinddrages i at bære bjrden til vedligeholdelse af fod-militsen. Han foreslog derfor, at dette burde ske i form af proviant til en styrke på 4000 mand. Hans egentlige tanke med forslaget var formentlig at få mulighed for at underholde en stående styrke, som han, nu hvor krigen i Tyskland var forestående, kunne anvende, som han ville uden at spørge rigsrådet. Dette var dog ganske klar over kongens hensigt, og allerede en uge efter modtagelsen af kongens proposition afleverede rådet et færdigt forslag til, hvorledes man i nødsfald (dvs. i tilfælde af en forsvarskrig) kunne opstille en styrke på 4000 mand, udtaget blandt bønderne og underholdt af disse. Forslaget gik ud på, at samtlige kronens og gejstlighedens bønder over hele riget skulle lægges i lægd, så at 9 bønder holdt en soldat, ialt 4000 mand. Disse soldater skulle udtages blandt de bedst egnede unge karle, som var i tjeneste hos en af de 9 bønder. Karlen skulle blive i tjeneste i tre år og nøjes med den løn, som almindeligt fastsattes af kongen for en karl. I de tre år skulle karlen møde til våbenøvelse på bestemte tider og sted under kaptajnens ledelse. Hvert 4. år skulle udtages nye karle. De 9 bønder i lægdet skulle i fællesskab udover den sædvanlige årsløn udrede 5 Mark kurant og 6 Sküling til et par sko, til krudt, bly og lunte. Såfremt kongen ønskede at bruge soldaterne i fredstid til arbejde, skulle han aflønne dem med 2^2 Mark om ugen, regnet fra den dag, han forlod sin husbond og indtil han var tilbage. Kongen skulle til gengæld bevare sin indkomst fra lenene og således i en given situation have råd til at hverve soldater. Selv om det jo ikke netop var det, kongen havde tænkt sig, blev dette forslag grundlag for de væsentligste ændringer, der indeholdtes i en ny krigsordinans af 12. april 1621. Sammenholdes den nye ordinans’ bestemmelser med 1615-ordinansen, ses det, at medens det, som omtalt, tidligere var karlene, der havde overtaget, så blev det nu bønderne, der bestemte. Og medens klagerne før var kommet fra bønderne, så blev det nu karlenes tur til at klage over nedsættelse af lønnen under indkaldelse, manglende forplejning osv. Ordinansen indeholdt en væsentlig bestemmelse om tjenestetiden, idet en soldat efter tre år under fanen ikke måtte indskrives igen. Herved kunne oparbejdes en reserve af uddannede soldater. En del af disse valgte ved nyordningens gennemførelse at fortsætte som hvervede, hvoraf mange kom til at udgøre en stor del af Kongens Regiment under krigen i Tyskland. Det er også værd at mærke sig, at det var tjenestekarle, og altså hverken bønder eller deres sønner, som kunne udskrives, og det var lensmændene og kommissionærerne, og ikke fogedeme, som fik pålagt at gennemføre udskrivningen.\nDen nationale hærs udvikling i perioden fra o. 1600 til o. 1620 er i sammenfatning historien om, hvorledes Chr. IV stræbte efter at opbygge et militært apparat, som han kunne bruge i sit påtænkte engagement i Tyskland, medens rigsrådet på samme tid søgte at få gennemført sådanne regler for hærens opstilling og organisation, at den primært kunne bruges til forsvar af riget.\nI en sidste bestræbelse for dette fremkom rigsrådet i 1624, umiddelbart inden kongen forlod landet for at drage i krig, med en forsvarsplan, der ville have resulteret i, at landet i løbet af et par år ville have kunnet stille o. 11.000 mand fodfolk, 1200 nationale lyttere og to hvervede kompagnier samt yderligere ville have muliggjort en hurtig opstilling af 10 kompagnier på ialt 1500 mand og 2V2 kompagni ryttere, ialt 250 mand. Dette forslag blev imidlertid ikke realiseret, fordi kongen, som nævnt, ønskede at blande sig i Kejserkrigen i Tyskland.\nKnud V. Jespersen: Rostj eneste taksation og adelsgods. Odense Universitetsforlag 1977 (Jespersen). Knud V. Jespersen: Rostjeneste, ridderhær og militær revolution 1525-1625. To militærhistoriske studier: - Fra krigerkaste til godsejeradel. - Fra ridderhær til kavalleri. Krigshistorisk Tidsskrift 2/1974 (Krigsh. T ) . K. C. Rockstroh: Den nationale hær I. Det Schønbergske Forlag, København 1909. H. E. Skaarup: Bornholms Militære Domiciler. Østre Landsdelskommando 1985. Soldaterlæsning, Chr. IV som Konge og Soldat. Krigsministeriet 1891.\nHistorie Militærhistorie Hæren Nationalitet Krigshistorie Årgang 1988 1988


Ålbæk: Sommerhusejere fortsætter støjkampen\nSommerhusejerne nord for Ålbæk går nu sammen i en fælles styrket indsats og skaber en ny sammenslutning for sommerhuse i området. Det sker som følge af vedtagelsen af anlægsloven for udbygningen af vejen Ålbæk- Skagen.\n-Vi har ikke noget imod og har egentlig aldrig haft det, at der laves 2+1 vej på det meste af strækningen. Vi anerkender selvfølgelig de ønsker, erhvervslivet har, men Staten og kommunen må også anerkende, at vi i rigtig mange år har haft, og har er et stigende støjproblem i et turistområde, som vi skal have noget gjort ved, siger Lars Lund, der er talsmand for sammenslutningen.\n- Det er problematisk, at der nu er godkendt en anlægslov, hvori der i selve loven gøres opmærksom på, at grænseværdierne for støj ud for sommerhusområdet overskrides, og at dette både af WHO og Miljøministeriet vil kunne medføre sundhedsskader. Derfor skal vi have undersøgt og i dialog om, hvilket beslutningsgrundlag politikerne egentlig har haft forud for deres beslutning, og hvad deres begrundelser for at tage de beslutninger, de nu har taget, har været. Dem kender vi ikke, påpeger Lars Lund.\n- Det er desværre en videreførelse af, at der ved udlægning til sommerhusområde ikke i lokalplanen efter loven blev indskrevet en bestemmelse om at grænseværdierne for støj også i fremtiden skal holde sig inden for 53dB, siger Lars Lund, der sammen med andre grupper i nu mere end 20 år har forsøgt at gøre noget ved de støjproblemer, der er ud for sommerhusene.\nDerfor har den fortsatte kamp mod støj og for bæredygtige løsninger ikke direkte noget med projektet at gøre, men en følge af, at man med udbygningen af havnen og flere lastbiler på vejene kan forvente yderligere støj for de mere end godt 300 personer, der holder ferie og forventer en vis ro, eller de der bor fast på strækningen lige efter Ålbæk.\n- Når man tilmed sætter farten op til 90 km/t og kun forsøger at løse halvdelen af strækningens problemer, og man gør det med en løsning, der ikke er forsvarlige overfor naturværdier og landskab, er vi nødsaget til at arbejde videre med de konstruktive og tilmed gratis løsninger, vi selv har, siger han.\nLars Lund tror, at hvis partnerne blot ville være med til at sætte sig sammen, så ville vi få løsninger, der tilgodeser alle.\n- Og vi kan stadig nå det, vis alle parter vil. I Hulsig har man efter 2+1 vejen og forøgelse af hastigheden mærket en markant - og for beboerne næsten ulidelig - forøgelse af støjen, og de erfaringer synes vi, at vi skal lære af, nu hvor vi er i gang med projektet, siger Lars Lund.\n- Vi vil arbejde for de mål, vi satte os for 20 år siden, der stadig handler om, at vi vil en konstruktiv dialog om løsninger. Primært ønsker vi på den korte strækning, der trods alt kun er 2.8 km, at få sat farten ned til 60km/t i sommerferieperioden, andre tilsvarende steder er den 40-50 km/t og at få lavet trafikdæmpning, som ikke i lighed med den fire meter høje støjmur, som sommerhusejerne ikke har ønsket, laves støjforanstaltninger, der er meget mere miljøvenlige for dyr og mennesker og ikke ødelægger det unikke landskabs karakter. Det vil handle om få sekunders forsinkelse i forhold til den oprindelige plan, men vil være et kæmpe løft til gavn området og for Ålbæks turisme frem for det der sker nu. Vi ønsker mere miljøvenlige løsninger, som for f.eks. kunne være en støjvold med beplantning og ikke en grim mur, hvor dyr ved forsøg på passage igen tvinges ud på vejen. Vi har inviteret kommunen til at være med til at finde gode og kreative løsninger på vores problem og håber også, det kan være en af vejene til en god løsning, der betyder at strækningen ikke bare skal være en strækning, der fremmer fremkommelighed, men også et attraktiv for Ålbæk og lokalturismen, utaler Lars Lund.


Gratis events hos Microsoft – must go to… – Microsoft Uddannelse\nGratis events hos Microsoft – must go to…\nMorten Ovesen 09/08/2017 0\nSå er vi tilbage efter en fantastisk ferie og vi er klar med en masse fede og gratis events. I kan tilmelde jer alle arrangementerne via links nedenfor og det bliver som altid super godt. Emnerne er bl.a. grafisk facilitering, STEM projekter i skolen - hvordan? og intro til Sway i de videregående uddannelser. Der vil selvfølgelig være en intro til de nye features i Office 365 - specielt med fokus på Teams for Education OG... mad og drikke og gode mennesker at netværke med!\nHold øje med bloggen for flere events i de kommende uger og så glæder vi os til at se jer alle sammen til konferencer, netværksmøder, træninger og workshops.\nListen over events er her:\n22. august – Microsoft Innovative Educator event hos Microsoft i Lyngby for grundskoler kl 17.00-21.00. Tilmelding er her og følg som altid med i agenda i vores fælles OneNote 😊\n23. august – Microsoft Innovative Educator event for ungdomsuddannelser og videregående uddannelser i Herning kl 10.00-15.00. Du kan tilmelde dig her… og se agenda her i OneNote\n(UDSKUDT ) 23. august – Microsoft Innovative Educator event i Billund for grundskoler kl 17.00-21.00.\nDen 19.9. og den 3.10. holder vi endnu en omgang dybdegående træning i Office i et uddannelsesperspektiv. Vi trænede sidste år 160 lærere og konsulenter og det var en kæmpe succes. Vi afholder de to gange fire timers træning hos Microsoft i Lyngby og begge dage er kl 17.00-21.00. Der vil være med og drikke og fokus på OneNote, Teams for Education, Sway og Forms. Tilmelding foregår lige her… Vær opmærksom på, at I skal tilmelde jer begge dage, workshop dag 1 og 2 😊\nSom en lille teaser, så holder vi sammen med UCC den fjerde konference om det 21. århundredes kompetencer den 29.11. Vi vender selvfølgelig tilbage via bloggen med meget mere om denne konference…\nTags 21st CLD grafisk facilitering Microsoft Teams STEM Sway UCC


afrikanske cichlider fakta\nCichlider ( udtales "syge-låg " ) er blandt de mest talrige og farverige typer af ferskvandsfisk i verden . Cichlider kan findes over hele kloden i Asien , Mellemøsten , Sydamerika og endda Nordamerika , men størstedelen af cichlid arter er hjemmehørende i Afrika\nAlene antallet af afrikanske cichlid arter kan gøre identifikationen svært , men de fleste har to ting til fælles træk , der adskiller dem fra andre ferskvandsfisk : en enkelt næsebor åbne , og en noncontinuous sidelinje ( den sanseorgan fisk brug at opdage vibrationer i vand ) .\nDe fleste af de afrikanske cichlider ( helst fra omkring 800 til 2100 skønnes arter, selv om det sande antal er ukendt ) , er fundet i tre søer i Østafrika : Lake Victoria , Lake Malawi og Tanganyika . Afrikanske cichlider kan også findes i floder og andre søer i tropiske og subtropiske Afrika .\nDe fleste afrikanske cichlider lever i søer og floder med langsomme vand , selvom nogle har tilpasset sig livet i hurtigere vand . Afhængigt af arten , kan cichlider bor på en bred vifte af dybder , fra meget lavt vand i floder til dybe , næsten deoxygenated , vand i Afrika store søer .\nDer er ingen enkelt fællesnævner i kosten af afrikansk cichlids . Selvom mange arter lever af ferskvand vegetation og alger , er mange andre arter kødædende , spise en kost af insekter og andre fisk .\nPå grund af de mange forskellige farver og kropsformer , sammen med deres lille størrelse , afrikanske cichlids er populære fisk til ferskvand akvarier .\nhvordan man laver en menneskelig DNA model med ler\nhvordan man kan hærde skaller til smykker\nLæs mere: ulemperne ved lodning


Det kan du få på Alanyas markeder i September • Alanya.Dk - Den store guide til Alanya\n13. september 2021 6. oktober 2021 Alanyadk\talanya markeder, Bazar, Bazar i alanya, frugter, markeder i alanya\nSeptember er en af de måneder af året, hvor flest frugter og grønsager kan fås friske.\nAlanyas bazarer (markeder) er det perfekte sted af finde frisk grønt direkte fra landmanden.\nVi har været en tur på marked, og lige nu er udvalget kæmpe stort!\nI september er f.eks okra og mange forskellige bønner der er på sæson, begge dele som tyrkerne laver mange forskellige gryderetter med. Det er også nu du kan få store lækre squash, som du f.eks kan lave denne veganske squashkage eller De tyrkisk kartoffel frikadeller, Mücver med.\nDet er på sæson i september:\nÆbler, pærer, granatæbler, tomater (mange varianter), røde og lyse vindruer, røde og gule kirsebær, cennet nari, jordbær, vandmelon, Galia melon, honningmelon, majs, mynte, rucola, agurker, squash, kartofler, ferskner, blommer, løg, okra, peberfrugter, chili, citroner, appelsiner, mandariner, gulerødder, persille, champions, skovsvampe, broccoli, blomkål, hvidkål, rødkål, figner, mandler, jordnødder, brombær, kaktusfigner, kiwier, avokado, dragefrugt, sharonfrugter, selleri, tranebær og bønner i alverdens udgaver.\nKaktus figner: Over sommeren blomstre kaktusserne på deres knopper. Knipperne er kendt som figner, og der skrifter over sæsonen farve fra grøn til rød. Når den er rød/orange så kan kaktusfigen spises. Kaktus fignerne er meget saftige og søde med store kerner indeni og på mange måder minder de om et stort stikkelsbær. Læs mere om kaktus figner her.\nCennet narı / Kudret narı: En speciel frugt med gul skal. Indeni er der små kerner. Bærerne er utrolig sød og klistret – hvis altså du undlader at spise kernen. Spiser du kernen bliver Cennet narı en bitter og grov oplevelse. Læs mere om frugten her.\nCitroner: stammer oprindeligt fra det nordlige Indien og har været dyrket i både Lilleasien (Tyrkiet) og Kina i adskillige tusinde år. Citroner kom til Europa igennem det sydlige Italien i det 2. århundrede e.Kr. under det antikke Rom. Til at starte med var citroner ikke særlig udbredte at dyrke. I september måned kan man få søde og sure citroner på Alanyas markedet og deres næsten selvlysende gule farve bevidner om, at de er utrolig friske på denne tid af året. Læs mere om citroner her.\nLæs også >> Oversigt: De 10 mest populære krydderier i tyrkisk madlavning\nOkra: Okra er grønne, kantede lange bælge, der spidser til i enderne. Du kan bage, dampe, sautere og grille okra. Skær dem i skiver og spis dem i supper eller omeletter. Okra hedder på tyrkisk Bamya.\nFriske jordnødder: Efteråret er sæson for friske jordnødder i Alanya. Jordnødder dyrkes i lokalt omkring Alanya, blandt andet i landsbyen Sapadere. De friske jordnødder er bløde og næsten smagløse. Jordnødderne koges eller bages i oven. Rå jordnødder kan give dårlig mave.\nAvokadoer fra Alanya: Snyd ikke dig selv for Alanya lækre avokadoer, som har en tynd skral og en skøn frisk smag. Produktion af avokado i Alanya området startede i 1990. Siden har det vokset sig kæmpe stort. I dag producerer Alanya området 70% af Tyrkiets samlet produktion af avokadoer. Der produceres 14 forskellige slags avokadoer, med en samlet vægt på 581 ton, som vokser på ca. 10.000 træer i Alanya. Der laves 8 forskellige retter mad med avokado i Alanya, blandt andet denne dip.\nVil du gerne besøge en Bazar i Alanya? Klik her for at se vores Alanya bykort over hvornår og hvor der er markeder i Alanya.\nLæs også: 5 gode råd til shopping på bazaren\n← Bykort over Alanyas markeder\n13. Internationale træ skulptur symposium\n31. oktober 2016 31. oktober 2018 Alanyadk\t0


Coola solcreme · Bredt udvalg af Coola solprodukter - hos Without.dk\nCoola solcreme er det californiske liv i en nøddeskal. En blanding af økologisk velvære, en udendørs, aktiv livsstil og så en opbakning til et lokalt og forskelligartet nærmiljø. Det forsøger de at dele med os gennem deres solprodukter. De fleste af os prøver løbende at spise og leve sundere, elske hinanden mere og være mere til stede når vi oplever. Coola solcreme ønsker at du nyder hvert enkelt øjeblik, og du kan føle dig overbevist om at Coola solprodukter beskytter og styrker huden på den bedst mulige måde.\nOm Coola solprodukter\nDeres miljøbevidste sammensætninger er udviklet ud fra en Farm to Face® loso , der sikrer, at de altid bruger de mest friske og mest potente naturlige og økologiske ingredienser. De indarbejder antioxidant-holdige Plant Protection® ingredienser i deres solcremer. Disse består af et udvalg af plantebaserede ingredienser, herunder alger og hindbærfrøolie, der naturligt hjælper med at øge deres produkters effektivitet. Dette gør det muligt for dem at bruge færre traditionelle og potentielt irriterende solbeskyttelsesingredienser.\nAf solprodukter kan blandt andet lige nævnes:\nCoola solcreme spray\nCoola BB Cream – farvet dagcreme\nCoola Solcreme – Global bevidsthed – miljøvenlig omtanke\nEt dedikeret team arbejder fra et inspirerende kontor i det sydlige Californien, hvor de kan være tro mod deres egen mission og livsstil. Coola solcreme føler sig forpligtede til at give tilbage på alle niveauer: hjælpe med til at understøtte en global bevidsthed om hudkræft og behandling rundt om i verden, beskyttelse af det globale miljø, samt ikke mindst en støtte og give opbakning til lokalsamfundet.\nDeres mål er at give dig bedre solprodukter, skabe et bedre samfund og bidrage til en bedre verden. Alt imens du kan udleve de mest strålende og naturlige sider af dig selv!


Københavnske taxier skal være klimavenlige\nKommentarer ▼Klimadebat.dk > Nyheder > Erhvervsliv > Københavnske taxier skal være klimavenlige\nNu er det ikke nok at give en god pris, hvis man skal vinde et taxi-udbud. Bilerne skal også leve op til særlige klima- og miljøkrav, fremgår det af et nyt million-udbud fra Miljøministeriet, Klima- og Energiministeriet, Dong Energy samt København, Frederiksberg og Gladsaxe Kommune.\n"Generelt er CO2-udledningen fra taxier i dag alt for høj. I modsætning til tidligere er en brændstoføkonomisk bil ikke længere ensbetydende med en lille bil med begrænset komfort. Fremover kræver vi, at en vognmand, som også vil køre for os, prioriterer biler i energiklasse B, partikelfiltre og miljøvenlig kørsel. Dermed skubber vi udviklingen i en positiv retning mod mere energieffektive biler og mindre CO2-udledning," siger klima- og energiminister Connie Hedegaard.\nSamarbejdsparterne i udbuddet er bevidste om, at der i taxibranchen er tradition for at køre i større biler. For at imødekomme branchen er udbuddet udformet på en sådan måde, at den vindende leverandør ikke fra starten skal stille med en helt ny vognpark, men i stedet forpligter sig til løbende at udskifte vognparken til mere miljø- og energieffektive modeller, forklarer udbyderne, som kører taxi for 31 millioner kroner årligt.\n8. september 2008, 14:16 0 Kommentarer · 1888 Fremvisninger ·\nDeltag aktivt i debatten om nyheden Københavnske taxier skal være klimavenlige:\nPlasticposer mere klimavenlige end lærredsposer 22-02-2011 09:12\nKlimavenlige aktier 2 08-07-2019 11:16\nKlimavenlige pensionister 9 08-03-2019 18:11\nKlimavenlige rejser 7 16-12-2009 06:18


Tre unge spillere indskrevet til Champions League | Nyheder\nTre unge spillere indskrevet til Champions League\nÆndringerne i januars transfervindue har tvunget Barca til at justere på den liste af spillere der er indskrevet til Champions League. Det betyder indskrivning af de ret ukendte Saverio, Akieme og Rej Manaj, alle fra B-holdet.\nI Champions League må man kun bruge de spillere der på forhånd er indskrevet till turneringen, men efter at Carles Aleñá, Jean-Clair Todibo og Moussa Wague har forladt Barca, har klubben mulighed for at erstatte dem med tre andre spillere.\nHar er valget faldet på Kike Saverio, Sergio Akieme og Rei Manaj, der alle spiller for Barca B, men ikke for alvor banker på til førsteholdet. Derfor er det ikke sandsynligt at de kommer i aktion i turneringen.\nAt listen suppleres op med spillere som for de fleste er ukendte viser, hvor smal en trup Quique Setién råder over. Kun 18 reelle førsteholdsspillere står til hans rådighed til den afgørende del af sæsonen, hvor Champions League står øverst på alles ønskeseddel.\nMedier: Champions League finalen spilles 27. juni


Efter frifindelse af Viborg-efterskolelærer: Nu vil folketingspolitikere kigge på loven | viborg-folkeblad.dk\n21-årige Sofie Larsen besluttede i sidste måned at stå frem med sin historie i Viborg Stifts Folkeblad. Nu har hendes beretning vakt genklang i Folketinget. Foto: Eskil Lyngsøe\nSagen om en efterskolelærer fra Viborg, som først blev dømt for seksuelle krænkelser af en 15-årig elev, og som siden blev pure frifundet, er nu nået ind på Christiansborgs gange. Retsordførere vil kigge på, om loven er god nok.\n08 maj 2021 kl. 08:06\nViborgegnen: Sagen om en tidligere elev på Hald Ege Efterskole, hvis lærer i landsretten blev frifundet for adskillige blufærdighedskrænkelser, har været flittigt beskrevet i folkebladet.\nPå det seneste er sagen også nået i flere landsdækkende mediers spalter, og nu har den sågar fået opmærksomhed i Folketinget.\nKort fortalt handler sagen om, at den dengang 15-årige efterskoleelev, Sofie Larsen, i skoleåret 2014/2015 blev forelsket i sin 40-årige lærer.\nLæreren skrev flere beskeder til hende med seksuelt indhold, han kommenterede flere gange hendes krop og påklædning, og på et tidspunkt mødtes de på lærerens opfordring i et rum på skolen efter sengetid, hvor læreren masserede eleven, som kun havde undertøj på.\nDa skoleåret sluttede, lagde han en besked i hendes mindebog, hvor han skrev, at han i sine drømme havde været i "alle hendes tre huller". Efter skoleårets slutning fik han hende desuden til at sende billeder af sig selv i undertøj, ligesom han også sendte hende et billede af sin stive penis.\nByretten idømte ham i juni tre måneders ubetinget fængsel for blufærdighedskrænkelse, men i marts frifandt landsretten ham, da den mente, at eleven havde givet læreren sit samtykke til beskederne, massagen og billederne.\nSiden besluttede Sofie Larsen at stå frem med sin historie i folkebladet. Her fortalte hun, at hun mente, at der måtte være noget galt med straffeloven, siden hendes tidligere lærer kunne gå fuldstændig ustraffet fra det, hun og byretten mente var seksuelle krænkelser.\nNu har hun også været fremme med både navn og billede i landsdækkende medier - først i Zetland og siden i Ekstra Bladet.\nSidstnævnte medie har i denne uge været i kontakt med flere af Folketingets retsordførere, og alle som én giver de udtryk for, at der nu skal kigges på lovgivningen på området.\nVenstre-medlem og formand for Folketingets retsudvalg, Morten Dahlin, siger til Ekstra Bladet, at han er foruroliget over landsrettens afgørelse i sagen.\n- Den her sag kunne godt tyde på, at der er et hul i lovgivningen, så det vil jeg nu tage op med retsudvalget og med justitsministeren for at finde ud af, om vi kan finde en bedre balance i lovgivningen, om der er nogle steder, vi skal stramme op, og om der er et decideret hul, vi skal have lukket, siger han til mediet.\nRetsordfører for Socialdemokratiet, Jeppe Bruus, er tilsyneladende helt på linje med sin blå kollega:\n- Når der er den relation, synes jeg ikke, det er gråzone-agtigt. Så er det for mig ret sort-hvidt, at det er bare et no-go. Og hvis det er sådan i dag, at loven er sådan, at man kan sidde og have en meget, meget intim relation, må vi jo kigge på, om loven er god nok, siger han ligeledes til Ekstra Bladet.\n- Det er jo helt åbenlyst, at en 15-årig ikke har et ansvar for en relation til en 40-årig lærer, siger socialdemokraten.\nDet er ikke kun på Christiansborg, at sagen om den lokale lærer og efterskoleelev har skabt røre.\nTidligere folketingsmedlem for Enhedslisten og nuværende generalsekretær for Red Barnet, Johanne Schmidt-Nielsen, har også reageret på sagen. Det har hun gjort med et langt opslag på sin Facebook-profil, hvor hun blandt andet skriver, at en 15-årig elev ikke bør kunne give sit samtykke til en seksuel relation til en voksen lærer, som det skete i sagen om Sofie Larsen.\n- I forvejen kæmper mange børn og unge, der udsættes for overgreb fra voksne, med en følelse af skyld og skam. De føler, at de burde have sagt fra. At det var deres ansvar. Det er det ikke. Det er altid den voksnes ansvar. Uanset hvad barnet gør eller ikke gør, skriver Johanne Schmidt-Nielsen blandt andet.\nGeneralsekretæren mener, at straffelovens såkaldte skolelærerparagraf, som forbyder sex og seksuel omgang mellem lærer og elev på under 18 år, også bør omfatte andre former for seksuelle krænkelser.\n- Vi er simpelthen nødt til at få en lov, der beskytter børn og unge bedre imod seksuelle overgreb fra voksne, skriver hun.\nVi er simpelthen nødt til at få en lov, der beskytter børn og unge bedre imod seksuelle overgreb fra voksne\nDommen i sex-krænkersag er endelig: Frifunden efterskolelære...\nLærer blev frifundet for sex-krænkelser - forstander undrer ...\nEkspert om krænkelsessag fra Viborg-egnen: - Det er altid de...\nLandsretten frifinder tidligere efterskolelærer for sex-kræn...


Udenlandsk medie forarget over dronningen: Ryger cigaretter med prinsessen i hånden\nNyheder Skrevet af Laura Nygaard | 04.08.15 | 16:10\n04.08.15 / 13:53\nHerhjemme er der ikke længere særlig mange, der løfter et øjenbryn, når dronning Margrethe hiver cigaretpakken frem fra håndtasken. Men i udlandet holder de den formanende finger i vejret.\nSåledes har britiske Daily Mail netop igen sat fokus på den danske regents rygevaner.\nIfølge mediet skulle Hendes Majestæt endda gå under navnet ‘The Ashtray Queen’ (askebæger-dronningen, red.) og blive kaldt en ‘fatal rollemodel’, skriver de i en artikel i kølvandet på den årlige fotografering af Kongefamilien, der fandt sted ved sommerresidenset Gråsten Slot i slutningen af sidste måned.\nLæs også: Se billederne: Smilende kongefamilie på Gråsten Slot\nHer blev der inden den officielle fotografering knipset et par billeder, hvor hele familien går i samlet flok, og her ser man monarken pulse afslappet på en cigaret, mens hun har otteårige prinsesse Isabella i hånden og fireårige prins Vincent gående lige foran sig.\nMen Daily Mail påpeger i denne sammenhæng, at det tilsyneladende ‘ikke vækker bekymring hos hendes søn kronprins Frederik eller svigerdatter kronprinsesse Mary, at hun ryger så tæt på sine børnebørn’.\nDet er ikke første gang, dronningen kritiseres af især udenlandske medier for sine rygevaner.\nI 2001 antydede en belgisk forsker i et anerkendt tidsskrift, at dronningens offentlig rygning kunne være en medvirkende årsag til den store rygelyst og dermed den høje dødelighed blandt danske kvinder.\nPå den baggrund spurgte et finsk tv-hold dronning Margrethe direkte, om hvad hun mente om den omtal. Til det svarede regenten:\n- Folk må da diskutere, hvad de ønsker at diskutere. Det vil jeg ikke blande mig i. Jeg tror, at de fleste danskere er af den opfattelse, at folk mere eller mindre skal have lov til at gøre, hvad de har lyst til.\nOgså kronprins Frederik er af og til set med en cigaret i hånden, men da han er god til at holde sin vane nogenlunde privat, er han ikke offer for den samme kritik, skriver Daily Mail.