Sygeplejersker er klar til at tage mere ansvar - PDF\nSygeplejersker er klar til at tage mere ansvar\nDownload "Sygeplejersker er klar til at tage mere ansvar"\n1 Plejehjemsbeboeres hverdagsliv i modelform Psykiatrisk sygepleje i nye rammer Danish Journal of Nursing nr juni årgang Montageværksted giver farlige patienter et bedre liv Udsyn Benhård pleje til amerikanske veteraner Kongres 2010 Sygeplejersker er klar til at tage mere ansvar Uligeløn skal væk krisetider eller ej Lønkommissionens længe ventede redegørelse viser, at kvinder får 22 pct. mindre i løn, og at det danske arbejdsmarked er stærkt kønsopdelt. Læs om redegørelsen og reaktionerne. Du får med dette nummer også et indstik med uddrag fra en ny antologi om lønforskellen mellem mænd og kvinder.\n2 2 Sygeplejersken 11/2010 Indhold Det kan du læse i dette nummer af Sygeplejersken: par ømme fødder Sygeplejerske Helle Rømer er en af de frivillige samaritter, som tager med Røde Kors ud og hjælper ved koncerter, sportsarrangementer og større begivenheder. I pinsen tog hun sig af ankelforvridninger og skrabede knæ hos deltagerne i Copenhagen Marathon. 12 Lønkommission: Kvinder er 22 pct. mindre værd Lønkommissionens længe ventede rapport blev offentliggjort fredag den 28. maj. 30 Værkstedet er nøglen til nyt liv for farlige patienter En gruppe retspsykiatriske patienter på Psykiatrisk Center Sct. Hans har selv været med til at skabe et montageværksted. Det har betydet, at antallet af konflikter med patienterne er faldet markant. Udsyn Benhård pleje til veteraner På Walter Reed Army Medical Center i Washington sidder de unge mænd side om side i genoptræningscentret. Nogle mangler et enkelt ben, andre både arme og ben. De er allerede veteraner fra krigene i Irak og Afghanistan. Men de skal presses, ikke trøstes, fortæller en sygeplejerske. Læs side 34 Kongres 2010 Fremtidens sygepleje ja til velfærd Faget, organisationen og nedskæringerne i den offentlige sektor var højt på dagsordenen i de fire dage i maj, hvor Dansk Sygeplejeråds øverste myndighed, Kongressen, mødtes blev udråbt til Fagets År, og det blev besluttet at sikre, at der skal være penge til fremtidige konflikter. Derudover vedtog kongressen, at formanden skal gå 18 pct. ned i løn. Læs side 18 forsidefoto: Søren svendsen\n3 indhold 3 Plejehjemsbeboeres hverdagsliv i modelform arkivfoto: simon klein-knudsen Seks forskningsartikler baseret på kvalitativ metode viser, at plejehjemsbeboere føler tryghed ved at bo på plejehjem. Alligevel er der nogle områder med behov for justering. Det viser en model, der illustrerer, hvordan man kan skabe de bedste betingelser for plejehjemsbeboernes hverdagsliv. De gamles fysiske begrænsninger kan ikke ændres, men det kan f.eks. ventetid på hjælp og manglende social kontakt med andre mennesker. Læs side Novellekonkurrence Vinderen af Sygeplejerskens novellekonkurrence er fundet. Læs Snot-ungens facadespil på side 46. Novellen har fagligt ironisk fokus på nogle af tidens tendenser, bl.a. lean, standarder og minuttyranni. 54 Psykiatrisk sygepleje i nye rammer Den Affektive Dagklinik i Gentofte tilbyder som den første af sin slags i Danmark et tværfagligt ambulant behandlingstilbud til patienter med en affektiv lidelse, hvor sygeplejersken har en helt central position. Heldigvis er det sådan, at vi mennesker i langt de fleste situationer handler spontant og rigtigt, men få kan nok sige sig fri for at have været i en situation som i ovenstående, hvor vi skulle have handlet anderledes. Læs 5 faglige minutter side 62 Denne bog er en gave til trængte sundhedsplejersker, som ser deres universalforebyggende arbejde truet af beskæring ind til de bare knogler. I hvert nummer 4 Eftertanker 6 Kort nyt 41 Dansk Sygeplejeråd mener 42 Debat 44 Fagtanker 44 Faglig information 44 Resuméer 53 Testen 58 Agenda 59 Anmeldelser 62 5 faglige minutter 63 Stillingsannoncer 70 Kurser/Møder/Meddelelser Læs Anmeldelserne side 59 Søg i artikelarkivet Find manuskriptvejledninger Skriv en kommentar til noget, du har læst i Sygeplejersken.\n4 4 Sygeplejersken 11/2010 eftertanker At ville noget på trods Montageværksted og Af Britta SøndergAArd, journalist Kongres 2010 og Lønkommissionens ligelønsrapport jeg henviser straks til de særdeles fyldige reportager og kommentarer i dette nummer af Sygeplejersken. Og med hensyn til næstformandsvalget, dette forårs tredje store DSR-begivenhed, da kan du lige netop nå at stemme, hvis du sender stemmesedlen med posten, så den er Kvæsthuset i hænde senest mandag morgen den 7. juni. Hvis du sms er din stemme eller stemmer via nettet, så gør det inden midnat søndag den 6. juni. Tak, siger jeg på hele organisationens vegne! I dette nummer af bladet bringer vi en reportage fra en klinik i USA, der har specialiseret sig i genoptræning af unge amerikanske mænd jeg ved ikke, om de ikke også tager sig af kvinder som er kommet særdeles lemlæstede hjem fra krigen i Irak og/eller Afghanistan. Det er grusom læsning om resultater fra en krigsskueplads, hvor også danske soldater optræder med liv og førlighed som indsats. Vi har flere gange i Sygeplejersken skrevet både fra Afghanistan og om den hjemlige behandling af krigsskadede soldater. Denne reportage har dog gjort et dybt indtryk på mig. Og jeg tøver ikke med at fastslå, at krigsromantik har ingen plads på bog- og filmhylderne derhjemme hos mig selv! Men jeg må bøje mig for menneskers utrættelige vilje til nogle gange at ville noget på trods læs selv. Retspsykiatri. Erfaringer fra Sct. Hans og Psykiatrisk Hospital i Risskov viser, at værkstedsarbejde og medindflydelse i dagligdagen begrænser vold og stofmisbrug blandt svært syge retspsykiatriske patienter. Giv de farligste psykiatriske patienter arbejde og medindflydelse, så falder antallet af provokationer og vold mod personale og medpatienter. I det hele taget får patienterne et bedre liv, og det bliver nemmere at holde stoffer ude af hospitalet. Det er den foreløbige konklusion, efter at patienter og personale sidste år oprettede et værksted på afdeling R4 Psykiatrisk Center Sct. Hans for 11 retspsykiatriske patienter, som skal udsluses i samfundet efter mange års psykiatrisk behandling på hospitalets lukkede afdeling. Hovedparten af patienterne har begået alvorlig personfarlig kriminalitet som f.eks. drab. Mens afdelingen i perioden fra april 2008 til april 2009 registrerede 26 hændelser som f.eks. aggression mod personalet, var antallet af aggressive hændelser halveret til 12 i samme periode året efter. Det viser en opgørelse af den såkaldte staff observation aggression scale (SOAS) foretaget af Region Hovedstadens Psykiatri. Henrik Boesen redaktionschef De norske sygeplejer Ligeløn blev anstødssten. Det lykkedes ikke den norske forligsmand at forlige parterne på sundhedsområdet, og derfor er der udbrudt strejke på norske sygehuse og i kommunerne fra slutningen af maj. Konflikten vil blive optrappet. Fredag den 28. maj gik de norske sygeplejersker i strejke over hele landet. Konflikten gælder både for kommuner og på sygehusområdet. På statens område er der opnået enighed mellem arbejdsgiverorganisationen Spekter og arbejdstagerorganisationen Unio, som Norsk Sykepleierforbund er medlem af. 940 ud af Unios medlemmer strejker på ni sygehuse over hele landet. I kommunerne strejker medlemmer af Unios medlemmer, og i alt omfatter den kommunale konflikt ansatte fra fire hovedorganisationer. Konflikten vil efter planerne blive optrappet. Det er især spørgsmålet om ligeløn, der har skilt parterne. Det skulle have været et historisk løft for ligelønnen, men det blev det ikke her. Løsningen i staten med en økonomisk ramme på 3,3 pct.\n5 kort nyt 5 motorcross giver farlige patienter et bedre liv Hvis farlige retspsykiatriske patienter får arbejde og medindflydelse, så falder antalet af provokationer og vold mod personale og medpatienter, viser erfaringen på Psykiatrisk Center Skt. Hans. Foto: søren svendsen De seneste to måneder har vi slet ikke haft nogen hændelser. Det, der gør udslaget, er, at patienterne oplever en meningsfuld hverdag, og at de selv synes, de har medbestemmelse. Det er vigtigt, at patienterne får medansvar i dagligdagen og selv er med til at sætte dagsordenen for de aktiviteter, der skal foregå, siger udviklingschef og sygeplejerske Lene Berring fra Psykiatrisk Center Sct. Hans. Motorcross en gang om ugen Overlæge Trine Arngrim fra Retspsykiatrisk Afdeling ved Psykiatrisk Hospital i Risskov mener også, at arbejde og medindflydelse i dagligdagen kan nedbringe antallet af voldelige episoder i psykiatrien og reducere patienternes stofmisbrug: Derfor vil vi meget gerne give patienterne mulighed for værkstedsaktiviteter og medindflydelse, men den snævre økonomiske ramme sætter grænser for, hvad der er muligt, siger Trine Arngrim. Hun fortæller, at retspsykiatrisk afdeling i Risskov har haft succes med at opbygge et motorcrossværksted sammen med patienterne. Her har 18 indlagte mulighed for at reparere motorcrossmaskiner og afprøve dem på en bane uden for hospitalet en gang om ugen. Vi har ikke målt resultaterne af projektet, men indtrykket er, at værkstedet har mindsket patienternes stofmisbrug. De stikker ikke af eller tager stoffer, fordi de gerne vil bevare deres mulighed for at bruge værkstedet, fortæller Trine Arngrim, som understreger, at værkstedet kræver ressourcer. Det optimale er at tilbyde patienterne beskæftigelse. Men at oprette et værksted er ikke så enkelt, som det lyder. Det kræver bevillinger til ansættelse af ekstra personale, for de dårligste patienter, som ikke kan bruge værkstedet, skal jo også behandles, siger Trine Arngrim. Gruppen af retspsykiatriske patienter er vokset markant de senere år, og i øjeblikket er der indlagt godt 460 retspsykiatriske patienter i Danmark. Læs også artiklen Værksted er nøglen til nyt liv for de farligste patienter side 30. sker i strejke lader sig ikke overføre til de kommunalt ansatte, fordi vi har flere lavtlønnede kvinder. Kvinderne i kommunerne ville dermed få et dårligere tilbud end kvinderne i staten, udtaler forhandlingslederen for Unios kommunalt ansatte medlemmer, Mimi Bjerkestrand, om årsagen til de sammenbrudte forhandlinger. På statens område siger Unios forhandlingsleder Arne Johannessen, at tilbuddet til de ansatte er tilpas godt til, at det ikke er værd at gå i strejke for at ændre. Totalrammen på 3,3 pct. i lønforbedring indebærer en ligelønsprofil, som giver kvinderne 200 mio. kr. mere end mændene. (sbk) Ved redaktionens slutning mandag den 31. maj kl strejkede de norske sygeplejersker fortsat. Læs mere på Kalorieforbrænding. Zumba-fitness er blevet et hit på Bornholms Hospital i et omfang, så hver tredje ansatte er hoppet på salsabølgen. Hver tirsdag eftermiddag svinger 200 af hospitalets 600 ansatte sig til latinamerikanske rytmer i det nærliggende gymnasies gymnastiksal. Zumba er kun ét af de mange initiaver i projekt Sundt Hospital, hvor man også kan deltage i spinning, løb, crossfit, slankehold, rygestop og til vinter også pardans. Det er helt overdrevent, så vilde folk er med det, og derfor har vi måttet oprette to hold, siger Ole Nisbeth, der er projektleder på Sundt Hospital. Alle faggrupper deltager på nær én, hvor det kniber med interessen. Vi mangler at få lægerne og overlægerne med, siger Ole Nisbeth, som dog glæder sig over, at både hospitalets direktør og vicedirektør danser med, og er gode rollemodeller for den sunde livsstil. Zumbaen holder sommerpause nu, fordi gymnasiet skal bruge salen til eksaminer, men holdene starter op igen efter ferien. Det er de ansatte tossede over, men der er ikke noget at gøre, når vi ikke har noget sted at være, siger Ole Nisbeth.\n6 6 Sygeplejersken 11/2010 kort nyt Firkløverprisen og Ildsjæleprisen blev uddelt på Dansk Sygeplejeråds Kongres i slutningen af maj. Børnestomisygeplejerske Sanne Djursfeldt fra Odense Universitetshospital (t.v.) modtog Firkløverprisen, og arbejdsmiljøsygeplejerske Julie Staun blev tildelt Ildsjæleprisen. Foto: søren svendsen To priser uddelt på kongressen To priser, Ildsjæleprisen og Firkløverprisen, blev uddelt på Dansk Sygeplejeråds netop overståede kongres. Ildsjæleprisen på kr., som blev uddelt for første gang, gik til arbejdsmiljøsygeplejerske Julie Staun for hendes arbejde med at uddanne, organisere og fremme arbejdsmiljøsygeplejersker i Danmark. Vi har brug for ildsjæle, der brænder for faget. Julie Staun har arbejdet utrætteligt for arbejdsmiljøsygeplejersker i både Danmark og hele Europa, og hun er en værdig modtager af prisen, sagde Dansk Sygeplejeråds formand Grete Christensen ved uddelingen. Og Julie Staun takkede og pointerede, at arbejdsmiljø er et område, der er vigtigt at vedblive med at arbejde for får en høj prioritet. Det er ubegribeligt, at man ikke investerer mere i forebyggelse og sundhedsfremme, sagde hun og fortalte, at hun gerne så flere arbejdsmiljøuddannede sygeplejersker i fremtiden. Firkløverprisen på kr. gik til sygeplejefaglig konsulent og landets eneste børnestomisygeplejerske, Sanne Djursfeldt, fra Børneafdelingen Teddy, H.C. Andersen Børnehospital, OUH. Sanne Djursfeldt behandler bl.a. børn med inkontinens og tarmlidelser og samler viden, ligesom hun rådgiver og sparrer med andre faggrupper. Modtageren af dette års pris arbejder for et område omgærdet af tabuer, men med stor betydning for både patienter og pårørende. Hun er en rollemodel for alle sygeplejersker og en værdig modtager, sagde Grete Christensen ved uddelingen. Sanne Djursfeldt håber på, at prisen kan være med til at forbedre hendes arbejde fremover. Jeg har et meget stort ønske om at få en kollega mere. Det er et omfattende arbejde med en stor patientgruppe, og der er brug for mere hjælp, sagde hun bl.a. i sin takketale. (mdk/hbo) Årets sygeplejerske. Sygeplejerske Heidi Nordahl Larsen, Dermatologisk afdeling, Bispebjerg Hospital, er lørdag den 29. maj tildelt Psoriasisforeningens pris som årets sygeplejerske. Psoriasisforeningen er en patientforening med medlemmer. Heidi Nordahl Larsen modtager prisen for sit arbejde med at udvikle den sygeplejerådgivning, som patienterne får, når de bliver ordineret biologisk behandling, og for sin medvirken i projekter om biologisk behandling til patienter med psoriasis. (sp)\n7 kort nyt 7 Jo flere sygeplejersker, jo færre dødsfald Af Evy ravn, fagredaktør Redder liv. Amerikanske sygeplejeforskere har netop påvist, at bedre sygeplejerskenormering på hospital både medfører en markant lavere patientdødelighed og mindre udbrændthed blandt sygeplejerskerne. Nye forskningsresultater fra Universitetet i Pennsylvania, USA, viser, at sygeplejerskerne i Californien har betydelig mere tid til deres patienter end deres kolleger i Pennsylvania og New Jersey. Gennemsnitlig har de én patient mindre. På kirurgiske og medicinske afdelinger to patienter mindre. Det betyder, at sygeplejerskerne i Californien i højere grad har styr på deres patienters tilstand, hvilket medfører en markant lavere dødelighed blandt patienterne. Sygehuse i Californien har også færre patientklager og en betydelig større arbejdsglæde blandt sygeplejerskerne. Minimumsbemanding i Californien I 2004 vedtog Californien som den første stat i USA en minimumsbemanding for sygeplejersker inden for forskellige kliniske områder. Lovgivningen foreskriver, hvor mange patienter hver sygeplejerske maksimalt kan drage omsorg for, når vedkommende er på arbejde. Bemandingen ligger betydeligt højere end praksis i andre amerikanske stater, der ikke har tilsvarende lovgivning. Forskningsprojektet er ledet af Linda Aiken, der er leder af Center for Health Outcomes and Policy Research, University of Pennsylvania School of Nursing. Forskerne har sammenlignet patientdødelighed og andre faktorer mellem Californien og to andre amerikanske stater, Pennsylvania og New Jersey. 468 liv sparet på to år Undersøgelsen er netop publiceret i det anerkendte og politisk indflydelsesrige tidsskrift Health Services Research. Den viser, at hvis New Jersey havde samme sygeplejerskenormering som Californien, ville patientdødeligheden være 14 pct. lavere, end tilfældet er, og i Pennsylvania 11 pct. lavere. I disse to stater kunne 468 liv have været reddet over en periode på to år alene blandt almindelige kirurgiske patienter, hvis de havde haft samme normering som i Californien, udtaler Linda Aiken i en pressemeddelelse. Malinda Markowitz, sygeplejerske og vicepræsident i den californiske sygeplejerskeorganisation The California Nurses Association, er glad for den nye undersøgelse. Den understøtter det, vi oplever i hverdagen, og det er dejligt at se, at vores store arbejde for at få en lovgivning vedrørende minimumsbemanding på vores sygehuse har givet positive resultater for såvel patienter som sygeplejersker, skriver hun på organisationens hjemmeside. Kilde: Aiken AL et al. Implications of the California Nurse Staffing Mandate for Other States. April Artiklen kan læses på > publications and research > Nurses & Nursing >Most recent journal articles KLEO SUNDHED: VIDEN TIL MERE Man kan godt stille spørgsmål ved, om det er at kere sig om dem at jagte dem rundt, som de føler, de bliver det. Bettina Post, formand for Dansk Socialrådgiverforening, om hjemvendte syge danske krigsveteraner, til Information, mandag den 31. maj 2010.\n8 8 Sygeplejersken 11/2010 kort nyt par ømme fødder Af Mille Dreyer-KrAMShøj, journalist Foto: Simon Klein-Knudsen Maratonhjælp. Sygeplejerske Helle Rømer er en af de frivillige samaritter, som tager med Røde Kors ud og hjælper ved koncerter, sportsarrangementer og større begivenheder. I pinsen tog hun sig af ankelforvridninger og skrabede knæ hos deltagerne i Copenhagen Marathon. Pinsesøndag formiddag moslede maratonløbere gennem Københavns gader til det årlige Copenhagen Marathon. Ved målstregen stod samaritterne fra Røde Kors parat til at klare småskrammer, ankelforvridninger, dehydreringer og andet, der måtte opstå, når de trænede og knap så trænede løbere kæmpede sig gennem 42,2 kilometers byløb på en noget varmetrykket dansk forsommerdag. Sygeplejerske Helle Rømer er en af dem, der har valgt at bruge søndagen på at reparere skadede knæ og fibersprængninger og sørge for, at løberne kommer helskindet gennem dagen. Til daglig arbejder hun på barselsgangen på Rigshospitalet, og selvom hun har været sygeplejerske i fem år, synes hun, hun lærer meget af at komme ud og opleve noget andet end det, hun ellers arbejder med. Jeg har ikke haft så meget med akut sygepleje at gøre, og det her er en sjov måde at lære det på, fortæller hun, mens en udmattet løber, der lige har forceret målstregen, falder sammen på asfalten ved siden af. Han er okay. Træt, men glad for at have gennemført. Et par samaritter giver ham noget vand og beder ham huske at slappe af de næste par timer. Løbere er til at snakke med Ved middagstid, hvor de første løbere begynder at komme i mål, har samaritterne haft omkring 10 løbere, som krævede lidt mere pleje end en venlig formaning og noget væske. Ingen er kommet alvorligt til skade. På hele dagen er der ca. 60 behandlinger, der kan klares ved Røde Korsteltet på Islands Brygge eller ude på de fem poster, hvor der også er placeret hjælpere på sidelinjen af løbet. Det er sjovt og meget anderledes at være med her i dag, fortæller Helle Rømer, som har arbejdet frivilligt for Røde Kors siden september sidste år. Hun har tidligere været med i Parken til fodboldkampe og koncerter, og dér er det et noget andet klientel. Folk er nemmere at tale med her, end når vi f.eks. plejer dem til fodboldkampe. Til kampene og koncerterne har de ofte drukket en hel del og har måske været i slagsmål, så det er en anden slags skader, vi ser der, siger hun. Backstage og begrænsninger Det er skægt at være samarit, selvom alkoholbølgerne til tider kan gå lidt for højt til koncerterne, kampene og de meget store firmajulefrokoster, som samaritterne også er til stede ved. Det er ret spændende at få lov til at komme med backstage, hvor man ellers ikke har adgang, og se, hvordan det hele foregår. Der er også en stor udfordring i, at der ikke lige er en læge to minutter væk, men at vi klarer det hele selv, fortæller hun. Det er dog ikke alle hendes kompetencer som sygeplejerske, hun kan bruge, når hun er ude med Røde Kors. Vi har nogle klare regler for, hvad vi må, når vi er samaritter, og det er ikke alt det, jeg kan, som jeg må bruge. Jeg betegnes Sygeplejerske Helle Rømer valgte at bruge søndagen på at reparere skadede knæ og fibersprængninger og sørge for, at løberne kom helskindet gennem dagen ved Copenhagen Marathon også stadig som elev, griner hun og peger på sin hvide Røde Kors T-shirt, hvor der på brystet er påtrykt elev. Hun skal deltage i fire weekendkurser og mangler stadig to og den afsluttende eksamen, før hun kan kalde sig teamsamarit. Vil gerne deltage selv Flere løbere begynder at ramme målområdet, og travlheden stiger blandt de ca. 20 samaritter, der står klar til at tage imod. Løberne kommer udmattede, men sejrsberusede i mål, og selv om de fleste lige må en tur ned og vende på asfalten af træthed, er der ikke nogen større skader. Helle Rømer har ikke selv løbet maraton, men vil gerne i fremtiden prøve det. Jeg har en drøm om at gennemføre løbet en dag. Men indtil videre er det her vist min måde at deltage på, griner hun. Om kort tid handler det om løbeskader igen. Sammen med de andre Røde Kors-samaritter står hun klar, når ca løber halvmaraton over Øresundsbroen ved Broløbet.\n9 kort nyt 9 Lige om lidt Væk med den klagende tone Af Tine Bendixen, journalist Vi tror måske, vi har ligestilling, fordi vi er så moderne og fremme i skoene, men når det kommer til stykket, har vi det ikke. Vi har holdningerne, men ikke realiteterne. En mand, der vil tage barsel, kan stadig risikere, at der ses skævt til ham. Mange arbejdspladser er ikke nået særlig langt, hvad det angår. De må omstille sig! Sådan siger Anne-Mette Rasmussen, tidligere pædagog og statsministerfrue, nu foredragsholder og danser. Ligestilling burde vi naturligvis have, siger hun, men hun er imod det, hun kalder tvangskvoter: For det er netop at diskriminere kvinderne i mine øjne. Hvis du er dygtig, skal du nok komme ind alle vegne. Dybest set er det bedst med en ligelig blanding af mænd og kvinder alle vegne i samfundet, men laver man tvangskvoter, så er det ikke ligestilling længere, vel? Der skal selvfølgelig ikke være forskel på mænds og kvinders løn for samme arbejde. Jeg kan slet ikke acceptere det. Lønforskelle må handle om kvalifikationer. Ikke om køn. Job, hvor man arbejder med mennesker, har været nedprioriteret i årevis. Det er, som om det fortidsagtigt skal hedde sig, at det er et kald. Og så skal man åbenbart ikke have penge for det. Det er oldnordisk! Pædagoger og lærere er med til at påvirke kommende generationer. Sygeplejersker står med et ansvar, der handler om liv og død. Det er ufatteligt, at man ikke kan prioritere det højere. Men kvinderne skal, i hvert fald i det offentlige, også blive bedre til at føre sig frem og sælge sig selv. Seriøst! Væk med den klagende tone, som ingen vil høre på, men få i stedet meldt ud, at de sådan set udfører det vigtigste arbejde for hele samfundet: arbejdet med mennesker. Hvad ville du gøre, hvis du var ligestillingsminister? Så ville jeg sørge for lige muligheder til alle. Både hvad angår løn og at kunne komme frem på banen, når det gælder bestyrelsesposter osv. Det skal handle om kvalifikationer ikke om hvorvidt du er mand eller kvinde. Føljeton om ligeløn Lønkommissionen var et resultat af strejken i 2008, og Lige om lidt er en føljeton, hvor fremtrædende danskere er med til at holde gang i debatten om ligestilling og ligeløn. Artiklerne bringes i Sygeplejersken og på i den periode, Lønkommissionen arbejder. Denne Lige om lidt er derfor den sidste i rækken. ArkivFoto: scanpix Arbejder du frivilligt? Har du også et skævt, sjovt eller anderledes frivilligt job, hvor du bruger dine kompetencer som sygeplejerske? Så vil vi gerne følge dig en dag på jobbet. Send en mail til journalist Mille Dreyer-Kramshøj, eller ring på: Sundhedstoget buldrer gennem Sverige i dagene fra den 17. til den 28. maj kørte et specielt sundhedstog gennem Sverige, Vårdtåget 2010, et initiativ fra den svenske sygeplejerskeorganisation Vårdförbundet, som gerne vil vise omverdenen de mangfoldige kompetencer, sygeplejersker har. På sin rute standsede toget 10 forskellige steder, og her blev Vårdförbundets medlemmer budt på taler, aktuelle seminarer, mad og underholdning. F.eks. kunne man gå ind i en af togets seks vogne og opleve at have tredimensionelle briller på. Første station var Eslöv, hvor 240 medlemmer fra hele Skåne kom rejsende for at opleve dagens program. Togets sidste stop var i Luleå. Vårdförbundets ledelse rejste med hele vejen, hvor de stod til rådighed for dem, der ville diskutere fagpolitik. (sbk) Foto: conchi ganzales\n10 10 Sygeplejersken 11/2010 kort nyt Nyt fra Dansk Sygeplejeråd ANSAT HOS PRAKTISERENDE LÆGE ELLER SPECIALLÆGE? Så får du mere feriegodtgørelse! Det sker med overenskomstfornyelsen pr. 1. maj Din særlige feriegodtgørelse stiger fra 1,5 % til 1,95 %. Fem anbefalinger til et bedre styret sundhedsvæsen Af Mads Krøll Christensen, journalist Ansatte og aktivitet. Landets store personaleorganisationer på sygehusområdet, som repræsenterer mere end sygehusansatte, har fem anbefalinger til bedre styr på sundhedsvæsenet. ArkivFoto: istock Intensivt grundkursus i kognitive behandlingsformer Velegnet i behandlingen af psykiske lidelser 3 x 5 dage. Start 27. september i Odense. Telefon Ifølge regeringen er der i 2009 hele flere ansatte på landets sygehuse, end der privat var i Men ifølge landets toneangivende personaleorganisationer på sygehusområdet: 13:47 Sundhedskartellet, Side 2 Foreningen af Speciallæger, Yngre Læger, FOA og Ann Sygeplejersken:Layout 1 25/05/10 HK/Kommunal er det langtfra hele historien om det danske sygehusvæsen de seneste otte år. I dag bidrager hver eneste medarbejder til at behandle langt flere patienter end tidligere. Aktiviteten er vokset med 50 pct. i forhold til for otte år siden, mens antallet af ansatte kun er vokset med 15 pct. Og alene sidste år steg aktiviteten med 10 pct. Det er en fremgang, som få private virksomheder kan prale af, siger Dansk Sygeplejeråds formand Grete Christensen, som også er formand for Sundhedskartellet. Ifølge personaleorganisationerne er der i dag kun 77 ansatte på sygehusene til at udføre det arbejde, som 100 medarbejdere udførte i Derfor er det ekstremt paradoksalt og uforståeligt, at personalet siden januar 2010 er blevet mødt med fyringer, forflyttelser og ansættelsesstop. Frem til april måned er op mod 500 medarbejdere fyret, og op mod stillinger er nedlagt, siger Grete Christensen. Den negative spiral er ikke stoppet. Og det på trods af, at efterspørgslen på behandling og pleje vil fortsætte med at stige de kommende år. Manglen på politisk mod og vilje til prioritering kan i sidste ende gå ud over kvaliteten og patientsikkerheden i sundhedsvæsenet og dermed undergrave indsatsen for et sundhedsvæsen i verdensklasse. Det er bl.a. på den baggrund, at personaleorganisationerne nu lancerer fem anbefalinger til at få bedre styr på sundhedsvæsenet: En ny optimal behandlingsgaranti med kort ventetid for alvorlige sygdomme og lidt længere for mindre alvorlige sygdomme. Det bidrager til fleksibilitet og effektivitet, og de mest syge behandles først. Der gennemføres nu og her timeout i de årlige produktivitetskrav fra regeringen. Intet produktivitetskrav til sygehusene i Realistiske forudsætninger for aktivitetsvækst og økonomi i aftalen mellem regeringen og Danske Regioner. Aftalen skal sikre større fleksibilitet og frihed til planlægning og styring af sygehusaktiviteten og -økonomien. Fokus på patientgrupper, der ikke er blevet prioriteret gennem en årrække, bl.a. inden for det medicinske og psykiatriske område. Folketinget bør i et bredt flerårigt politisk forlig sikre rammerne for udviklingen af fremtidens sundhedsvæsen til gavn for borgerne og patienterne. Læs mere på Dansk Sygeplejeråds hjemmeside under DSR > Sundhedspolitik > Nedskæringer i sundhedsvæsenet\n11 kort nyt 11 Sygeplejestuderende tvinges til lån 970 kr. Så meget skylder en studerende hver måned, hvis han eller hun ikke tager et lån til at supplere sin SU med. Tallene er fra en ny rapport fra UngdommensAnalyseEnhed (UAE), der tager udgangspunkt i de økonomiske forhold for studerende på mellemlange og lange videregående uddannelser. Det er trist, at vi tvinger de studerende til at låne penge, så de kan gennemføre deres uddannelse, siger Judit Kyed Jensen, formand for de Sygeplejestuderendes Landssammenslutning (SLS). 50 pct. af respondenterne fra de mellemlange videregående uddannelser er sygeplejestuderende, og det er Judit Kyed Jensen glad for: De skal have en stor tak for at være med til at synliggøre de studerendes virkelighed, siger hun. (mdk) Rapporten kan downloades fra SLS hjemmeside: > Læs SU-undersøgelsen Nu kan du søge penge til forskning Dansk Sygeplejeråds Sygeplejefaglige Forskningsfond åbner for ansøgninger om økonomisk støtte. På portalen kan du hente ansøgningsskema og vejledning. Du finder skemaet under temaet fag > sygeplejeforskning Fonden vil i 2011 støtte forskningsprojekter, der retter sig mod feltet Rehabiliterende sygepleje med fokus på at styrke patientens og pårørendes egne kræfter, deltagelse og mestring. Kommuner går fri arbejdsmarkedet rammes hårdt ArkivFoto: scanpix Formanden i Kraks Blå Bog De kendte. Dansk Sygeplejeråds formand, Grete Christensen, er blevet optaget i Kraks Blå Bog sammen med biografier over betydningsfulde danskere, der øver positiv indflydelse på samfundet. Bogen udkom 28. maj. Genopretning. Regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om en såkaldt genoprettelsesplan, hvor der skal spares i alt 24 mia. kr. i Aftalen betyder bl.a., at kommunerne friholdes for de annoncerede besparelser i 2012 og 2013 på 4 mia. kr. Sundhedsområdet løftes med 5 mia. kr. i Og der afsættes 5 mia. kr. til flere i uddannelse samt svage og udsatte grupper. Det er godt, at regeringen er kommet til den erkendelse, at besparelser i kommunerne skal væk. Men selvom der skal spares, er det også vigtigt, at regeringen ikke i sin iver kommer til at skære det væk, som vi skal basere vores samfund på efter krisen siger Grete Christensen, formand for Dansk Sygeplejeråd, i en kommentar til planen. Det er f.eks. uheldigt, at man laver store arbejdsmarkedsreformer som en halvering af dagpengeperioden over en nat. Den danske arbejdsmarkedsmodel er kendt som flexicurity-modellen, netop på grund af dens fleksibilitet, som bl.a. hænger sammen med den store grad af tryghed, der findes i det nuværende dagpengesystem, siger Grete Christensen og fortsætter: Besparelserne på de faglige kontingenter er et andet klassisk kortsigtet forslag. Roen og stabiliteten på det danske arbejdsmarked hænger nøje sammen med den opbakning, som stærke medlemsorganisationer er med til at skabe. Stærke medlemsorganisationer forudsætter høj medlemsopbakning, og derfor er det et forkert signal at skære i fradragsretten for de faglige kontingenter. (ss/hbo) Dansk Sygeplejeråds formand, Grete Christensen, er blevet optaget i Kraks Blå Bog Det er redaktionen bag bogen, som har kontaktet Grete Christensen for at høre, om hun ville optages i bogens spalter. At DSR s formand er i den blå bog, signalerer, at sygeplejersker har stor betydning i det danske samfund. Derfor takkede jeg ja, da jeg blev spurgt, om jeg ville optages, fortæller Grete Christensen. Ifølge Gads Forlag, der udgiver bogen, er betingelsen for optagelse, at man øver positiv indflydelse på det danske samfund. Det er bl.a. gennem overvågning af medier og gennem eksterne konsulenter centralt placeret i erhvervslivet, den offentlige sektor og på kulturområdet, at kandidaterne til optagelse findes. (mkc)\n12 12 Sygeplejersken 11/2010 ligeløn Der var stort fremmøde, da Lønkommissionen afleverede sin redegørelse om lønforholdene på det danske arbejdsmarked. Her stiller FTF s formand Bente Sorgenfrey spørgsmål til kommissionens formand, Michael Christiansen. Uligelønnen skal væk Skævhed. Politikerne må finde midler til at løse problemet med uligeløn, fastslår Dansk Sygeplejeråds og Sundhedskartellets formand, efter at Lønkommissionens redegørelse har påvist store lønforskelle mellem mænd og kvinder. Af Søren palsbo, journalist Foto: Søren Svendsen Lønkommissionens længe imødesete redegørelse bekræfter, at det danske arbejdsmarked er stærkt kønsopdelt. Kvinder arbejder mest med mennesker, mænd mest med teknik. Kvinder er i overtal i den offentlige sektor, mænd i den private. Men redegørelsen viser samtidig, at det moderne ligelønsproblem i høj grad er et spørgsmål om prisen på arbejdskraft i de kvindedominerede fag. Værdisætningen af store kvindegruppers arbejde heriblandt sygeplejerskernes kan samfundet ikke være bekendt. Hvis det havde været muligt at opnå ligeløn via forhandlingssystemet, havde vi gjort det for længst. Det siger Dansk Sygeplejeråds og Sundhedskartellets formand, Grete Christensen: Lønniveauet for offentligt ansatte kvindegrupper er et klart udtryk for, hvilken værdi man sætter på de fagområder, kvinder beskæftiger sig med. Vi taler om et samfund i verdensklasse på mange områder, men de fagfolk, som udfører velfærdsstatens kerneydelser, er dem, vi lønner dårligst. Det er tankevækkende! Lønkommissionen blev nedsat for at belyse lønforholdene i den offentlige sektor forud for overenskomstforhandlingerne Kan den danske aftalemodel bruges til at fjerne en lønforskel mellem mænd og kvinder på gennemsnitligt 22 pct. i den offentlige sektor? Grete Christensen: Nej, det er præcis det, der er problemet. Hvis det havde været muligt at opnå ligeløn via forhandlingssystemet, havde vi gjort det for længst. Vi foreslog en særlig kvindepulje i Det var der ingen, som syntes var særlig interessant, og det viser, at der er en del træghed internt i forhandlingssystemet. Derfor er det nødvendigt, at vi nu bruger dokumentationen fra Lønkommissionen til at slå fast, at der er brug for, at der gøres noget særligt og specielt for kvindegrupperne med mellemlange vi-\n13 ligeløn 13 Ny antologi om ligeløn I dette nummer af Sygeplejersken finder du et indstik om ligeløn. Indstikket er et kapitel fra en ny antologi Hvorfor har vi lønforskelle mellem kvinder og mænd? fra SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd. Antologien kan downloades i sin helhed på > Seneste udgivelser Efter Lønkommissionens pressemøde havde repræsentanter for 15 fagorganisationer arrangeret et velbesøgt pressemøde i Kvæsthuset. Her kommenterer Sundhedskartellets formand Grete Christensen dokumentationen af det stærkt kønsopdelte arbejdsmarked. Til venstre for hende formanden for BUPL Henning Pedersen. krisetider eller ej Hvis vi ikke gør noget, vil arbejdsmarkedet bare blive endnu mere skævt. Det ser jeg som en alvorlig advarsel. deregående uddannelser rettet mod den offentlige sektor. Gammel skade må rettes op Grete Christensen konstaterer, at lønfastsættelsen er en gammel skade, som formentlig er sket ved tjenestemandsreformen i En skade, som har udviklet sig mere og mere. Hvis vi ikke gør noget, vil arbejdsmarkedet bare blive endnu mere skævt. Det ser jeg som en alvorlig advarsel. Det kan ikke være rigtigt, at vi i et velfærdssamfund med velfærdsgoder til hele befolkningen lønner dem, som leverer disse velfærdsgoder, så dårligt. Vi skal tænke os om, så vi også i fremtiden kan rekruttere unge til et fag som sygeplejefaget. Det er ikke nok, at det er et fantastisk fag at være i. Der skal også være en anerkendelse på lønnen, siger hun og tilføjer: Riget fattes penge, men uanset krisetider så har vi fået konstateret, at vi har nogle store og urimelige lønforskelle. Derfor bliver man på den politiske bane nødt til at gøre noget for at fjerne disse lønforskelle. Politikerne må finde midler, så vi kan begynde at rette op på de skævheder, der er, og dermed gøre det mere attraktivt at tage mellemlange videregående uddannelser. Vi er fuldt ud klar over, at vi ikke løser hele problemet i Der skal nedfældes en langsigtet handleplan med hensyn til, hvordan vi kan løse den udfordring, som ligger foran os. Men vi skal i gang med at løse problemet med uligelønnen nu. Riget fattes penge, men uanset krisetider så har vi fået konstateret, at vi har nogle store og urimelige lønforskelle.\n14 14 Sygeplejersken 11/2010 ligeløn Lønkommission Det kønsopdelte arbejdsmarked er et fælles ansvar Værdisætning. Kvinder og mænd har lige løn for lige arbejde, men det kønsopdelte arbejdsmarked værdisætter kvinde- og mandsdominerede fag forskelligt. Det er et problem, som alle parter skal være med til at løse, sagde formanden for Lønkommissionen. Af Mille Dreyer-KrAMSHøj, journalist Foto: Søren Svendsen siders opgør med fordomme og myter om løn, køn og uddannelse, kaldte formand Michael Christiansen det, da Lønkommissionen fredag den 28. maj præsenterede sin redegørelse på et pressemøde i Skuespilhuset i København. Den omfangsrige rapport konkluderer bl.a., at lønforskellene mellem den offentlige og den private sektor ikke er markant stor, og at der ikke er uligeløn mellem mænd og kvinder inden for samme arbejdsområder. Men der er forskellig løn for forskelligt arbejde, og værdisætningen af mænd og kvinders arbejde er forskellig, sagde Lønkommissionens formand Michael Christiansen og uddybede: Der er en klar tendens til, at udendørs og teknisk arbejde aflønnes højere end omsorgsarbejde. Lille lønhop svækker lyst til mellemlang videreuddannelse Også de mellemlange videregående uddannelser (MVU) slæber lønmæssigt efter. Afstanden mellem lønindkomster for MVU ere og de korte videregående uddannelser ligger relativt tæt på hinanden. Det giver ikke det store incitament til at videreuddanne sig. Mønsteret er ens for mænd og kvinder, men der er typisk flere kvinder, der vælger en mellemlang uddannelse, fortalte Michael Christiansen. Det betyder, at der lønmæssigt kun er ca. 7 pct.s fortjeneste mellem de korte og de mellemlange videregående uddannelser, mens lønhoppet mellem de mellemlange og lange uddannelser er helt oppe på pct., viser rapporten. Lønkommissionens rapport konkluderer, at der fortsat er store problemer med det kønsopdelte arbejdsmarked. Vi er en del, der er blevet klogere, sagde Michael Christiansen og opfordrede arbejdsmarkedets parter såvel som politikerne til nu at starte arbejdet med at fortolke konsekvenserne af den nye analyse: Vi er alle sammen skyld i, at kvinder og Det danske arbejdsmarked er et ægteskab, hvor kvinden er den offentlige sektor, og manden er den private. Lønkommissionens formand, Michael Christiansen, fremlægger halvandet års udredningsarbejde på pressemøde den 28. maj. Michael Christiansen, formand for Lønkommissionen. mænd indtager bestemte roller på arbejdsmarkedet. Det danske arbejdsmarked er et ægteskab, hvor kvinden er den offentlige sektor, og manden er den private, sagde han og understregede, at alle parter skal tage aktivt del i og ansvar for, at problemerne løses. Arbejdsmarkedets parter kan ikke løse det hele alene. Der er også en initiativforpligtelse fra politikerne og staten. Alt skal ikke gøres i fællesskab, der skal også gribes i egen barm i stedet for andres, sagde han.\n15 ligeløn 15 Lav pris på kvindearbejde Af Søren palsbo, journalist Mandsdominerede faggrupper har 22 pct. højere løn i snit end kvindegrupper på samme uddannelsesniveau. Uligelønnen er størst for kvindegrupper med mellemlang videregående uddannelse. Det fremgår af redegørelsen fra Lønkommissionen. Mænd og mandsdominerede fag har en højere timeløn end kvinder og kvindedominerede fag. Det viser Lønkommissionens redegørelse, som kommissionens parter afleverede i enighed sidste fredag. I alt er der foretaget lønanalyser af 44 forskellige faggrupper. Alle mandsdominerede faggrupper har en højere løn end kvindegrupperne på samme uddannelsesniveau, og de lønmæssige skævheder er størst for kvindegrupper med mellemlange videregående uddannelser såsom sygeplejersker. Det danske arbejdsmarked er kendetegnet ved en betydelig kønsopdeling, fastslår Lønkommissionen. To ud af tre ansatte i den private sektor er mænd. I den offentlige sektor er næsten tre fjerdedele af de ansatte kvinder. Mænd er typisk ansat i fag, der handler om teknik, byggeri og økonomi, mens kvinder typisk er ansat inden for pleje og omsorg. Prisen på arbejdskraften i de kvindedominerede fag er fastsat lavere end i de mandsdominerede fag. For arbejdsmarkedet som helhed viser Lønkommissionens analyser, at forskellen mellem mænds og kvinders løn er ca. 18 pct. i mændenes favør. Inden for det offentlige er lønforskellen gennemsnitligt 22 pct. Den største forskel findes i regionerne, som er sygeplejerskernes største arbejdsgiverområde. Her er lønforskellen mellem mænd og kvinder næsten 39 pct. Vanskeligt at ændre lønrelationer Lønkommissionen er nået frem til, at der er mekanismer i forhandlingssystemet, som bevirker, at det er vanskeligt at ændre på lønrelationerne mellem faggrupper. Også selv om der er mulighed for at foretage en vis skævdeling til fordel for udvalgte grupper, som det bl.a. er sket til opbygning af kortuddannedes pensioner. Mange lønforbedringer er i øvrigt udmøntet som generelle, procentuelle lønstigninger til alle. Denne udmøntningsform virker også bevarende på faggruppernes indbyrdes lønrelationer. Problemerne omkring det kønsopdelte arbejdsmarked kan ikke reguleres via aftaler eller overenskomster, men skal løses i et bredere perspektiv, fastslår Lønkommissionen. Arbejdsmarkedsforsker Aftalemodellen kan ikke sikre ligeløn Lønkommissionens opgave Lønkommissionen blev nedsat af regeringen i efteråret 2008 med repræsentation af de offentlige arbejdsgivere inklusive Finansministeriet, lønmodtagernes hovedorganisationer og de store forhandlingsfællesskaber KTO og Sundhedskartellet. Desuden har en række enkeltpersoner været medlem af Lønkommissionen som eksperter på forskellige områder. Lønkommissionen blev nedsat som en direkte følge af de store arbejdskonflikter i forbindelse med overenskomstforhandlingerne Under den forhandlingspolitiske uenighed, som førte til konflikten, lå der en teknisk uenighed om, hvordan man opgør løn, og hvordan man sammenligner løn mellem faggrupper. Lønkommissionens redegørelse konstaterer, at arbejdet i kommissionen har ført til definition af nye lønbegreber og en langt større fælles forståelse af de problemstillinger, som kommissionen har beskæftiget sig med. shf/sbo Den danske aftalemodel får dumpekarakter i en ny rapport af professor og arbejdsmarkedsforsker ved Aalborg Universitet, Henning Jørgensen. Modellen kan ikke bruges til at sikre ligeløn. Tværtimod er den med til at fastholde de lønforskelle, som bl.a. rammer sygeplejersker hårdt, fastslår han i sin rapport. I 40 år har de kvindedominerede fagforbund løbet panden mod en mur, når de er gået efter at få penge til ligeløn. De kvindedominerede fagforbund har ikke fået hjælp fra systemet. Tværtimod. Systemet sikrer, at de én gang etablerede lønrelationer bliver bibeholdt i det store hele. Så det er helt forkert at tro på, at den danske aftalemodel i den offentlige sektor kan sikre ligeløn. Det kan den slet ikke. Derfor må systemet laves om, siger Henning Jørgensen. Han beskriver i rapporten, hvordan tjenestemandsloven fra 1969 bl.a. gav sygeplejerskerne en markant lavere lønindplacering end sammenlignelige grupper i det offentlige. Det efterlod sygeplejerskerne med et løngab på 18 pct., som i dag 40 år senere er nogenlunde det samme og dermed har vist sig umuligt at indhente via forhandlingssystemet. Solidarisk skakmat Systemet er indrettet sådan, at hver gang en fagforening eller gruppe skal have nogle forbedringer, så skal det tages fra den samlede lønsum, som er bestemt af arbejdsgiverne, og de mandsdominerede fagforbund vil ikke være med til at lave en sådan omfordeling. Det betyder, at man holder hinanden i skak. Og derved bliver de nuværende lønforskelle ved med at eksistere, forklarer Henning Jørgensen. Hele rapporten findes på og en pixiversion er sendt til alle Dansk Sygeplejeråds tillidsrepræsentanter.\n16 16 Sygeplejersken 11/2010 ligeløn Ulrik Frederiksen, næstformnand i Dansk Socialrådgiverforening (t.v.), Kirsten Nissen, formand for Socialpædagogernes Landsforbund, Henning Pedersen, formand for BUBL og Grete Christensen, formand for Sundhedskartellet på et fælles pressemøde på baggrund af Lønkommissionens redegørelse. Nu må Christiansborg vedkende sig medansvar Af Søren palsbo, journalist Foto: Søren Svendsen Det danske samfund har et ligelønsproblem som følge af et stærkt kønsopdelt arbejdsmarked. Argumentationen står langt stærkere nu, fordi det er en enig Lønkommission, som dokumenterer uligelønnen. Det fastslog Sundhedskartellets og Dansk Sygeplejeråds formand Grete Christensen, da 15 fagorganisationer havde indbudt til fælles pressemøde i kølvandet på Lønkommissionens pressemøde om det store analysearbejde, der nu er afsluttet. Er timingen ikke den dårligst tænkelige? blev Grete Christensen spurgt ved Når mænd bliver fædre, stiger deres indkomst i forhold til mænd uden børn. En ny undersøgelse fra SFI - Det Nationale Forskningscenter for Velfærd viser, at mænd, der får børn, i gennemsnit får en timeløn, som er 4 pct. højere end mænd, der ikke får børn. Når en mand får børn, vil han ofte påtage sig forsørgerrollen, mens kvinden tager det meste barsel og sørger for de huslige pligter. Derfor er det i høj grad op til manden at tjene pengene, og det betyder, at fædrene orienterer sig mere mod at gøre karriere, og så pressemødet. Sundhedskartellets formand svarede: Det er nu, vi har fået Lønkommissionens redegørelse. Og uanset finanskrise så er dette problem så alvorligt, at vi må tage fat på at løse det. Repræsentanterne for Sundhedskartellet, socialrådgiverne, socialpædagogerne og BUPL peger på, at der må forventes at være fire overenskomstforhandlinger frem mod år 2020, hvor der er mulighed for at lukke en større og større del af løngabet mellem kvindedominerede faggrupper og mandedominerede faggrupper. Det er Mødre taber, fædre tjener nødvendigt at tilføre ekstra midler til dette formål ud over den almindelige ramme for lønforhandlingerne. Som Grete Christensen udtrykte det på pressemødet: Christiansborg kan ikke læne sig tilbage og sige, at det må forhandlingssystemets parter selv løse. Hvis værdisætningen af store kvindegruppers arbejde skal løftes i forhold til mandsdominerede faggrupper, så har det 100 års udsigter. Det kan samfundet ikke være bekendt. stiger deres indkomst, siger Mette Deding, forskningsleder på SFI. Det præcis modsatte gør sig gældende for kvinder, viser undersøgelsen fra SFI. Den slår fast, at mødre i gennemsnit får en timeløn, der er 5 pct. lavere end kvinder, der ikke har børn. Det svarer til, at en kvindelig sygeplejerske med børn får ca kr. mindre om måneden end en sygeplejerske uden børn. Mette Deding: Mødre taber på lønkontoen på lang sigt. Og det er med til at fastholde de traditionelle kønsroller, og det øger uligelønnen på arbejdsmarkedet.\n17 ligeløn 17 Hvad skal vi gøre ved uligelønnen? Værdisætningen af mænd og kvinders arbejde er meget ulige, og der er en tendens til, at teknisk arbejde lønnes højere end omsorgsarbejde. Det har Lønkommissionen dokumenteret. Formand for Sundhedskartellet og Dansk Sygeplejeråd Grete Christensen opfordrer politikerne til at finde midler, så uligelønnen kan blive fjernet. Sygeplejersken har spurgt fire ordførere, hvad de mener, der skal gøres. Af Mille Dreyer-KrAMSHøj og Søren palsbo, journalister Ligestillingsordfører Julie Rademacher, Socialdemokraterne: Ligestillingsordfører Simon Emil Ammitzbøll, Liberal Alliance: Ligestillingsordfører Pernille Vigsø Bagge, Socialistisk Folkeparti: Ligestillingsordfører Ellen Nørby Trane, Venstre: Det er ikke ny viden, at vi har et Jeg er meget enig i, at vi har uli- Det må være en sag for arbejds- Vi kan ikke bare vende ryggen til, stærkt kønsopdelt arbejdsmar- geløn i Danmark, og jeg mener, vi markedets parter. Generelt får og derfor har vi lavet forslag i SF ked. Vi har med den ny ligestil- skal fortsætte kampen for ligeløn. man lige løn for lige arbejde i Dan- til, hvad vi kan gøre. Vi vil bl.a. lingsredegørelse sat fokus på ud- Men i øjeblikket er tiden desværre mark en mandlig sygeplejerske sætte en lønpulje af til offentligt dannelsesvalget. Det er ikke nok ikke til at dele store poser penge og en kvindelig sygeplejerske får ansatte på deltid, så de vil gå op at sætte fokus på lønstrukturerne, ud. Dét, vi skal gøre, er at ændre lige løn. Helt grundlæggende sy- på fuld tid. Det betyder, at dem, det er også nødvendigt at se på, på de strukturer, der er på det nes jeg ikke, at det er en opgave der er på fuld tid i dag, får en løn- at det kønsopdelte arbejdsmar- kønsopdelte arbejdsmarked. Vi for os på Christiansborg at gå ind bonus, og dem, der går fra deltid ked er med til at reproducere me- vil gerne lave kampagner for at få og bestemme, hvordan lønforhol- til fuld tid, får en højere løn. Vi vil get store lønforskelle. Derfor er flere mænd i kvindejob og om- dene er mellem forskellige fag- også kæmpe for, at der bl.a. på det vigtigt at tage fat i det kønsop- vendt, men vi vil også gerne ind grupper. Det må være en sag sygeplejeuddannelsen og sosu- delte uddannelsesvalg. Det er i og bryde de strukturer, der er i mellem arbejdsgiver og arbejds- uddannelsen afsættes puljer til hvert fald et sted, vi mener, der samfundet, så man sikrer en tager. Jeg forstår sagtens, at fag- uddannelserne for hver stude- politisk skal sættes ind. Og så er bedre balance mellem familie- og organisationerne kæmper for at rende, de får ind af det underre- der nogle historisk bestemte for- arbejdsliv og f.eks. indfører øre- få dette forhold bragt i en anden præsenterede køn. Al erfaring vi- hold, som kræver, at parterne i mærket barsel til både mænd og balance. Vi vil gerne være med til ser, at når der er en overrepræ- forhandlingssystemet er indstillet kvinder. Det bliver en lang og sej en større omprioritering og bl.a. sentation af kvinder i et erhverv, på at bryde med de kønsbestem- kamp, men det er ikke noget, vi sørge for, at der er flere penge til så sker der en udfladning af ac- te lønforskelle. Vi har ikke forvent- har tænkt os at se stiltiende til, og sundhedssektoren, men det er celerationen i lønstigningerne. ning om at finde ekstra milliarder vi vil gerne være med til at rykke nok så langt, vi kan strække os. Derfor tror jeg, det har en stor og kan konstatere, at det har op- på de ting og ændre de nuvæ- betydning, at der er en lige andel positionen heller ikke. rende strukturer. af mænd og kvinder i job, hvor lønnen skal hæves.\n18 18 Sygeplejersken 11/2010 fremtidens sygepleje forenet i fællesskab kongres 2010 kongres 2010 kongres 2010 kongres 2010 kongre Læs mere om kongressen på Dansk Sygeplejeråds hjemmeside, hvor der bl.a. ligger videoklip med interview og taler. Klik ind på Kongresreportagen er skrevet af: Søren Palsbo, Mille Dreyer-Kramshøj, Sara Holt Fischer, Mads Krøll Christensen og Sigurd Nissen-Petersen Foto: Søren Svendsen Dansk Sygeplejeråds øverste myndighed, Kongressen, mødtes fra den 17. til den 20. maj i København. Højt på dagsordenen i de fire dage, kongressen varede, var faget, organisationen og nedskæringerne i den offentlige sektor. Undervejs blev der vedtaget en lang række forslag, som sætter retningen for Dansk Sygeplejeråd de kommende år bl.a. er 2011 udråbt til Fagets År. Det er også besluttet, at der skal laves en helt ny forskningsstrategi, at formandshonoraret skal sættes ned, og at Garantifonden skal fremtidssikres. Og så skal Dansk Sygeplejeråd arbejde for bedre introduktionsforløb til de nyuddannede sygeplejersker. Læs mere om, hvad kongressen diskuterede og besluttede på de følgende sider. Fremtidens sygepleje\n19 fremtidens sygepleje forenet i fællesskab 19 s 2010 kongres 2010 kongres 2010 kongres 2010 kongres 2010 ja tak til velfærd\n20 20 Sygeplejersken 11/2010 fremtidens sygepleje forenet i fællesskab kongres 2010 kongres 2010 kongres 2010 kongres 2010 kongre Fællesskab. Dansk Sygeplejeråd opfordrede på Kongres 2010 politikerne og sundhedsvæsenets arbejdsgivere til - sammen med de ansattes faglige organisationer - at finde nye løsninger for fremtidens sundhedsvæsen. Stå sammen om et stærkt Opfordringen til at stå sammen var hovedbudskabet fra Dansk Sygeplejeråds formand, Grete Christensen, da hun mandag eftermiddag holdt sin tale som indledning til Dansk Sygeplejeråds ordinære kongres. Som politikere, arbejdsgivere og faglige organisationer har vi naturligvis forskellige interesser. Men der er også meget, der binder os sammen. Vi har alle en vision om et stærkt, offentligt sundhedsvæsen med gode rammer for patienter og medarbejdere. Det er på tide, vi står sammen om den vision. Dansk Sygeplejeråds formand fortalte, at hun overalt i landet møder en vilje til at udvikle sygeplejen. Det gavner patienterne hver eneste dag, sagde formanden og tilføjede, at sygeplejerskerne er parate til at tage et endnu større ansvar, så funktionerne og kompetencerne matcher de behov, patienterne har i dag og om 10 år. Det ansvar kan vi kun løfte i fællesskab med arbejdsgiverne og politikerne. I har et ansvar for, at vores efter- og videreuddannelse matcher patienternes behov, sagde Grete Christensen. Aktiviteter overstiger ansatte Formanden henviste til nye tal, som viser, at halvdelen af sygeplejerskerne har behov for mere efteruddannelse for at varetage deres nuværende funktioner, og at hver tredje har behov for videreuddannelse


Kart over hoteller i L'Eliana, Spanien\nBilligt L'Eliana hotel vejkort, Spanien\nBenyt vores interaktive kort for at finde L'Eliana hoteller i et område. Du kan vælge at se dine resultater med billige hoteller som enten L'Eliana kort eller satellitbillede. Kontakt os, hvis nogle af de billige hoteller ikke er korrekt placeret, men hold også for øje, at kortet ikke nødvendigvis viser den nøjagtige fysiske placering af visse L'Eliana hoteller. Du kan også søge efter tilgængelige billige hoteller i L'Eliana, checke priser, se billeder og bestille online med laveste prisgaranti.\nTilbage til listen med billige hoteller L'Eliana. Benyt nedenstående interaktive kort over billige L'Eliana hoteller for at se mulighederne for budgetindlogering i et område og bestille et L'Eliana hotel. Du kan forstørre eller formindske kortet og benytte listen i højre side (eller klikke på kortets nåle) for at få yderligere oplysninger om hvert hotel. Kan du ikke finde det, du søger? Se vores kort over L'Eliana hostels for at gøre en god handel med L'Eliana indlogering.


Installation af tagvinduer i et privat hus • Alt om reparationer. Professionelle tip\nTakvinduer installeres normalt af tagdækkere, der dækker taget i samme fase. Disse er fagfolk, der har den korrekte installationsplan for tagvinduer, alle de nødvendige materialer og værktøjer. Installation består i den korrekte placering af rammen i vinduesåbningen, installation af isolering, dampgennemtrængelig krave og installation af rammen. Sådanne vinduesstrukturer kan imidlertid også installeres i et færdigt tag..\nHvor meget koster det at installere ovenlys?\nDe installeres normalt, når taget er afsluttet. Installation skal have tillid til af tagdækkere eller et firma, der er certificeret af vinduesproducenten. Installationsprisen afhænger af typen og standarden på produkter og tilbehør. De endelige omkostninger er også påvirket af graden af vinduesåbningers kompleksitet..\nPå grund af omkostningerne beslutter nogle investorer at lave forsamlingen selv. Men de professionelle og deres tjenester er pengene værd. Desuden skal investoren fra dem få en garanti for de installerede vinduesstrukturer. Derfor er det værd at kende alle nuancer af installationen for at installere dem selv eller være i stand til at inspicere installationsteamet.\nInstallation i et færdigt tag\nHvornår er det bedste tidspunkt at outsource dit installationsarbejde? Typisk udføres denne type arbejde på tidspunktet for dækning af taghældningen, men det er også muligt at installere vinduesstrukturer i det færdige tag. Når det installeres med taget, forenkles arbejdet, og risikoen for lækager eller beskadigelse af taget reduceres..\nI tilfælde af eksisterende tagdækning skal vinduet demonteres, inden installationen påbegyndes. Hvis taget er dækket af fliser, bør der ikke være problemer med at fjerne dem inden installation. På den anden side er installation i stål helvedesild en lettere mulighed, men inden taget er helt dækket..\nStørrelsen på vinduesstrukturen skal justeres, så den svarer til bjælkeafstanden, selvom producenterne leverer produkter, der matcher standardafstanden for bjælkerne. Den nemmeste måde er at installere produkter, hvis bredde er ca. 5 cm mindre end bjælkernes stigning..\nNår vinduets bredde er betydeligt mindre end bjælkernes stigning, udføres installation på skinner boltet til tagkonstruktionen. Hvis strukturen er bredere end afstanden mellem bjælkerne, skal den installeres som erstatning, det vil sige vandrette bjælker, der er placeret 30-50 cm fra under- og øvre kanter. I tilfælde af denne installationsmetode er det nødvendigt at skære et fragment af bjælkerne ud.\nDIY-installation af tagvinduer trin for trin instruktioner\nDet første trin i installationen er forberedelsen af åbningen, som består i at skære tagfolien, eventuelt skære et fragment af bjælkerne ud, installere udskiftninger eller skrue på lamellerne. Derefter installeres ovenlysrammen. Først skal monteringsbeslagene skrues ind i de tilsvarende punkter på rammen. Derefter placeres en ramme i åbningen, monteringshjørnerne skrues fast på kassen eller bjælkerne. Det anbefales ikke at skrue alle hjørnerne på én gang, så rammen er jævn. For at kontrollere, om de samme lodrette og vandrette mellemrum mellem rammen og rammen er overalt, bør rammen installeres i rammen. Hvis hullerne er korrekte, skrues rammen på, og rammen skilles ad.\nDet næste trin er varme- og fugtisolering. Materialer fra producenten bruges ofte. De er ideel til størrelsen på vinduesstrukturen. Derefter installeres en tagrender over vinduet, som yderligere beskytter den mod fugt. På dette tidspunkt skal der monteres en tætningsflange (dampgennemtrængelig), som skal vælges korrekt for typen af tagmateriale og produktets størrelse. Installationsvejledningen skal angive de krævede afstande mellem taget og vinduet. Det er meget vigtigt, at disse afstande holdes nøjagtigt, så tætningen effektivt kan dræne vand ud af vinduesområdet. Afslutningsarbejder inkluderer at skrue hætten af og toppen af flangen, lægge vinduetaget og installere rammen.\nDen elektriske øjeblikkelige vandvarmer på vandhane er en speciel type vandvarmere, som er den


adidas-gazelle Herre Hvid - Forum Logopedyczne\nadidas-gazelle Herre Hvid\nautor: sdgdfgggg » 14 sty 2019, o 05:57\nAlle tre par fra modellen adidas Sko kommer med colorways inspireret af rejsen, at fodboldfans i Manchester og London gør at se deres hold. Gazelle Super leveres i ruskind og nubuck øvre gjort i to inverterede Blå og Pink colorways (rød på fanen hæl), der referere billetter London Underground. Indoor Super kommer i en hvid og gul farve ordningen siges at repræsentere farverne på Manchesters over jorden transport. Den Indoor Super er konstrueret ud af ruskind, læder og nylon al samtidig være placeret på toppen af en gummi mellemsål. Silver læder på fanen hælen og tre striber giver skoen en dejlig fed endnu subtile pop.\nDe tre-sko kollektion adidas Sko 2019 fokuserer ikke på de faktiske hold af byerne, men den måde, som mange af deres fans kommer til kampene, refererer de offentlige transit billetter og kort, der bruges til at rejse på tværs af byen til deres holds udhulede grunde. Beginning med Gazelle Super, pakken indeholder to colorways af den let modificeret Gazelle inspireret af farverne på Londons Underground billet i omvendt pink og blå kombinationer, hver med røde detaljer og mørke gummi såler. repræsenterer transit op nord over jorden, er Manchester repræsenteret med en hvid og gul udgave af Indoor Super. en mindre set arkivering indendørs fodbold sko, er den indendørs Super afsluttet med en gummi sål og metalliske sølv accenter i en præmie læder, ruskind, og nylon konstruktion.\nDen adidas-gazelle Superstar. Den Stan Smith. Ikke det Gazelle tur til at få den skåret ud behandlingen. Siges at være en kvinders frigørelse, her er et godt kig på den let tilgængelige Adidas Gazelle Cutout. Kommer i en hvid læder, designet af skoen er det kommet med dobbelt-lag udskæringer, der giver skoen en geometrisk og artsy motiv. åbningen også fungere som super perforering hits, hvilket betyder, at din føler ikke vil mangle noget åndbarhed. Yderligere funktioner omfatter det prægede branding på tungen samt under fanen hælen.\nUp næste for adidas adidas-gazelle Herre Hvid Gazelle er denne helt nye gengivelse, der har modellens øverste draperet i en ren Legend Ink colorway. Som nævnt ovenfor, adidas Gazelle leveres med en Legend blæk øvre konstrueret ud af en dejlig blød ruskind. Den ruskind derefter parret op med hits af læder findes på de tre Striber og hæl gjort i en fed energi Blå colorway. Rengøring tingene lidt op, er det Hvide placeret på den eneste enhed og Guld Gazelle branding på panelerne. Trefoil branding på tungen og hæl og et par af tonale snørebånd fuldføre look.\nRe: adidas-gazelle Herre Hvid\nautor: watchout » 6 cze 2019, o 09:28


Dagens overblik: Socialdemokratiet »fatter ikke«, hvorfor sundhedsministeren ikke vil følge en opfordring fra detailbranchen om at tvinge butikker til at skjule tobaksvarer fra kunderne. Alle borgere skal i fremtiden kunne finde alle deres offentlige data ét sted, mener regeringen. Og så vil transportministeren have en offentlig debat om sommertid. Hele dit overblik her.\nSocialdemokratiets sundhedsordfører, Flemming Møller Mortensen, langer hårdt ud efter regeringens ambitionsniveau, når det kommer til at nedbringe unges tobaksforbrug. Men Socialdemokratiet bliver selv kritiseret for ikke at erklære sig klar til at hæve cigaretpriserne. Her ses Flemming Møller Mortensen sammen med ældreordfører Astrid Krag (S) og partiformand Mette Frederiksen (S) under præsentationen af Socialdemokratiets sundhedsudspil den 12. oktober 2018. Fold sammen\nTirsdag d. 23. oktober 2018, kl. 08.40\nSikke et regnvejr. Vi håber, du har tørre fødder og ellers kan lune dig ved dagens politiske overflyvning.\nI denne uge er det igen tid for den årlige Knæk Cancer-indsamling, og måske af den grund bugner medierne i dag med historier om tobak.\nLad os starte hos DR Nyheder, der kan fortælle, at både Salling Group, Coop og De Samvirkende Købmænd – tre af detailhandlens tungeste aktører, med andre ord – nu i fællesskab opfordrer regeringen og Folketinget til ved lov at tvinge alle forretninger, der sælger tobak, til at skjule tobakken for kunderne.\n»Vi opfordrer klart Folketinget til at lave en simpel lovgivning, som påbyder butikkerne at gemme tobakken enten nede under disken eller bag et skab, så den ikke er synlig i butikken,« siger John Wagner, administrerende direktør i De Samvirkende Købmænd, og uddyber:\n»Det skal omfatte alle butikker, store som små, det er mest fair. På den måde medvirker vi til, at vi får en røgfri generation i 2030.«\nSundhedsminister Ellen Trane Nørby (V) kalder det »en rigtig god idé at skjule tobakken«, men erklærer sig samtidig ikke parat til at lovgive.\n»Jeg synes sådan set også, at det er rart, at vi nogle gange ser en detailhandel, der tager ansvar i stedet for bare at kalde på politisk handling,« siger hun til DR.\nMen ministerens svar er for dårligt, siger Socialdemokratiets sundhedsordfører, Flemming Møller Mortensen, til dagbladet Børsen, som også skriver om opfordringen fra detailhandlen i dagens avis.\n»Jeg fatter ikke, hvorfor ministeren ikke lytter til detailhandelen. Der er nogen, der går foran, men alle siger, at af konkurrencemæssige hensyn, men også af hensyn til den samlede effekt, bliver man nødt til at lave en samlet regulering. Jeg fatter simpelthen ikke den tonedøvhed, ministeren lægger for dagen,« siger han til avisen.\nMen Flemming Møller Mortensen har selv et forklaringsproblem.\nI hvert fald hvis man spørger sundhedsredaktør Lars Igum Rasmussen fra dagbladet Politiken, der i dag har skrevet en analyse om, at Socialdemokratiet »puster sig op i kampen mod særligt unges tobaksrøg«, samtidig med at partiet ikke er klar til at hæve cigaretpriserne.\n»Partiet forbigår det ene strukturelle tiltag, der ifølge fagfolk mest effektivt sikrer en bedre folkesundhed og øget lighed – højere cigaretpriser, så færre vil ryge og dermed udvikle rygerelaterede sygdomme og dø for tidligt,« skriver sundhedsredaktøren, der mener, at årsagen er socialdemokratisk »vælgerfrygt«.\n»Derfor havde det ærlige svar, når nu ungdomsrygning og lighed er så vigtigt for Socialdemokratiet, været at sige højt, at Mette Frederiksen ikke tør røre ved tobakspriserne af frygt for at miste vælgere til Dansk Folkeparti, der har understreget, at DF ikke ønsker højere tobakspriser.«\nVi har ikke kunnet finde analysen online, men du finder den på side 2 i den trykte Politiken.\nNye regnestykker, nye stridigheder\nVi griber Berlingske og en historie om regeringens finanslovudspil.\nArbejderbevægelsens Erhvervsråd har nemlig regnet på udspillet og nået til det resultat, at det ført ud i livet vil betyde 11.000 færre offentligt ansatte.\nAnalysen tager udgangspunkt i regeringens målsætning om en samlet realvækst i det offentlige forbrug på 0,4 procent, mens den demografiske udvikling tilsiger en vækst på 0,7 procent. Fastholdes regeringens målsætning, når analysen på baggrund af nye tal fra Finansministeriet frem til faldet på de 11.000 offentligt ansatte i 2025 sammenlignet med 2019.\n»Vi står over for en ekstrem stram serviceudvikling, og dette bliver tydeligt illustreret ved, at der bliver færre offentligt ansatte til at betjene de danske borgere. Man får det til at se ud, som om der er penge nok til velfærden, men det er der ikke,« siger Lars Andersen, direktør for Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, til avisen.\nIkke overraskende får analysen Socialdemokratiet til at anklage regeringen for at udhule velfærden, mens Venstres finansordfører, Jacob Jensen, omvendt mener, at der er tale om en »regnearksøvelse« og en »absurd diskussion«.\nMig og min data\nNu vi har fat i Berlingske, kan vi lige få med, at innovationsminister Sophie Løhde (V) og økonomiminister Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA) i dag præsenterer regeringens digitaliseringsstrategi »Digital service i verdensklasse«.\nI den forbindelse offentliggør regeringen også sine planer for, at alle borgere fremover skal kunne logge sig ind på en hjemmeside, »Mit overblik«, og på ét og samme sted se samtlige data, der er registreret om dem i det offentlige, finde oplysninger om verserende sager, ydelser og meget mere.\nIfølge Sophie Løhde har de offentlige myndigheder nemlig »enorme mængder af oplysninger om os«. De oplysninger skal borgerne lettere have adgang til, eftersom ingen privatpersoner ifølge ministeren i dag har et overblik over deres egne registreringer.\nMen betyder det ikke bare, at alle myndigheder om nogle år vil kunne se alt eller forlange at se alt? spørger Berlingske ministeren.\n»Nej, det er kun borgerne selv, der skal have adgang. Det er på ingen måde en adgang til, at myndigheder uden samtykke kan dele data. I dag er det systemet, der har magten, og det skal vi vende på hovedet. Det er ikke sådan, at den praktiserende læge skal kunne se, hvad der foregår nede på jobcentret, eller at sygehuset kan snuse rundt i socialforvaltningen,« siger Sophie Løhde.\nRegeringen ønsker offentlig debat om sommertid\nUnder det meste af dagens morgenpostskrivning har det været enten tusmørke eller kulsort udenfor. De lyse nætter er efterhånden langt væk, og i weekenden stiller vi uret en time tilbage og går over til normal- eller vintertid.\nI år er sommertid og vintertid tilmed blevet et europapolitisk spørgsmål, for EU-Kommissionen har foreslået at afskaffe det halvårlige timeskift og bedt medlemslandene finde ud af, hvilken tid de så ønsker. Det er et følsomt spørgsmål, og nu ønsker regeringen anført af transportminister Ole Birk Olesen (LA) »en grundig og god offentlig debat om sagen«, før regeringen vil tage stilling til sagen.\nDet skriver Jyllands-Posten, der har talt med ministeren.\n»Der er ingen politiske principper eller ideologier, der tilsiger, at man går ind for sommertid eller normaltid. Vi har heller ikke kunnet finde noget entydigt fagligt belæg for nogle af synspunkterne, når vi har kigget på litteraturen. Når hverken principper eller faktuel viden tilsiger det ene eller andet, så er vi nødt til at snakke med samfundet,« siger Ole Birk Olesen til avisen.\nDagens Britta-læsning ...\n... finder du i Politiken, der har begået en historie om den svindelmistænkte, nu tidligere embedsmand i Socialstyrelsen, der formodes at have overført 111 millioner tilskudskroner til sig selv. Avisen har bl.a. talt med en Britta Nielsens tidligere kollegaer, der fortæller, at Britta Nielsen som regel var den, der tog imod, når Rigsrevisionen kom på kontrolbesøg. Her et lille uddrag:\n»»Det er faktisk paradoksalt. Normalt skriver Rigsrevisionen nogle måneder i forvejen, at de vil tage stikprøvekontrol på de og de puljer. Og så har man så noget tid, og så peger chefen på en, som skal servicere dem, og har Rigsrevisionen nogen spørgsmål, skal pågældende være til rådighed og svare på dem«.\nKollegaen understreger, at det at møde Rigsrevisionen bestemt ikke var et ønskejob.\n»Vi andre stod ikke ligefrem i kø for at få den opgave. Det er sådan en lidt øv-opgave. Men der har Britta jo så været smart ved at melde sig til det, for der var måske noget, de ikke skulle se««.\n1. Et bredt flertal i Folketinget er åbne over for at give Finanstilsynet mulighed for at give højere lønninger til medarbejderne. Det skriver Berlingske. De højere lønninger skal bl.a. sikre, at Finanstilsynet bedre kan holde på nøglemedarbejdere.\n2. Som noget nyt er de Radikale begyndt at hente vælgere hen over midten. Det skriver Altinget.dk på baggrund af en analyse, som statskundskabsprofessor Kasper Møller Hansen fra Københavns Universitet har foretaget.\n3. Socialdemokratiets udlændingeordfører, Mattias Tesfaye, vil nu »bringe« en idé om, at udrejsecentret Kærshovedgård ved Bording i Midtjylland fremover kun bør huse afviste asylansøgere og ikke også udvisningsdømte kriminelle og udlændinge på tålt ophold, »videre« til udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg. Det siger han til dagbladet B.T.\nVi har ikke kunnet finde artiklen online, men den kan læses på side 6 i printavisen.\nFolketinget afholder i dag et hav af samråd.\n10.30: Erhvervsminister Rasmus Jarlov (K) skal i samråd om Danske Bank hvidvasksagen i Folketingets Erhvervs-, Vækst- og Eksportudvalg.\n13.00: Innovationsminister Sophie Løhde og økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll-Bille præsenterer regeringens digitaliseringsstrategi »Digital service i verdensklasse« på et pressemøde i Finansministeriet.\n13.00: Udenrigsudvalget har kaldt miljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen (V) og udenrigsminister Anders Samuelsen (LA) i samråd om antibiotikarester i fødevarer og om sikkerheds- og sundhedsforholdene for medarbejdere i Vietnam, der leverer produkter til det danske marked.\n14.00: Udlændinge- og integrationsminister Inger Støjberg (V) og undervisningsminister Merete Riisager (LA) er kaldt i samråd om fordelingsprincipperne for gymnasiet.\n14.00: Folketingets Sundheds- og Ældreudvalg har kaldt ældreminister Thyra Frank (LA) i samråd om vold mod ansatte i ældreplejen.\n16.00: Uddannelses- og forskningsminister Tommy Ahlers (V) er kaldt i samråd om konsekvenser af justeringerne af de engelsksprogede uddannelser.\nRegeringens hjertebarn skaber kun få job: »Der er grund til at undre sig og være kritisk«


dit første møde med justin - Disney land - Movellas\n18. Disney land\ndu vågner før Justin og beslutter dig for at overraske ham med morgen mad på sengen. du tager hurtigt noget tøj på (en grå sweater hvor der står SWAG på og en hvid bluse inden under og nogle hullede bukser i lyseblå og hvide sokker på) du lister ned i køkkenet og laver noget lækkert Amerikansk morgenmad og tager det med op på Justins natbord. du ligger dig under hans dyne og holder om ham "du skal op min skat jeg har lavet Amerikansk morgen mad til dig" siger du til ham og kysser ham blidt på hans dejlige læber "godmorgen prinsesse" siger Justin og sætter sig op i sengen "godmorgen har du sovet godt ?" siger du "når jeg sover med dig sover jeg altid godt" siger han du smiler lidt. du tager bakken med mad og stiller den over jer "Mmm Amerikansk morgenmad" siger Justin "kan du gribe med munden?" siger du og tager en vindrue op af en skål "om jeg kan ? jeg er mester i at gribe ting med min mund" siger Justin og åbner munden. du kaster den og Justin griber den med munden "se hvad jeg sagde" siger Justin i hygger jer rigtig (2 timer senere i er færdig med at spise og i er i Disney land nu og alle er kommet du har for resten brune bamse støvler på). dig og Miley går bagerst og hygger jer i holder i hinandens arme (sådan som man gør når en brud går op af gulvet med sin far) "hey hun er min kærste må jeg godt låne hende nu ?" siger Justin "næh hun er min nu" siger Miley og hiver dig helt ind til sig, Justin trækker dig hen til sig og holder dig i hånden "HAHA! jeg fik hende hun er min nu!" siger Justin og griner Miley rækker tunge af Justin og smiler lumsk. Justin og dig går lidt foran og pludselig hopper Miley op på Justins ryg "hyp lille hest" siger miley "Miley du vejer et ton" siger Justin og sætter hende ned imens han griner "skal vi ik prøve den der henne der snore rundt" siger Alfredo " den ser mega klam ud" siger du "ja det er derfor den skal prøves :P" siger liltwist "kom vi skal være de første i køen!! siger Niall jer alle sammen løber der hen og i er de første i køen så i kommer ind efter 5 min. dig og Miley sider sammen i sider aller forst bag jer sider Justin og Alfredo og bag dem sider Niall og liltwist. den begynder og den er mega vild og i begynder alle at grine mega meget og skrige den går bare mega hurtigt. i bliver færdig med den og i prøver mange andre ting. Justin ser et pariser hjul og trækker dig med der hen "HVOR SKAL I HEN" råber Miley "VI SKAL LIGE NOGET BARE GÅ I FORVEJEN VI KOMMER OMME LIDT" råber Justin tilbage. i sætter jer i den og den kører rundt Justin tager en masse billeder af jer i den og ligger dem på instagram og nogle på twitter Justin kysser dig og du kysser igen og før i ser jer om så er turen færdig. i kan se de andre med det sammen og løber hen til dem de står i kø og venter på at kan prøve sådan en underlig blæksprutte. det begynder at blive aften og i bliver enige om at i vil spise på macdonalds og det bliver Justin slf mega glad for. i kommer ind på macdonalds og i er så heldige at der ik er nogen kun jer. i for spist og dig og Justin tager hjem til Justin og i hygger jer med din yndlings film "the notebook" dig og Justin falder i søvn på sofaen. fortsættelse følger....


S�nket af tyskerne - Medrivende bog fort�ller historien om de danske krigssejlere - Politiken.dk\nAnnonce B�ger 20. jul. 2012 KL. 15.02\nMedrivende bog fort�ller historien om de danske krigssejlere\nfarligt. Handelsskibe i konvoj p� Atlanterhavet under Anden Verdenskrig. Omkostningerne for s�folkene var store.\n'Sænket af tyskerne' skildrer danske sejleres indsats mod nazismen.\nS�nket af tyskerne\nGyldendal, 464 sider, 349,95 kroner\nDanske krigssejlere i 2. Verdenskrig\nMaskinmester Andreasen var en af de danske s�folk, der efter Danmarks bes�ttelse 9. april 1940 gik i allieret tjeneste. I 1941, p� vej med forsyninger fra Canada til England, blev hans skib torpederet af en tysk ub�d.\nSkibet gik midtover, men Andreasen slap ud med sin ruh�rede terrier Terry. De holdt sig til et flydende k�leskab, blev samlet op af et norsk skib, og knap var de blevet overf�rt til en britisk destroyer, f�r 'nordmanden' sprang i luften - �det var et ammunitionsskib, og der var ingen overlevende herfra at samle op�.Krigssejlads Maskinmesteren kom p� hospitalet i Hull, blev k�rt ned af en bil i Newcastle, igen indlagt p� hospital - og gift med en sygeplejerske. Han fortsatte krigssejladsen og deltog i invasionen i Normandiet juni 1944. Efter krigen fik han tuberkulose og blev maskinarbejder p� B&W, men en fast ven blev alkoholen. Den dulmede mareridt, hvor han genoplevede �halve skibe, br�ndende mennesker osv.�.\nL�S OGS�Fremragende, vigtigt v�rk giver m�le til ofrene fra Leningrad\nDer ligger meget i det understatede �osv.�, og s�dan - med maskinmester Andreasens beretning og Tintinhunden Terry - starter Sven Arvid Birkelands bog om danske s�folk under Anden Verdenskrig. Dem var der ca. 6.500 af, ca. 2.500 omkom, andre d�de i 50-60-�rs alderen af krigseftervirkninger, men Birkeland fik i tide indkredset og interviewet 44 seje overlevere i alderen 81-90 �r samt 24 koner og 44 b�rn. K�mpe tab\n'S�nket af tyskerne' forts�tter Birkelands b�ger om danske krigs- og efterkrigssk�bner og danske soldater i krig p� Balkan, i Irak og Afghanistan.\nOgs� krigssejlernes beretninger skildrer den kendte krig fra uventede vinkler, og det hele er indlagt i en oplysende ramme om 'transportkrigens' m�nstre. Tabene var monstr�se: 1939-41 s�nkede tyske og italienske ub�de 1.124 skibe. En del af de danske s�folk, der tilf�ldigt l� i allieret havn, blev 'tvunget til at g� frivilligt med', som det hed p� tidens slang. Andre blev is�r pga. vores overgivelse 9. april mist�nkeliggjort og udsat for forh�r, f�ngsel og fangelejr. Men mange meldte sig bevidst for at bek�mpe nazismen og medvirkede til at etablere Det Danske R�d i London, uden at g�re st�rre v�sen af deres n�sten naturstridige mod. De sejlede bare. Gennem krigssejlernes kikkerter\nDet store stof er opdelt tematisk og kronologisk. Man h�rer b�de om fiskere, f�r�ske og gr�nlandske sejlere, og danskere er med i hele 'the War Theatre' fra de britiske kystkonvojer til Middelhavet, Afrika, Caribien og Stillehavet. Hovedsagen er Slaget om Atlanten og den 'uindskr�nkede ub�dskrig'. Her genm�der man dramaet fra Wolfgang Petersens uafrystelige film 'Das Boot' (1981), men nu set gennem krigssejlernes kikkerter. Den mindst kendte konvojrute gik via det nordlige ishav til Murmansk og Arkhangelsk i Nordrusland. Det var ogs� den farligste, fordi skibene sejlede skiftevis i vinterb�lgm�rke og i sommermidnatssol eksponeret for tyske fly fra norske baser, og man kan kun overleve f� minutter i det iskolde vand. Alligevel har bogen nogle fandenivoldske beretninger fra Molotovsk, hvor losning og bevogtning varetages af livskraftige unge piger, s� s�folkene l�rer russisk p� hovedpuden og i havnens bombesikre cementr�r.\nOg hvis vi slap tilbage til USA, fort�ller maskinmester Waldemar Lund, �fik vi en check p� 200 dollar underskrevet af Stalin�. Enorme omkostninger\nOmkostningerne er ufattelige. Hvis man ikke bliver suget med ned, n�r et skib synker p� tre minutter, pulveriseret i en eksplosion, kogt i maskinrummet eller mejet ned af tyske ub�des maskingev�rer, og hvis man overlever 18 dage p� �bent hav, s� er der angsten. Ogs� angsten for familien derhjemme. Mange ser kammerater br�nde i olie eller blive agterudsejlet, for skibene m� ikke standse og samle overlevende op (det �ger risikoen for torpederinger og kollisioner i konvojen), og det hele bidrager til f�lgesygdomme efter krigen. Krigssejlersyndromet\nDet virker useri�st og ugener�st, at Sven Arvid Birkeland ikke vedg�r sin g�ld til s�fartshistorikeren Chr. Tortzens grundl�ggende studier i handelsfl�dens krigsindsats. Hvad han selv kan som l�ge i Rehabiliteringscenteret for Torturofre er at f� folk til at tale frit og n�rme sig smertepunkterne, og han tegner fint 'krigssejlersyndomet' af fysiske og psykiske lidelser som en parallel til 'kz-syndromet'. S�rlig udbredt - ved siden af alkoholisering - er klaustrofobien. Mange t�r kun sove med �ben d�r eller som �K-sygeplejersken med tilnavnet 'Kanonpigen Sussi' med v�ben i sengen, hvad der ikke hindrede hylende mareridt. Metoden er den 'oral history', som bl.a. amerikaneren Studs Terkel har opdyrket i interviewb�ger. Det giver en del gentagelser, men ogs� en st�rk sproglig autenticitet.\nR�rende bog: Krigssejleren Anders k�mpede for sin gud og hustru\n22. okt 13.47\nFremragende, vigtigt v�rk giver m�le til ofrene fra Leningrad\n11. apr 15.54\nHelhedsskole uden aktivitetstimer kan medf�re stor arbejdsl�shed blandt p�dagoger.


Anmeldelser af hoteller i Slovenien | Booking.com\nHotelanmeldelser for Slovenien\nSlovenien Hotelanmeldelser skrevet af tidligere gæster\nNyeste anmeldelser af hoteller i Slovenien\nGodt og hyggeligt hotel. Dejlig morgenmad og god restaurant, med lokale retter. Rent og pænt. Storesportveje, men lidt langt fra byen værelser med balkon. God service og imødekommende betjening.\nOk beliggenhed i forhold til transportveje, men lidt langt til større by.\nFra DKK 1.082\nFantastisk lækker lejlighed og utrolig serviceminded værtinde Flot ren og dejlig lejlighed med go beliggenhed tæt på både sø og by\nFantastisk beliggenhed. Tæt på borgenMasser af plads.\nHotellet er virkelig gennemført i en klassisk gammel stil, som er lige til The Sound of music. Hotellet har flere gratis tilbud, som vandgymnastik mange gange om ugen, morgengymnastik/fitness, de 5 tibetanere, klassisk koncert, nordic walking, sauna peeling, damesauna tider (2 gange om ugen) og så har de betalte ture til Bled (45Euro pr. person) og en anden tur. Massagerne på Vis Vita er af virkelig god kvalitet, med rolig behagelig wellnessmusik uden sang og det er forbundet med hotellet, som man går indendørs hentil det. Den indendørs pool er rar at opholde sig i og i den er der to spa/massage spulere. Ved poolen er der også 2 spabade. I saunaafdelingen er der 2 dampbade, 3 saunaer, 2 private saunaer, et fodbassin til at gå rundt i med sten, 6 lækre varmestole med lys og lydterapi, brusere og det kolde gys samtl liggestole til at slappe af i. Alt er lækkert og pænt. Jeg boede på et Premium værelse med udsigt over parken og vil klart anbefale det, da udsigten er super smuk og udsigten til den anden side ligger ud til en vej. Man kan drikke deres Donat mg/Styria vand i Medical Center for ca. 40 Euro for en uge - jeg var glad for det. I selve byen ligger der flere butikker, hoteller, et lille Casino, Rogaska Riveria (hal med store pools indenfor og udenfor- pt. er adgangen dertil gratis, hvis man bor på Grand hotel) og diverse behandlingssteder. Maden i restauranten er meget varieret- der er en salatbar med f.eks. frisk spinat, salat, agurk, tomat, kål, tomat også diverse syltede ting samt olier og dressinger. Der er fisk hver aften, flere kødtyper, pastaretter, diverse kager, grøntsager, brød og frugt. Om morgnen er der bl.a. yoghurt, kefir, salat, agurk, musli, frugt, brød, kage, røræg, røræg med grøntsager, æg, spejlæg, pølser, bacon, pandekager, croissanter, syltetøj, pålæg, ost, stegte tomater og champignon, kartoffelkager, pølser, kaffe, te, kakao, vand og juice.\nDet var hille perfekt.\nAnmeldt: 14. september 2018 Overnattede: august 2018\nNyeste anmeldelser for disse populære byer i Slovenien\nAnmeldelser af hoteller i Strunjan\nAnmeldelser af hoteller i Rimske Toplice\nAnmeldelser af hoteller i Ptuj\nAnmeldelser af hoteller i Postojna\nAnmeldelser af hoteller i Portorož\nAnmeldelser af hoteller i Piran\nAnmeldelser af hoteller i Nova Gorica\nAnmeldelser af hoteller i Moravske-Toplice\nAnmeldelser af hoteller i Laško\nAnmeldelser af hoteller i Kranjska Gora\nLuksusværelser, hvor der var både stue, værelse, toilet og badeværelse. Morgenmaden var fantastisk. Der var alt i den bedste kvalitet. Der var taxi på stedet og gratis afhentning i byen om aftenen. Super parkeringsforhold.\nAnmeldt: 15. september 2018 Overnattede: august 2018\nMeget venligt personale. God mad tilberedt af egne produkter.\nGod beliggenhed i gåafstand fra centrum (vi kan lide at gå)\nVærelset ligger i en temmelig fugtig kælder, hvilket bestemt ikke fremgår tydeligt af opslaget. Det lys der virkede på værelset, kunne kun tændes og slukkes fra fællesarealet. Kælderen var meget fugtig og en affugter var da også konstant i gang.


FORSKELLEN MELLEM EN PROFORMA FAKTURA OG SKATTEFAKTURA - SKATTER\nEn pro forma faktura er en generel faktura, der specificerer de produkter eller tjenester, der indgår i en levering til en køber. En skatfaktura er dokumentation, der specifikt anvendes til internationale forsendelser, til angivelse af den udenlandske omsætningsafgift på kommercielle varer.\nEn pro forma faktura fastlægger de forskellige produkter, tjenester, mængder, specificerede omkostninger, vægte og samlede omkostninger for varer, der følger med en forsendelse. Det tjener som en oversigt over transaktionsgebyrer for både kunden og udbyderen. En skattefaktura skal indeholde et klart overskrift, "Skattefaktura". Det omfatter et selskabs registrerede skatteidentifikationsnummer i et fremmed land og angiver den udenlandske skat, der anvendes på salg af varer, sammen med de faktiske omkostninger ved varer.\nEn proforma faktura henvises også til som en kommerciel faktura i nogle tilfælde. Typisk bruger et firma en kommerciel faktura, når den sender varer til ikke-videresalgsformål. Et internationalt selskab, der sender grundlæggende reklamematerialer til kundeemner i et fremmed land, vil sandsynligvis bruge en kommerciel faktura. Når de afsendte varer er bestemt til videresalg i det fremmede land, skal skat tilføjes, og der anvendes en skattefaktura.