Fordeling & levevilkår - PDF\nDownload "Fordeling & levevilkår"\n1 Fordeling & levevilkår 00\n2 Fordeling og levevilkår 2008 AErådet Arbejderbevægelsens Erhvervsråd AErådet 1\n3 2 Fordeling og levevilkår 2008\n4 Forord Siden 2001 har uligheden været stigende i Danmark. Indkomstforskellen mellem de rigeste og fattigste er blevet større, og formuerne koncentreres i stigende grad hos den rigeste del af befolkningen. Derudover har antallet af fattige været stigende siden 2001, og hvad værre er, så er der flere og flere, der sidder fast i fattigdom i en længere periode. I den anden ende af indkomstskalaen finder vi eliten i Danmark, som er kendetegnet ved høje indkomster, store formuer og topstillinger på arbejdsmarkedet. Zoomer man helt ind på den absolutte top og bund, bliver forskellene på rig og fattig i Danmark endnu mere åbenlys. Skattelettelserne fra VK regeringen har været med til at øge forskellen mellem rig og fattig. Skattelettelserne er i høj grad givet til de rigeste, og ejendomsværdiskattestoppet giver en stor gevinst til de rigeste boligejere, mens lejere ingen gevinst får. Også når man ser på arbejdsmiljøet, er der store uligheder på det danske arbejdsmarked. Dårligt arbejdsmiljø giver både forringet livskvalitet for den enkelte, og samtidig forøges risikoen for tidlig tilbagetrækning betydeligt med dårligt arbejdsmiljø. Disse uligheder i indkomster og i arbejdsliv er fokus i denne udgave af Fordeling og Levevilkår. Dels for at give et billede af uligheden i indkomster og arbejdsliv i Danmark og dels for at kortlægge omfanget af fattigdom og betydningen af dårligt arbejdsmiljø for arbejdslivet. Endelig analyseres konsekvenserne af VK's skattelettelser, og det undersøges, hvordan skatten kan omlægges uden at ændre i byrdefordelingen. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 2008 AErådet 3\n5 Udgivet af: AErådet - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd Reventlowsgade 14, København V. Telefon: Web: Fax: Redaktion: Lars Andersen - Jonas Schytz Juul Derudover har følgende bidraget: Jakob Mølgaard - Kristine Juul Pedersen - Jarl Quitzau - Jes Vilhelmsen Omslag: EntenEller A/S Tryk: EKS-Skolens Trykkeri ApS Layout: Annette Topholm ISBN: ISSN (papirform): Fordeling og levevilkår 2008\n6 Indholdsfortegnelse Indkomst og ulighed 1. Udvikling i indkomster og formuer Flere hænger fast i fattigdom Et billede af eliten i Danmark Stor forskel på rig og fattig i Danmark Skat 5. VK's samlede skattelettelser giver 15 gange mere til de rigeste end de fattigste Lettelse af topskatten uden ændring i byrdefordelingen Ulighed i arbejdsliv 7. Stor ulighed i arbejdsmiljøbelastninger Dårligt arbejdsmiljø øger udstødning fra arbejdsmarkedet AErådet 5\n7 1. Udvikling i indkomster og formuer Stigningen i de disponible indkomster har ikke været lige store for alle indkomstgrupper fra 2001 til De 10 procent rigeste har haft en langt større indkomstfremgang end de 10 procent fattigste. Det betyder, at indkomstforskellene er blevet større i perioden. Fra 2001 til 2005 har uligheden været stigende og er vokset relativt mest sidst i perioden. Nettoformuerne er i gennemsnit steget med omkring 70 procent fra 2001 til Det er især kommet de velstillede med høje disponible indkomster til gode. I kapitlet belyses også de store kommunale forskelle, der er i disponibel indkomst, ulighed samt i nettoformuerne. Udviklingen i den disponible indkomst I perioden er den disponible indkomst - dvs. indkomsten efter skat - i gennemsnit steget med 2,2 procent om året, når der korrigeres for den generelle inflation i perioden. Det svarer til, at de årige i gennem-snit har fået kr. målt i priser mere til forbrug i løbet af de fire år. I 2005 var den gennemsnitlige disponible indkomst for de årige på kr. opgjort i 2008-priser Det indkomstbegreb, der bruges i dette kapitel, er den husstandsækvivalerede disponible indkomst, som er et mål for den enkeltes forbrugsmuligheder, når der er taget højde for de stordriftsfordele, der er forbundet med at bo flere sammen i en familie. I boks 1 er datagrundlaget og indkomstdefinitionen nærmere beskrevet. Stigningen i de disponible indkomster har ikke været lige store for alle indkomstgrupper. Som det fremgår af tabel 2 har de fattigste 10 procent af de årige i gennemsnit kun haft en stigning på 0,8 procent om året siden 2001, hvor de 10 procent rigeste til sammenligning i gennemsnit har oplevet en årlig realvækst på ikke mindre end 2,5 procent. Det viser tydeligt, at indkomstforskellene er blevet større i perioden. Det skal dog understreges, at det ikke nødvendigvis er de samme personer, der befinder sig i de enkelte indkomstgrupper år efter år. Målt i 2008-priser svarer det til, at den fattigste indkomstgruppe i 2005 havde kr. mere til forbrug, end de fattigste Tabel 1. Udvikling i den disponible indkomst fra (2008-priser) Gennemsnitlig årlig real- Stigning i disponibel Disponibel indkomst vækst i disponibel indkomst indkomst i 2005 Procent kr kr år 2,2 18,6 219,6 Hele befolkningen 2,4 18,4 204,1 Anm.: Da seneste dataår i registrene er 2005, er indkomstniveauerne kørt frem til 2008 med løn- og prisudviklingen for at give et billede af forbrugsmulighederne i Kilde: AE på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. 6 Fordeling og levevilkår 2008\n8 Boks 1. Opgørelse af den disponible indkomst I dette kapitel er det udviklingen i - og fordelingen af - den disponible indkomst, der er i fokus - dvs. indkomsten efter skat. I den disponible indkomst indgår et beregnet afkast af ejerbolig som skal opfange de forhold, at boligejere besidder et formueaktiv i kraft af ejerboligen, som giver et afkast, der består i, at ejeren frit kan bo i ejendommen uden at betale husleje. I modsætning hertil skal lejere betale husleje ud af den disponible indkomst. For at gøre indkomsterne mellem ejere og lejere sammenlignelige beregnes derfor et såkaldt imputeret afkast af ejerboligen, som tillægges ejerens øvrige indkomster. Afkastet beregnes som fire procent af den aktuelle ejendomsvurdering i hele perioden. Samme fremgangsmåde anvendes af Finansministeriet, jf. "Fordeling og Incitamenter, juni 2004". For at kunne sammenligne de disponible indkomster mellem individer er det hensigtsmæssigt at korrigere indkomsterne for forskelle i familiernes størrelse og sammensætning. Det skyldes, at det er økonomisk fordelagtigt at bo som par, fordi en række udgifter som f.eks. boligudgifter kan deles. De disponible indkomster er derfor korrigeret med ækvivalensfaktoren, der grundlæggende er et mål for hvor mange "enlige" voksne, en familie indkomstmæssigt svarer til. Ækvivalensfaktoren beregnes som (antal voksne + antal børn) 0,6. En familie med to voksne uden børn har f.eks. en ækvivalensfaktor på 1,52. Den disponible indkomst for et familiemedlem beregnes som den samlede familieindkomst divideret med ækvivalensfaktoren. Alle familiemedlemmer - herunder eventuelle børn - får således tildelt samme disponible indkomst. I en familie med to voksne, der hver har en disponibel indkomst på henholdsvis og kr., vil de begge i fordelingsanalysen optræde med en disponibel indkomst på ( )/1,52 = Den familiemæssige ækvivalering af indkomsterne medfører således en omfordeling indenfor familien. 10 procent havde i I den modsatte ende af indkomstfordelingen har de 10 procent rigeste fået kr. mere til forbrug, end den tilsvarende gruppe havde i Den stigende ulighed kan alternativt belyses ved, at de 10 procent rigeste i 2001 havde en disponible indkomst, der var 4,4 gange større end de fattigste 10 procent. I 2005 havde de 10 procent rigeste derimod en disponibel indkomst, der var 4,8 gange større end den disponible indkomst for de 10 procent fattigste. Som det ses i figur 1, er gennemsnitlige disponible indkomst steget med mere end 10 procent for de rigeste fra 2001 til 2005, når der tages højde for den generelle prisudvikling i perioden. Til sammenligning har de 10 procent fattigste i gennemsnit kun haft en realvækst i den disponible indkomst på 3,1 procent siden Som det også ses af figuren, har de 10 procent fattigste siden 2003 dog haft en forholdsvis pæn fremgang i den disponible reale indkomst. I perioden 2001 til 2003 havde de rigeste en moderat indkomstfremgang, hvil- Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 7\n9 Tabel 2. Udvikling i den disponible indkomst opdelt på indkomstgrupper fra , år (2008-priser) Gennemsnitlig årlig realvækst Stigning i Disponibel indkomst i disponibel indkomst disponibel indkomst 2005 Procent kr kr. 10 procent fattigste 0,8 2,6 87,3 2. decil 1,5 8,2 138,0 3. decil 1,9 11,5 161,7 4. decil 2,1 14,7 181,1 5. decil 2,3 17,1 198,9 6. decil 2,3 19,2 217,1 7. decil 2,4 21,4 237,4 8. decil 2,5 24,3 262,0 9. decil 2,5 28,3 296,6 10 procent rigeste 2,5 39,2 415,5 Alle 2,2 18,6 219,6 Kilde: AE på baggrund lovmodellens datagrundlag ket blandt andet skal ses i sammenhæng med en ugunstig udvikling på aktiemarkederne og en opbremsning af den økonomiske aktivitet fra 2001 til Fra 2003 til 2005 er indkomsten for de rigeste 10 procent igen steget forholdsvis kraftigt, hvilket skal ses i lyset af, stigende boligpriser og aktiekurser samt lettelsen i mellemskatten, der trådte i kraft i Med henblik på nærmere at belyse, hvad der er baggrunden for, at den fattigste tiendedel af befolkningen har haft en Figur 1. Udvikling i den disponible indkomst for forskellige indkomstgrupper, år, faste priser, indeks (2001=100) Fattigste 10 procent Rigeste 10 procent Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. 8 Fordeling og levevilkår 2008\n10 Tabel 3. Bidrag til realvækst i disponibel indkomst fra 2001 til 2005, år Realvækst i Bidrag til realvækst i indkomstkomponenter disponibel indkomst Fattigste 10 pct. Rigeste 10 pct. Fattigste 10 pct. Rigeste 10 pct. Realvækst i procent Procent enhed Disponibel indkomst 3,1 10,4 3,1 10,4 - Markedsindkomst -6,2 1,6-3,9 2,7 - Overførsler 2,7-4,0 2,2-0,1 - Afkast af ejerbolig -11,3 39,6-0,8 4,6 - Positiv kapital indkomst -12,1 6,3-0,3 1,0 - Negativ kapitalindkomst -21,6-9,3 3,4 1,1 - Skatter -6,8-1,2 2,6 1,1 Kilde: AE på baggrund af Lovmodellens datagrundlag dårligere indkomstudvikling siden 2001 end andre indkomstgrupper, er der i tabel 3 vist, hvor meget de enkelte indkomstkomponenter bidrager til ændringen i den disponible indkomst i perioden. Som der fremgår af tabellen, er der flere forklaringer på den store forskel i realvæksten i den disponible indkomst mellem de rigeste og de fattigste. For det første bidrager markedsindkomsten (løn- og virksomhedsindkomsten) isoleret set til at reducere den disponible indkomst med 3,9 procent enheder for de fattigste 10 procent, mens stigningen i markedsindkomsten for de 10 procent rigeste bidrager til en stigning i den disponible indkomst på 2,7 procent enheder. Denne forskel illustrerer, at den gunstige udvikling i beskæftigelse og produktivitet frem til 2005 ikke samlet har givet et "løft" i den laveste ende af indkomstfordelingen. For det andet viser tabellen, at de 10 procent fattigste har oplevet et lille fald i den disponible indkomst på 0,8 procent enhed, der kan henføres til afkastet af ejerbolig, mens det tilsvarende bidrag for de rigeste 10 procent udgør en stigning på 4,6 procent enheder. Denne forskel afspejler først og fremmest, at det kun er en relativ lille andel af lavindkomstgruppen, der bor i ejerbolig, og at denne andel har været faldende i perioden og dermed mere end opvejet stigningen i boligpriserne. For det tredje viser tabellen, at udviklingen i den positive kapitalindkomst (renteindtægter, aktieindkomst mv.) indebærer, at den disponible indkomst er reduceret med 0,3 procent enheder blandt de 10 procent fattigste, mens det tilsvarende bidrag for de 10 procent rigeste udgør en stigning på 1,0 procent enhed. Denne forskel afspejler, at afkastet af aktier, obligationer mv. i høj grad er koncentreret hos de højeste indkomstgrupper. For det fjerde viser tabellen, at udviklingen i den negative kapitalindkomst isoleret set har bidraget med en vækst i den disponible indkomst på 3,4 procentenheder for de fattigste 10 procent af befolkningen. En af forklaringerne på dette markante bidrag er den faldende rente, som har betydet, at renteudgiften blandt de fattigste er faldet forholdsvis meget. Grunden til, at rentefaldet i særlig grad Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 9\n11 har betydning for de fattigste indkomstgrupper, er, at renteudgifterne for denne gruppe udgør en større andel af den disponible indkomst end for andre indkomstgrupper - herunder de rigeste. Som det ses af tabel 4, er der også store forskelle i den gennemsnitlige disponible indkomst kommunerne imellem. I Hørsholm, Rudersdal samt Gentofte kommuner havde de årige i gennemsnit disponible indkomster på mere end kr. i På Langeland, Læsø og Samsø kommuner var den gennemsnitlige disponible indkomst væsentlig mindre og lå i 2005 i omegnen af kr. Med andre ord var den gennemsnitlige disponible indkomst i Hørsholm Kommune næsten 80 procent højere end niveauet på Langeland. Som det fremgår af figur 2, er det især nordsjællandske kommuner samt kommuner omkring hovedstadsområdet, der har de relativt største gennemsnitlige disponible indkomster. I den anden ende af indkomstskalaen er det især udkantsområderne, der havde relativt lave disponible indkomster i Men også Københavns og Odense kommuner lå blandt de kommuner, hvor de gennemsnitlige disponible indkomster var lave. Udvikling i indkomstfordelingen Udviklingen i indkomstfordelingen kan beregningsmæssigt sammenfattes i ét overordnet ulighedsmål. I forbindelse med fordelingsanalyser benyttes ginikoefficienten typisk som mål for den indkomstmæssige ulighed. Ginikoefficienten er et indeks mellem 0 og 100, hvor 0 svarer til, at alle personer har samme indkomstniveau, mens en ginikoefficient på 100 svarer til, at hele indkomstmassen er koncentreret hos en enkelt person. En stigning i ginikoefficienten er således et udtryk for, at indkomstfordelingen er blevet mere ulige. Som det fremgår af figur 3, har den indkomstmæssige ulighed stort set været stigende siden 2001 for både de årige og for befolkningens som helhed. Fra 2000 til 2001 ses imidlertid et lille fald i ulighedsindekset, som kan henføres til bidraget fra faldende aktieindkomster. Fra Tabel 4. Gennemsnitlig disponibel indkomst for top 10 og bund 10, årige (2008-priser) Top 10 Bund 10 Kommune Disponibel indkomst Kommune Disponibel indkomst i 2005 i kr kr. Hørsholm 330,5 Langeland 187,2 Rudersdal 323,9 Læsø 190,8 Gentofte 320,2 Samsø 191,7 Allerød 283,9 Lolland 194,2 Dragør 278,6 Bornholm 194,6 Lyngby-Taarbæk 278,1 Morsø 198,3 Furesø 271,7 Tønder 199,3 Solrød 268,2 Thisted 199,7 Vallensbæk 268,0 Vesthimmerland 200,2 Egedal 259,8 København 200,6 Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. 10 Fordeling og levevilkår 2008\n12 Figur 2. Gennemsnitlig disponibel indkomst for de årige (2008-priser) Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag til 2005 har uligheden igen været stigende og er vokset relativt mest sidst i perioden. Som det ses af tabel 5, er ginikoefficienten samlet set steget med 0,8 procent enheder fra 2001 til Den stigende ulighed skal primært ses i lyset af udviklingen i de direkte skatter. Derudover har de stigende boligpriser i perioden også bidraget til den stigende ulighed. Årsagen til, at de direkte skatter har bidraget til at øge uligheden, skal blandt andet ses i sammenhæng med fastlåsning af ejendomsværdiskatten samt at grænsen for betaling af mellemskatten blev hævet med Forårspakken i Elementer, der hver især har bidraget til at øge uligheden. Baggrunden for, at afkastet af ejerbolig har bidraget til større ulighed, er for det første, at denne form for indkomst er mere ulige fordelt i 2005 sammenlignet med Og for det andet udgør afkastet af ejerbolig en større andel af den disponible indkomst i 2005 sammenholdt med Afkastet af ejerbolig er med andre Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 11\n13 Figur 3. Udvikling i indkomstuligheden (Gini-koefficienten), årige årige Hele befolkningen Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. ord steget mere end den "normale" indkomst. Som det fremgår af tabel 5, er uligheden i markedsindkomst reduceret i perioden. Det skyldes blandt andet, at markant flere er kommet i beskæftigelse de seneste år. Ovenfor er der udelukkende set på udvikling i indkomstfordelingen frem til 2005, idet der i det anvendte datagrundlag ikke foreligger indkomstoplysninger, som er mere aktuelle. I tabel 6 er uligheden vist på kommuneniveau for de kommuner, der har henholdsvis størst og mindst ulighed i kommunen. Som det ses af tabellen, er uligheden størst i Gentofte Kommune, når den måles ved ginikoefficienten. Uligheden er ligeledes stor i Hørsholm, Rudersdal samt Frederiksberg kommuner. Uligheden i f.eks. Gentofte Kommune kan skyldes forskellen på at være rig og meget rig. I de anden ende af ulighedsskalaen finder vi Favrskov, Struer samt Faaborg- Tabel 5. Bidrag til ændring i ulighed for årige, 2001 til 2005 Bidrag til ulighedsindeks Ændring Procent enhed Procent enhed Markedsindkomst mv. 43,7 41,0-2,7 Overførsler -5,6-5,5 0,1 Afkast af ejerbolig 2,9 4,0 1,1 Positiv kapitalindkomst 3,2 3,2-0,1 Negativ kapitalindkomst -2,5-2,3 0,3 Direkte skatter -19,9-18,2 1,7 I alt 21,4 22,2 0,8 Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. 12 Fordeling og levevilkår 2008\n14 Tabel 6. Ulighed på kommuneniveau for top 10 og bund 10 (Gini-koefficienten), årige Top 10 Bund 10 Kommune Ulighed i 2005 Kommune Ulighed i 2005 Indeks Indeks Gentofte 31,3 Favrskov 18,1 Hørsholm 29,8 Struer 18,2 Rudersdal 29,8 Faaborg-Midtfyn 18,3 Frederiksberg 26,7 Hedensted 18,3 Lyngby-Taarbæk 26,2 Skanderborg 18,4 København 25,9 Assens 18,5 Århus 24,3 Nyborg 18,6 Fredensborg 23,6 Odder 18,6 Allerød 22,9 Halsnæs 18,7 Furesø 22,6 Stevns 18,7 Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag Midfyn kommuner, hvor uligheden i kommunerne er forholdsmæssig lav. I figur 4 er uligheden i de enkelte kommuner vist for samtlige kommuner. Som det ses af figuren, er uligheden især stor i landets største byer. Det skal blandt andet ses i lyset af, at der er et forholdsvist stort antal studerende i disse byer samt at der lever mange lavindkomstfamilier og svage i storbyerne. Men det er ikke kun i de store kommuner, at uligheden er stor. I mange af de velstillede kommuner omkring Hovedstaden og i Nordsjælland er uligheden også stor. Formueudvikling og formuefordeling Til belysning af forskellene i forbrugsmuligheder mellem befolkningsgrupper er det udover indkomsten også relevant at se på størrelsen og fordelingen af formuen. For eksempel har de kraftigt stigende boligpriser betydet, at forbrugsmulighederne for mange boligejere er steget meget kraftigt. Som der fremgår at tabel 7, steg den gennemsnitlige nettoformue for personer over 17 år fra kr. i 2001 til kr. i dvs. en stigning på kr. Det svarer til en realvækst i nettoformuen på over 70 procent i perioden. Opdeles nettoformuen i en netto boligformue (friværdi) og finansiel formue (netto) viser tabel 7, at stigningen primært kan henføres til stigende friværdier for boligejere, når formuen fremskrives til Samtidig viser opgørelsen, at friværdierne udgør omkring 86 procent, dvs. langt hovedparten af nettoformuen. Det skal bemærkes, at pensionsformue ikke indgår i opgørelsen. Da opbygning af formue typisk sker ved, at der opspares en del af den disponible indkomst, er der er en meget klar sammenhæng mellem indkomst- og formueniveauet. Denne sammenhæng fremgår af figur 5, der blandt andet viser, at de 10 procent af befolkningen, der har de høje- Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 13\n15 Figur 4. Ulighed på kommuneniveau (Gini-koefficienten), årige Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. ste indkomster i gennemsnit, har en nettoformue på næsten 1,9 mio. kr. pr. person. Til sammenligning har de 10 procent af befolkningen med de laveste indkomster i gennemsnit en nettoformue på kr. Nettoformuen for de 10 procent med de højeste indkomster er således mere end 26 gange større end nettoformuen for de 10 procent med de laveste indkomster. Formuen vil typisk stige igennem livsforløbet i takt med, at opsparing fra indkomst akkumuleres og boligejere gradvist afdrager på gæld i huset. Der er med andre ord en tydelig sammenhæng mellem alderen og størrelsen af nettoformuen. Som det fremgår af figur 6, har personer over 70 år en gennemsnitlig nettoformue på omkring 1.1 mio. kr. pr. person, mens unge stor set ikke har nogen nettoformue. 14 Fordeling og levevilkår 2008\n16 Tabel 7. Udvikling i den gennemsnitlige nettoformue for personer over 17 år, 2008-priser Ændring Realvækst i pct i perioden kr. Hele perioden Pct. pr. år. Nettoformue ,9 8,1 - boligformue, netto ,2 8,7 - finansiel formue, netto ,9 4,8 Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag. Samtidig viser figuren, at specielt ældre boligejere har en stor nettoformue, hvilket fortrinsvis afspejler, at mange ældre boligejere ikke har nogen gæld (eller kun en meget lille gæld i forhold til værdien af ejerboligen). I gennemsnit har de over 70-årige boligejere en formue i omegnen af 2 mio. kr. Som det fremgår af tabel 8, er der store regionale forskelle i borgernes formuer. I Rudersdal Kommune har den voksne del af borgerne en gennemsnitlig formue på knap 3,7 mio. kr. Og i Gentofte og Allerød kommuner ligger den gennemsnitlige formue også pænt over de 3 mio. kr. I Frederikshavn og Hjørring er den gennemsnitlige formue langt mindre og lå i 2005 i omegnen af kr. Med andre ord har borgerne i Rudersdal Kommune i gennemsnit en formue, der er næsten 7,5 gange større end borgerne i Frederikshavn. Forklaringen på de store regionale forskelle i formuen skal især ses i sammenhæng med de relativt store forskelle i boligpriser. Men som det er vist ovenfor, er der også betydelige forskelle i indkomstniveauet kommunerne imellem. Figur 5. Nettoformue fordelt på indkomstgrupper, kr. (2008-priser) Fattigste 10 procent D2 D3 D4 D5 D6 D7 D8 D9 Rigeste 10 procent Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 15\n17 Figur 6. Nettoformue fordelt på alder, kr. (2008-priser) år år år år år år Alle år år Boligejer år år år år år Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. Som det ses af figur 7, er de gennemsnitlige formuer størst omkring hovedstadsområdet. Københavns Kommune skiller sig ud ved at være den kommune på Sjælland, hvor borgerne i gennemsnit har den laveste formue. Derudover ses det, at de laveste gennemsnitlige formuer især findes i Nordjylland, Sønderjylland og Bornholm. Tabel 8. Formuer fordelt på kommuneniveau for top 10 og bund 10, personer over 17 år (2008- priser) Top 10 Bund 10 Kommune Formue i 2005 Kommune Formue i kr kr. Rudersdal Frederikshavn 493 Gentofte Hjørring 505 Allerød Vesthimmerland 539 Hørsholm Vejen 549 Dragør København 563 Lyngby-Taarbæk Thisted 569 Furesø Tønder 571 Fredensborg Bornholm 579 Vallensbæk Lemvig 580 Gribskov Sønderborg 591 Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. 16 Fordeling og levevilkår 2008\n18 Figur 7. Gennemsnitlige fremskrevne nettoformuer i 2008 fordelt på kommuner, personer over 17 år Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 17\n19 2. Flere hænger fast i fattigdom Antallet af personer, der har været fattige i mindst tre år i træk, er steget med over personer fra 2001 til 2005, svarende til en stigning på næsten 35 procent Og antallet af længerevarende fattige er fortsat stigende. Derimod lå antallet af fattige i 2005 på samme niveau som året før, men er siden 2001 steget med omkring personer, så der i 2005 var fattige. Omkring børn lever i fattigdom i Danmark, og alene i Københavns Kommune er der omkring børn, der lever i fattigdom. Omkring 2 procent af de beskæftigede var ramt af fattigdom i 2005, mens det drejer sig om 26 procent af kontanthjælpsmodtagerne. Antallet af kontanthjælpsmodtagere, der lever i fattigdom, har især været stigende siden 2003 blandt andet som følge af kontanthjælpsloftet. I kapitlet er fattigdom og længerevarende fattigdom også beskrevet på kommunalt niveau. Udvikling i antallet af fattige I 2005 var der godt personer, der levede i (relativ) fattigdom i Danmark. Det er stort set det samme antal som året før, men siden 2001 er antallet af fattige steget med omkring personer. Som det fremgår af figur 1, steg antallet af fattige især forholdsmæssigt meget i perioden fra 2002 til Og alene fra 2003 til 2004 steg antallet af fattige med knap personer, svarende til en stigning på omkring 8 procent Den relativt store stigning i antallet af fattige fra 2003 til 2004 skal blandt andet ses i sammenhæng med indførelse af kontanthjælpsloftet, der forringede de økonomiske vilkår for kontanthjælpsmodtagere. Antallet af fattige er her defineret som personer, der har en indkomst, der er un- Figur 1. Udvikling i antal fattige, personer Under 50 procent af median Under 50 procent af median (ekskl. studerende) Kilde: AE på baggrund af lovmodellens datagrundlag. 18 Fordeling og levevilkår 2008\n20 der halvdelen af den typiske indkomst (medianindkomsten). Denne definition anvendes af OECD og er f.eks. også benyttet i vismandsrapporten fra efteråret Baggrunden for, at vi har anvendt OECD's definition, er, at Danmark ikke har en officiel fattigdomsgrænse. I boks 1 er opgørelsesmetoden beskrevet nærmere. Ved opgørelser over omfanget af fattige kan man diskutere, hvorvidt det er rimeligt at medtage studerende, da der er tale om en selvvalgt situation, som normalt vil medføre en forholdsvis høj indkomst efter endt uddannelse. Dermed kan lav indkomst i uddannelsestiden ses som en god investering for den enkelte - og for samfundet. Hvis man udelader de studerende af analysen, reduceres antallet af fattige i 2005 fra personer til Boks 1. Sådan opgøres fattigdom i analysen Fattige er defineret som antallet af personer med en indkomst under halvdelen af medianindkomsten, hvor medianindkomsten er en betegnelse for den midterste indkomst i indkomstfordelingen. Der er således (pr. definition) præcis 50 procent af befolkningen, der har en indkomst, der er større end medianindkomsten, mens 50 procent af befolkningen har en indkomst, der er lavere end medianindkomsten. Datagrundlaget for analysen er modelbefolkningerne i lovmodellen, og der er anvendt præcis samme indkomstdefinition, som Finansministeriet benytter i forbindelse med indkomstfordelingsanalyser. Konkret er det den husstandsækvivalerede disponible indkomst, der er benyttet - dvs. indkomsten efter skat korrigeret for stordriftsfordele i familier med flere familiemedlemmer. Det skal dog nævnes, at Finansministeriet ikke betegner gruppen med en indkomst under 50 procent af medianen som fattige, men derimod som personer med relativ lav indkomst. I analyserne, hvor studerende er udeladt, er det - inden husstandsækvivaleringen - valgt at fjerne studerende over 17 år fra datamaterialet. Herefter er foretaget en ny husstandsækvivalering på baggrund af de nye (reducerede) familier. I de tilfælde, hvor en enlig studerende har hjemmeboende børn under 18 år, er disse børn også fjernet fra datamaterialet. Ved afgrænsning af fattige sammenholdes de nye husstandsækvivalerede indkomster med 50 procent af medianen for hele befolkningen - dvs. inklusiv studerende. Baggrunden for, at der er valgt at foretage en ny husstandsækvivalering på baggrund af familiesammensætningen eksklusiv studerende, er, at en simpel udeladelse af studerende på baggrund af de reelle husstandsækvivalerede indkomster vil have nogle uhensigtsmæssige konsekvenser. F.eks. vil en person, der lever sammen med en studerende, kunne blive betegnet som fattig på grund af den studerendes lave indkomst, mens vedkommende selv har en indkomst over fattigdomsgrænsen. Med den fremgangsmåde, som er valgt, vil den samlevende til den studerende ikke blive betegnet som fattig, mens det vil være tilfældet, hvis man havde anvendt den "normale" husstandsækvivalering. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 19\n21 personer. Når de studerende er udeladt af beregningen, steg antallet af fattige med personer fra 2001 til 2005, mens der var et mindre fald på knap 800 personer fra 2004 til Fattige lever i storbyerne og udkantsområderne Som det ses af tabel 1, har Københavns Kommune langt flere fattige end de øvrige kommuner. I Københavns Kommune var 65 ud af indbyggere ramt af fattigdom i Tønder, Samsø samt Ishøj kommuner har også forholdsmæssig mange fattige, idet mere end 50 ud af indbyggere var ramt af fattigdom i Solrød Kommune er den kommune, hvor der er færrest fattige set i forhold til indbyggertallet. I Solrød Kommune var omkring 14 ud af indbyggere fattige i Allerød og Egedal kommuner er også blandt de kommuner, der har færrest fattige. I figur 2 er antallet af fattige pr indbyggere vist på kommuneniveau. Som det fremgår af figuren, er der mange kommuner på Sjælland, hvor der i forhold til antallet af indbyggere er få fattige. I Middelfart, Favrskov og Skanderborg kommuner er der også forholdsmæssigt få fattige. Derimod er der et forholdsvis stort antal fattige i landets største byer, ligesom der er forholdsmæssigt mange fattige i udkantsområderne. Antallet af fattige i landets største byer skal blandt andet ses i lyset af, at der lever mange lavindkomstfamilier i storbyerne. Flere hænger fast i fattigdom Der er en forholdsvis stor indkomstmobilitet i Danmark. Det betyder, at det ikke nødvendigvis er de samme personer, der befinder sig i gruppen af fattige år efter år. Men på trods af en generelt høj indkomstmobilitet i Danmark er der et stadig større antal personer, der lever i fattigdom i lang tid. Som det ses af figur 3, var der knap personer i 2005, der havde levet i fattigdom i mindst tre år i træk. Det svarer til, at omkring en fjerdedel af de fattige i Tabel 1. Antal fattige pr indbyggere fordelt på kommuner, 2005 Top 10 Bund 10 Kommune Antal fattige pr. Kommune Antal fattige pr indbyggere indbyggere København 65,5 Solrød 13,9 Tønder 53,2 Allerød 15,1 Samsø 53,1 Egedal 16,5 Ishøj 51,4 Greve 18,3 Albertslund 49,1 Vallensbæk 18,5 Langeland 45,4 Dragør 19,4 Lolland 44,7 Frederikssund 19,9 Århus 44,5 Tårnby 19,9 Odense 44,5 Glostrup 20,8 Lemvig 44,5 Furesø 21,5 Anm.: Opgørelsen er ekskl. studerende. Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag. 20 Fordeling og levevilkår 2008\n22 Figur 2. Antal fattige pr indbyggere fordelt på kommuner, 2005 Anm.: Opgørelsen er ekskl. studerende. Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag har været fattige mindst tre år. Og som det fremgår af figuren, er antallet af personer, der lever i længerevarende relativ fattigdom, steget med over personer fra 2001 til 2005, svarende til en stigning på næsten 35 procent Hvis de studerende indgår i beregningen, er der i omegnen af personer, der har været fattige i mindst tre sammenhængende år Når man ser på den længerevarende fattigdom, er der en klar tendens til, at fattigdomsproblemet er stigende. Samtidig er der en tendens til, at den længerevarende fattigdom udgør en stigende andel af den samlede fattigdom. I 2001 var det 21,7 procent af de fattige, som havde været fattige i tre sammenhængende år, mens denne andel var steget til 24,4 procent i Som det ses af tabel 2, har København, Samsø og Tønder kommuner langt flere længerevarende fattige pr indbyggere end de øvrige kommuner. I Københavns Kommune var mere end 16 ud af indbyggere ramt af længerevarende Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 21\n23 Figur 3. Antal personer, der har været fattige i mindst tre sammenhængende år Under 50 procent af median Under 50 procent af median (ekskl. studerende) Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag. fattigdom i 2005, og i Tønder og Samsø kommuner var personer ud af indbyggere ramt af længerevarende fattigdom. I Allerød, Solrød og Egedal kommuner var der derimod mindre end tre personer pr indbyggere, der havde været fattige i mindst tre sammenhængende år. Det er især udkantsområderne, der er præget af længerevarende fattigdom. Det fremgår af figur 4, som giver et billede af andele af fattige i hele landet. Det ses også af figuren, at Københavns Kommune er den eneste af de største byer, der ligger i toppen med hensyn til længerevarende fattigdom. Århus, Odense og Ålborg kommuner havde ligesom Køben- Tabel 2. Antal længerevarende fattige pr indbyggere fordelt på kommuner, 2005 Top 10 Bund 10 Kommune Antal længerevarende fattige pr. Kommune Antal længerevarende fattige pr indbyggere indbyggere Samsø 17,7 Allerød 2,5 Tønder 16,8 Solrød 2,8 København 16,5 Egedal 2,9 Læsø 15,9 Fanø 4,0 Langeland 15,4 Vallensbæk 4,2 Lemvig 14,5 Lyngby-Taarbæk 4,3 Thisted 13,8 Tårnby 4,3 Vesthimmerland 13,0 Køge 4,3 Jammerbugt 12,9 Skanderborg 4,4 Hjørring 12,8 Lejre 4,6 Anm.: Opgørelsen er ekskl. studerende. Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. 22 Fordeling og levevilkår 2008\n24 havns Kommune forholdsmæssigt mange "midlertidigt" fattige, men borgerne hænger tilsyneladende ikke i samme grad fast i fattigdom, som tilfældet er i Københavns Kommune. Mange børn lever i fattigdom Selv når studerende udelades af analysen, er der mange børn og unge i gruppen af fattige. Af det samlede antal fattige på personer er under 30 år, mens der til sammenligning kun er omkring personer over 60 år, der har en indkomst under fattigdomsgrænsen. Målt som andel af aldersgruppen svarer det til, at omkring 5 procent af børnene bor i fattige familier. Hvis studerende indgår i opgørelsen af fattige, er det omkring 4 procent af børnene, der lever i fattigdom. Derimod er det kun godt 1 procent af de ældre over 59 år, der lever i relativ fattigdom. Figur 4. Antal længerevarende fattige pr indbyggere fordelt på kommuner, 2005 Anm.: Opgørelsen er ekskl. studerende. Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 23\n25 Ser man på antallet af børn der lever i fattigdom, viser figur 5, at det drejer sig om børn alt afhængig af, om studerende medtages i analysen eller ej. Samtidig viser tabel 3, at antallet af børn, der lever i fattigdom, steg med personer fra 2001 til 2005, svarende til en stigning på mellem procent. Alt afhængig af, om studerende indgår i opgørelsen af fattige eller ej, lever et sted mellem hvert 20. og hvert 25. barn i fattigdom. Det betyder, at rigtig mange børn i en lang række sammenhænge ikke har de samme muligheder som deres jævnaldrende kammerater. Og selvom det ikke nødvendigvis er de samme børn, der befinder sig i gruppen af fattige år efter år, vil en opvækst med fattigdom stille barnet dårligere på en lang række områder. Der er store kommunale forskelle på hvor mange børn, der lever i fattigdom. Som det ses af tabel 4, er der alene i Københavns Kommune omkring børn eller 7,4 procent af børnene, der lever i relativ fattigdom. Det betyder, at omkring hvert 14. barn lever i fattigdom i Københavns Kommune. I Tønder og på Samsø lever henholdsvis hvert 12. og hvert 11. barn i relativ fattigdom. I Egedal, Allerød og Hillerød kommuner er det omvendt kun omkring hvert 62. barn, der lever i fattigdom. Figur 5. Aldersfordeling for personer under fattigdomsgrænsen, år procent af median 50 procent af median (ekskl. studerende) Anm.: Ved at udelade de studerende fra opgørelsen over fattige reduceres antallet af fattige i aldersgruppen år som ventet. Derudover øges det opgjorte antal fattige børn, hvilket kan virke overraskende. Baggrunden er, at børnefamilier, hvor en studerende lever sammen med en ikke-studerende, typisk er kendetegnet ved, at studerende er over 25 år og har en forholdsvis pæn indkomst på grund af deltidsjob mv. Udeladelsen af den studerende ved beregning af den husstandsækvivalerede indkomst indebærer således, at den ikke-studerende skal forsørge børnene, og da børn og voksne vægter ens i husstandsækvivaleringen, trækker det i retning af, at flere børn bliver betegnet som fattige. Se boks 1 for en nærmere beskrivelse af husstandsækvivaleringen. Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag 24 Fordeling og levevilkår 2008\n26 Tabel 3. Udvikling i antallet af børn der lever i fattigdom, personer Ændring i personer Børn i fattigdom 36,0 49,6 47,8 11,8 Børn i fattigdom (ekskl. studerende) 48,3 60,3 59,4 11,1 Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag. Især mange fattige blandt kontanthjælpsmodtagere Arbejdsmarkedsstatus har stor betydning for, om man lever et liv med risiko for fattigdom eller ej. Som det ses af tabel 5 er det kun omkring 2 procent af de beskæftigede, der lever i fattigdom, mens den tilsvarende andel for kontanthjælpsmodtagerne er 26 procent Det betyder med andre ord, at hver fjerde kontanthjælpsmodtager var fattig i Andelen af fattige kontanthjælpsmodtagere har været stigende de seneste år. Hvor det i 2001 var hver femte kontanthjælpsmodtager, der var ramt af fattigdom, er det i dag mere end hver fjerde. Antallet af fattige kontanthjælpsmodtagere steg især fra 2003 til Det skal blandt andet ses i sammenhæng med, at de økonomiske vilkår for kontanthjælpsmodtagere blev væsentligt forringet, da kontanthjælpsloftet blev indført. Udviklingen i antallet af fattige kontanthjælpsmodtagere er stærkt bekymrende især set i lyset af, at fattigdommen også rammer kontanthjælpsmodtagernes børn. Antallet af børn i fattige familier steg samlet med fra 2003 til Tabel 4. Børn, der lever i fattigdom, fordelt på kommuner, 2005 Top 10 Bund 10 Kommune Antal Fattige børn Kommune Antal Fattige børn Fattige børn i procent Fattige børn i procent Samsø 81 9,3 Egedal 159 1,5 Tønder 795 8,2 Allerød 102 1,6 København ,4 Hillerød 180 1,7 Langeland 162 7,0 Solrød 90 1,7 Lolland 555 6,1 Vallensbæk 48 1,7 Lemvig 330 6,1 Dragør 54 1,8 Ishøj 300 5,7 Glostrup 78 1,8 Odense ,4 Greve 228 1,9 Vesthimmerland 486 5,4 Tårnby 162 2,0 Varde 645 5,3 Frederikssund 219 2,1 Hele landet ,1 Hele landet ,1 Anm.: Kommuner, hvor antallet af fattige børn er under 40, indgår ikke i beregningerne. Studerende indgår i beregningerne, jf. anmærkningen i figur 2. Kilde: AErådet på baggrund af Lovmodellens datagrundlag. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 25\n27 Tabel 5. Fattige opdelt på arbejdsmarkedsstatus, beregnet som andel fattige på ordningen, Beskæftigelse 2,0 2,1 2,2 2,2 2,2 Ledige 6,7 7,0 7,2 8,8 9,7 Kontanthjælp 20,6 21,2 21,4 25,6 26,2 Revalidering 8,5 8,2 8,5 8,3 8,8 Førtidspension 1,1 1,1 1,2 1,3 1,4 Efterløn 0,6 0,6 0,5 0,6 0,6 Pension 0,7 0,8 0,8 0,8 0,9 I alt 3,1 3,3 3,4 3,7 3,7 Anm.: Studerende indgår ikke i beregningerne. Socioøkonomisk status er bestemt ud fra RAS statistikken. Ledige omfatter også arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere. Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag. Som det også ses af tabellen, er der en forholdsmæssig stor andel af ledige og personer på revalidering, som er ramt af fattigdom. Knap 10 procent af de ledige lever i fattigdom, mens det gælder omkring 9 procent af revalidenderne. Antallet af fattige ledige skal ses i sammenhæng med, at arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere også indgår i ledighedstallet. 26 Fordeling og levevilkår 2008\n28 3. Et billede af eliten i Danmark Eliten i Danmark består af ca personer. Næsten 75 procent af eliten er mænd, og de bor primært nord for København. Eliten har ejerbolig, et højt uddannelsesniveau og de er enten lønmodtagere på højt niveau, topledere eller selvstændige. Elitens nettoformue er stor og er et resultat af både en stor boligformue, men også en stor opsparing på anden vis. Eliten bestrider stillinger især indenfor IT- og finanssektoren og særligt mange har job med høje uddannelseskrav såsom læger, økonomer, jurister, ingeniører og arkitekter. Kort om eliten - hvem er de, hvor bor de og hvad er deres indkomst? Som et mål for hvor velstillet og privilegeret, en person er i samfundet, er det almindeligt at bruge vedkommendes indkomst. I dette afsnit vil vi forsøge at brede billedet af, hvem der er privilegeret, lidt mere ud. Det sker ved at bruge andre parametre end kun indkomsten som et mål for, hvorvidt en person er i eliten i Danmark eller ej. For at få et lidt bredere billede af de privilegerede i samfundet er der også skelet til personens alder og uddannelse. Når der tages hensyn til personens alder, skyldes det, at indkomsten typisk stiger med alderen frem til 50'erne. Unge vil derfor meget sjældent indgå i en definition af eliten, hvis det alene er indkomsten, der måles ud fra. Elite i dette afsnit inkluderer derfor unge mennesker med relativt høje indkomster. Der er også skelet til personens uddannelse. En videregående uddannelse giver ofte privilegier såsom større indflydelse på arbejds- pladsen og i samfundet, interessante job og bedre karrieremuligheder i fremtiden. Derfor er personer med en videregående uddannelse og en relativ høj indkomst medtaget i eliten. Tabel 1 viser en oversigt over de tre elitetypers størrelse og indkomst. Den unge elite består af knap personer, der alle er under 35 år. De fleste personer i ungdomseliten har en lang videregående uddannelse. Ungdomseliten er den gruppe indenfor eliten med relativt flest børnefamilier, og Frederiksberg kommune har den største andel af denne gruppe boende. Den unge elites gennemsnitlige årlige bruttoindkomst er lidt under kr. Uddannelseseliten indeholder knap personer. Næsten 85 procent af dem er mænd, og deres gennemsnitsalder er 51 år. Fire femtedele af uddannelseseliten lever i parforhold, over 90 procent Tabel 1. Elitetyperne og deres indkomst Antal Gns. bruttoindkomst Ung elite kr. Erhvervsfaglig elite kr. Uddannelseselite kr. Hele eliten kr. Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 27\n29 Definition af eliten I starten af 2007 opstillede AErådet i samarbejde med Ugebrevet A4 tre definitioner for, hvornår en person kan siges at være i eliten. Dette blev gjort ud fra hovedkriteriet indkomst, men med skelnen til både alder og uddannelse. Tankegangen bag definitionerne var, at hvis man er ung og samtidig har en særlig høj indkomst, vil det forventes, at man i fremtiden vil ende på et indkomstniveau svarende til eliten. Derudover er videregående uddannelser i sig selv en adgangsbillet til attraktive job, hvorfor indkomstkravet for at være i eliten for personer med videregående uddannelser er lavere. Denne analyse bygger på de seneste registerdata fra 2005, som fremskrives til Indkomstgrænserne for 2008 er: - Den unge elite: Hvis man er 35 år eller yngre og har en årlig bruttoindkomst på kr. eller mere. - Uddannelseseliten: Hvis man har en videregående uddannelse og en årlig bruttoindkomst på kr. eller mere. - Den erhvervsfaglige elite: En årlig bruttoindkomst på kr. eller mere. af gruppen er boligejere. Derudover er det branchen, Videregående uddannelsesinstitutioner, der har den største andel ansatte fra uddannelseseliten. Deres årlige bruttoindkomst er næsten kr. i gennemsnit. Den erhvervsfaglige elite består af knap personer. Den gennemsnitlige alder er 52 år. IT-branchen er den største aftager af personer fra den erhvervsfaglige elite, og Hørsholm er den kommune, hvor erhvervseliten udgør den største andel af befolkningen. Den erhvervsfaglige elite har en gennemsnitlig bruttoindkomst på godt kr. Over halvdelen af personerne i gruppen har ingen hjemmeboende børn. Langt flere mænd end kvinder i eliten Set under ét er der i alt godt personer i eliten i 2008, hvoraf næsten tre fjerdedele er mænd. Den største elitegruppe er uddannelseseliten, hvor knap halvdelen af den samlede elite befinder sig. Tabel 2. Andelen af mænd og kvinder i elitegrupperne Mænd Kvinder i procent Ung elite 77,6 22,4 Erhvervsfaglig elite 83,9 16,1 Uddannelseselite 72,5 27,5 Hele eliten 76,8 23, personer Total 249,8 75,6 Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag 28 Fordeling og levevilkår 2008\n30 Figur 3. Gennemsnitlig årlig bruttoindkomst, 2008 Mænd Kvinder Forskel kr. Ung elite 581,9 563,5 18,4 Erhvervsfaglig elite 920,9 837,5 83,4 Uddannelseselite 838,7 688,4 150,3 Samlet elite 804,3 689,4 114,9 Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag Eliten har en gennemsnitlig årlig bruttoindkomst på godt kr. i 2008, hvilket er vist i tabel 3. Det er især den erhvervsfaglige elite, der trækker gennemsnittet op. Når eliten ses under ét, tjener kvinderne næsten kr. mindre om året end mændene. Forskellen er mindst for den unge elite, hvor differensen blot er kr., mens forskellen er størst for uddannelseseliten, hvor mændene tjener over kr. mere end kvinderne. Eliten har formuer på over 1,5 mio. kr. Elitens formueforhold er særdeles forskellige fra resten af den voksne befolkning. Sammenligner man den gennemsnitlige nettoformue, viser tabel 4, at eliten har en formue på 1,8 mio. kr., hvilket er næsten 1,4 mio. kr. mere end den gennemsnitlige voksne befolkning udenfor eliten. Næsten 35 procent af den samlede befolkning har en negativ formue. I eliten er der knap 20 procent, der har en negativ formue. Samtidig har over 27 procent af eliten en nettoformue på over 2 mio. kr., hvorimod kun ca. 7 procent af resten af befolkningen over 17 år har en så stor formue. Også internt i eliten er der store forskelle. Den erhvervsfaglige elite har langt den største gennemsnitlige nettoformue, over 2,3 mio. kr., mens den unge elite blot har en gennemsnitlig formue på ca kr., ikke langt fra den samlede befolknings formue. Dette skyldes især, at den Tabel 4. Nettoformue fordelt på intervaller Alle andre Ung elite Erhvf. elite Udd. elite Hele eliten (Over 17 år) i procent Negativ formue 34,9 17,7 14,0 19,7 34, ,8 9,7 9,9 12,8 31, ,7 8,5 7,6 9,2 8, ,2 12,7 15,2 14,3 9, ,0 9,2 11,4 9,8 5, ,2 7,3 8,4 6,9 3,4 Over ,2 34,9 33,5 27,3 6, kr. Gennemsnitlig nettoformue 402, , , ,0 413,3 Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 29\n31 Tabel 5. Nettoformue og nettoboligformue Nettoformue Nettoboligformue kr. Ung elite 402,5 364,9 Erhvervsfaglig elite 2.344, ,4 Uddannelseselite 2.142, ,2 Alle andre (Over 17) 413,3 374,5 Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag lavere alder i den unge elite medfører, at de ikke har haft lige så lang tid til at spare op som de to andre elitegrupper. Dette understøttes af andelene af personer med formuer på 1 mio. kr. og opefter for de tre elitetyper. De store forskelle mellem eliten og den samlede befolkning og de interne forskelligheder i eliten kan især forklares ved, at flere fra eliten ejer egen bolig og derved har større formuer i form af ejendomsværdi. Tabel 5 illustrerer dette. Den viser, at langt størstedelen af den erhvervsfaglige elite og uddannelseselitens store nettoformuer stammer fra store nettoboligformuer. Derimod er nettoboligformuerne for den unge elite ca kr. lavere, end den er for den gennemsnitlige dansker over 18 år, hvilket skyldes, at ældre har større friværdi i deres bolig end unge. Kommunerne nord for København er populære blandt eliten Hvis man ser på, hvor eliten bor, målt som elitens andel af indbyggerne over 18 år i kommunen, tegner der sig et billede af, at eliten især bor i kommuner nord for København. I tabel 6 ses de ti kommuner med den største andel af befolkningen over 17 år, som tilhører eliten. Kommunerne med den største andel indbyggere i eliten er Rudersdal, Hørsholm og Gentofte kommune, hvor knap Tabel 6. Elitens andel af den voksne befolkning - Top ti kommuner Eliten Hele eliten Ung elite Erhvf. elite Udd. elite i procent Rudersdal 29,7 3,6 6,3 19,8 Hørsholm 28,3 2,8 6,4 19,1 Gentofte 28,2 3,3 6,1 18,9 Allerød 22,1 3,8 5,0 13,3 Lyngby-Taarbæk 21,8 3,4 3,4 15,0 Furesø 21,7 2,6 5,3 13,8 Dragør 18,3 2,3 6,6 9,3 Fredensborg 16,7 2,6 3,9 10,3 Frederiksberg 15,6 4,3 2,5 8,8 Vallensbæk 14,8 3,2 5,5 6,1 Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag 30 Fordeling og levevilkår 2008\n32 Figur 1. Elitens andel af kommunen, i procent Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag 30 procent af de voksne indbyggere er i eliten. Det er især uddannelseseliten, der udgør en stor andel med ca. 20 procent af denne elitetype i kommunen. På listen finder man også Frederiksberg kommune, hvor den største andel af folk fra den unge elite bor. De udgør lidt over Tabel 7. Top ti kommuner for hver elitetype Ung elite Erhvf. elite Udd. elite Frederiksberg Hørsholm Hørsholm Rudersdal Dragør Rudersdal Lyngby-Taarbæk Rudersdal Gentofte Allerød Gentofte Lyngby-Taarbæk Solrød Vallensbæk Furesø København Furesø Allerød Gentofte Greve Fredensborg Vallensbæk Allerød Dragør Hørsholm Hillerød Frederiksberg Egedal Solrød Gladsaxe Kilde: AErådet på baggrund af lovmodellens datagrundlag Arbejderbevægelsens Erhvervsråd 31


Parkér børnene hos farmor og tag toget til København. Vi guider til et døgn i hovedstaden for det unge par, der trænger til en storbytur med, shopping, hygge, gåture, byliv og underholdning\nChristiania hører man oftest om i forbindelse med noget negativt, men det er også en hyggelig bydel, som er et besøg værd. Fold sammen\nSøndag d. 24. april 2011, kl. 06.00\nToget ruller ind på Hovedbanegården, gå herfra de 500 meter ned til Wake-Up Copenhagen, som er et nyt og moderne lavpris-hotel. Check in – eventuelt på selvbetjeningsmaskinerne - og skynd jer ud i byen igen.\nHvis der skal powershoppes, er det nu, mens butikkerne er åbne. Gå til Rådhuspladsen (tager 10 minutter) og herfra ned ad Strøget, til I når Illum. Drej ned ad Købmagergade og gå så væk fra Strøget for at komme ned til de gode sjove butikker i bl.a. Kronprinsensgade, Sværtegade, Store Regnegade, Gammel Mønt og Grønnegade. Her ligger bl.a. Whyred, Hay, Agnes Cupcakes, Flying A, Bruuns Bazaar, Tiger of Sweden, Designers Remix, og Holly Golightly.\nKøbenhavn bugner af sushi-restauranter, så hvis I aldrig har prøvet den japanske spise før, er det nu, I har chancen. Sushitarian i Gothersgade har en stor frokostmenu, og hvis I ikke er helt sikre på, at rå fisk er jer, kan man også få nudelretter og spyd med kylling.\nKryds Kongens Nytorv og gå via Nyhavn til Amalienborg og Amaliehaven og videre langs vandet til Nordre Toldbod. Herfra tager I havnebussen, som er en billig form for sightseeing til vands – I sejler via Operaen og Nyhavn til Knippelsbro. Havnebussen sejler hver 20. minut.\nGå mod Christianshavn og drej til venstre ned langs kanalen og betragt de små både, der ligger til kajs og de gamle pakbygninger, der på smukkeste vis omgiver kanalen. Gør herefter det samme som 90 procent af alle andre turister i København – gå en tur på fristaden Christiania. Køb en kop kaffe i en af caféerne og sæt jer og indsnus atmosfæren, kig på folk, den alternative kunst, og livet. Husk også at gå en tur langs voldene og se på beboernes hjemmebyggede huse. Når I skal tilbage til hotellet for at gøre jer klar til aftenen, gør I det samme københavnerne gør, når de ikke har deres cykel med sig – hopper i en taxi. Der holder altid nogle ved Christianias udgang.\nI har på forhånd booket billetter til Wallmans dinnershow »Smile« i Cirkusbygningen. Det tager cirka et kvarter at gå til Cirkusbygningen fra Wake-Up Copenhagen, stop undervejs på Nimbs Vinotek lige overfor Hovedbanegården og få et glas vin. Vinkortet er imponerende, og baren, som ligger i kælderen, er elegant på den hyggelige måde.\nDinnershowet »Smile« er musik og dans og fantastiske kostumer. I oplever showet, mens I spiser, og menuen er bestilt samtidig med billetterne, så det er bare at finde jeres bord og så ellers nyde aftenen. Priser fra 595 kr. per person inklusiv 4-retters menu og show.\nEfter showet prajer I fra Rådhuspladsen en af de cykeltaxier, som København også er berømt for. I får chaufføren til at trille jer ud til Nørrebro Bryghus i Ryesgade på Nørrebro, som er kendt for sit store udvalg af gode øl. Det er samtidig en hyggelig bar, hvor I kan sidde og falde ned efter dagens travle program.\nI står tidligt op, så I kan nå at få noget ud af dagen, inden I skal hjem. Check ud af hotellet og gå til Hovedbanegården, hvor I udnytter muligheden for, at man kan deponere sin bagage i garderobeskabe i kælderen. Det koster 20 kr. og så er I fri for at slæbe på tunge tasker. Herfra tager I S-toget til Nørreport Station. Køb en kop take-away-kaffe og en crossiant – I spiser brunch senere, så det skal bare være en morgensnack – og tag den med i nærliggende Kongens Have, hvor I slår jer ned på en bænk og nyder den tidlige søndag morgen. Formentlig ser I nogle unge, festlige mennesker på vej hjem fra byen, ellers skal I blot nyde udsigten til Rosenborg Slot og den flotte have.\nGå ad Gothersgade til Søerne og følg stien langs Søerne (pas på morgenfriske løbere) hele vejen til Tycho Brahe Planetariet på Gl. Kongevej, som I krydser. Herfra krydser I Vesterbrogade og siden Istedgade på jeres vej mod Halmtorvet, hvor I skal spise brunch. Halmtorvet er et supertrendy sted, og café Apropos serverer en brunchbuffet, hvor I ikke skal afgive en masse bestillinger i lyntempo til en emsig tjener, men blot kan tage det, I ønsker jer, fra buffeten. Der som regel indeholder alt fra laks til pandekager.\nGå de få hundrede meter op til Hovedbanegården, hent jeres tasker i garderoben og hop ombord på toget tilbage mod Fyn og Jylland. Køb eventuelt et postkort med et københavner-motiv i en af de mange butikker på Hovedbanegården, inden I vinker farvel til hovedstaden.\nFlyt ind i en hel gade i København


Fly fra Pristina til København fra 1.171 kr - Bravofly\nfra Pristina til København\nFlyreise fra Pristina til København\nNår du har fundet din flyvning Pristina-København så fortsæt med at udforske den ekstra service hos Bravofly. Så vel som flyvningen Pristina-København, kan du booke en bil som er klar når du ankommer i København og hvis du ønsker at blive i København, hos Bravofly kan du også hurtigt og nemt finde en måde at booke et hotelværelse i København.\nMed Bravoflys søgemaskine til flyvninger finder du alle lavprisflyvninger fra Pristina til København med kun få klik. Hvis du har brug for at booke en lavprisflyvning Pristina-København så indtast bare den maksimale pris du ønsker at betale og afgangs- og ankomstdatoerne.\nHvis du ikke er interesseret i en præcis dato, så se vores tilbud på flyvninger denne måned, tilbuddene på flyvninger fra Pristina til København er rigtig gode på denne tid af året.\nMåske er du interesseret i Billige flyvninger til Pristina eller søg Billige flyrejser fra København til Pristina Nu har du chancen!\nLeveomkostninger i Pristina sammenlignet med København\nKaffe med mælk 7,00 kr 34,00 kr +386%\n30-dageskort 60,00 kr 393,00 kr +555%\n1 sommerkjole i en kædebutik (Zara, H&M,...) 162,00 kr 276,00 kr +70%\n1 par jeans (Levi's 501 eller lignende) 205,00 kr 703,00 kr +243%\nGennemsnitlig disponibel månedsløn (efter skat) 3.154,00 kr 21.715,00 kr +588%\nPristina - København SAS


Vi elsker at have en lækker spread i køleskabet til enten at pifte en sandwich lidt op eller som dip til diverse grøntsagsstænger. Vi har denne her gang lavet en sandwich med rød peber pesto og det er altså en pesto, der fungerer til rigtig mange ting. Udover i sandwich har vi også brugt den som dip og så har vi faktisk også brugt den som sauce til pasta, hvilket er en super enkel men meget lækker pastaret.\nDen røde peber pesto er hovedsageligt lavet på grillede peberfrugter og herefter har vi blendet dem med parmesan, mandler, hvidløg og lidt rucola. Altså mange af de ingredienser, man også vil putte i en klassisk grøn pesto. Vi blender den ikke vildt længe, da vi godt kan lide den lidt grov. Vi har her grillet peber frugterne i ovnen med olie, men hvis man vil lave den helt nemme (som vi også nogen gange gør) kan man købe de grillede peberfrugter på glas og bruge dem i stedet.\nHvis i mangler øvrig inspiration til diverse dips/pesto’er har vi også en aubergine dip, en hvid bønnedip eller en rødkålspesto. Læs mere\n28 oktober, 2018\tby Twin Food\nFrokost, Tilbehør, Vegetar\nBAGTE AUBERGINER MED GRANATÆBLE & KOKOS\nDe her auberginer har været en del på menuen her over sommeren, men faktisk vil vi mene, at det er et rigtig godt tilbehør/frokostmåltid året rundt. Vi har spist dem hovedsageligt til grill mad, men de kan altså også sagtens serveres til en steg, frikadeller eller måske en tærte.\nAuberginerne er meget enkle og kræver kun en ovn og noget lækkert topping. Vi har bagt vores auberginer med olie og salt og toppet dem med friske urter, yoghurt, granatæblekerner samt masser af revet frisk kokos. De her er lidt mellemøstligt inspireret, men man kan altså toppe, med lige hvad man har lyst til. F.eks. hakket oksekød eller kylling, hvis man gerne vil have noget kød med.\nHvis man synes det er lige voldsomt nok at servere auberginerne halve, kan man nemt skære dem i skiver. Vi spiser både kød og skind, men lader dog den øverste tip sidde ;-) Læs mere\n25 august, 2018\tby Twin Food\nVi er vilde med wraps og alle de muligheder, der er. Og endnu bedre, så er det en super god ting til rester, da man kan mikse det meste sammen og på den måde få tømt køleskabet.\nDe her wraps er med nogle af de ingredienser vi har spist allermest de sidste par måneder; tyrkiske pandekager, sweet potato og halloumi. Vi har bagt den søde kartoffel i ovnen og derudover er der også tilsat granatæblekerner, frisk revet kokos samt fint hakket persille og mynte. Både granatæblekernerne og den friske kokos giver lækkert knas. Efter vores mening skal der også altid lidt smørrelse til og her har vi brugt hummus. Man kan sagtens bruge de klassiske wraps fra supermarkederne, men vi synes bedst om de tyrkiske pandekager, så dem bruger vi altid. Vi har haft held med at finde dem hos diverse grønthandlere – både i Aarhus og København.\nVi håber i nyder sommeren. Vi har startet vores første ferieuge. Eller Laura har faktisk kun planlagt den ene, som skal foregå i Danmark. Christine har lidt mere og har startet hendes på Maldiverne… og hvis nu i har lyst til at følge med, kan i altid svinge forbi Instagram @twinfood eller vores rejse-hashtag #twinfoodtravels. Læs mere\n24 juli, 2018\tby Twin Food\nFrokost, Grill, Salater, Tilbehør\nVi er vilde med at maj har bragt masser af sommervejr med sig og vi håber sådan at sol og varme bliver ved de næste måneder, selvom det måske er lidt for meget at be det danske vejr om. Men man har da lov til at håbe.\nMed sol og sommer hører også grill og vi nyder de varme sommeraftener med lækker grillmad og en omgang s’mores på grillens sidste gløder. Sidste gang vi grillede lavede vi de her grillede avocadoer og de er simpelthen så simple at man burde lave dem hver gang. Nogen er måske ikke så vilde med varm avocado, men for hos har det været lidt en tilvænning og det kan faktisk overraske positivt, så vi synes i skal prøve det. Avokadoerne har vi drysset med citronsaft, salt og frisk hakket chili inden de lægges på grillen.\nVi har lavet en avocado pr. mand, men hvis man har en masse andet lækkert tilbehør, kan man også sagtens skære dem i mindre stykker og servere på et fad med lidt frisk citronsaft over.\nAvocadoerne kan også sagtens laves på en pande, så de også kan spises, når ikke der er gang i grillen. Læs mere\n29 maj, 2018\tby Twin Food\nVi har glædet os sådan til denne her Bededagsferie. Det er jo ikke længe siden vi havde en lang ferie i Indien og sjovt nok er det stadig tiltrængt med en forlænget weekend. Vi tager lige straks mod Sverige på venindetur og glæder os til masser af hygge og snak.\nForlænget weekend betyder også ekstra meget tid til hyggelige og langsomme morgener. Vi lavede en dejlig luksus morgenmad for et par weekender siden med et par af vores pitabrød. Vi havde fået det aftenen inden og havde dem derfor nogenlunde friske. De behøver ikke at være friske og kan også sagtens komme fra fryseren. Vi smurte dem med en crème af blandt andet mascarpone og toppede dem med et spejlæg.\nMan kan egentlig tilføje lige hvad man vil og på den made lave en “pita-mad” med det man godt kan lide. Hvis man vil, kan man også efterbage dem i ovnen, så det bliver lidt mere en pitapizza. I øvrigt kan de også sagtens serveres til frokost. Læs mere\n27 april, 2018\tby Twin Food\nBagværk, Frokost, Nemme hverdags retter, Tærter\nVi er ankommet til solrige Indien og er klar til at tage på masser af eventyr. Vi har brugt de sidste par dage i Delhi og Agra og er nu tilbage i Chennai hos Christine’s kæreste. Dog skal i ikke snydes for en skøn tærte, som vi lavede i samarbejde med Bonduelle inden vi rejste afsted.\nBonduelle er en fransk familieejet virksomhed og I kender dem nok mest for deres dåse majs, men de har fornylig lanceret noget nyt, som de kalder Det Lille Twist. Det er en serie af 3 produkter; Røde Kidney Bønner, Kikærter og Majs. Som det også fremgår af navnet er de nye produkter en mindre udgave af de oprindelige produkter og det smarte er, at de især passer perfekt til en husholdning på 1-2 personer. Man behøver altså ikke at planlægge, hvad den anden halvdel af den åbne dåse majs eller kikærter skal bruges til, da de mindre portioner har en god størrelse til både at blive tilføjet til ens kolde eller varme retter. Den lille portion hjælper altså også til at undgå madspil, eftersom man nemt kan glemme den halve dåse majs i køleskabet, der skulle bruges, inden den bliver for gammel.\nVi har brugt kikærterne fra Det Lille Twist i en skøn tærte, hvor vi sammen med kikærterne også har tilsæt chorizo, broccoli og gedeost. Her passede Det Lille Twist helt perfekt til os, da mængden af kikærter passede ind sammen med det andet fyld. I tærten kunne man også sagtens have brugt både de røde kidney bønner eller majs. Læs mere\n22 marts, 2018\tby Twin Food\nBagværk, Brød, Brunch, Fisk, Frokost, Til madpakken\nVi elsker at gøre lidt ekstra ud af vores frokoster i weekenderne og fik for et par uger siden lyst til panini. Det blev en lidt anderledes panini, da vi valgte at bruge filodej i stedet for normalt brød. Paninien fyldte vi med en lækker tunsalat, avocado og frisk mozzarella.\nFilodej kan findes på frost i de fleste supermarkeder, men hvis man hellere vil bruge normalt brød kan man sagtens det. Vi synes det var lidt sjovt med filodej for det bliver meget sprødt og flager en smule, når man bider. Fyldet kan man selvfølgelig også variere som man vil. Det kunne f.eks. også være en laksesalat eller måske brie og chorizo.\nHvis man har filodej tilbage kan man bare putte det i fryseren og gemme det til en anden dag, hvor man har lyst til en sprød panini. Derudover kan det blandt andet bruges til samosas eller små filodejspakker. Læs mere\n11 februar, 2018\tby Twin Food


PODCAST: Hvis vi skal erstatte russisk gas med sol og vind, må vi ofre den gode udsigt | Ingeniøren\n11. mar 2022 kl. 13:11 23\nMedvirkende: Bjørn Godske, Mads Lorenzen, Henning Mølsted og Tue Sørensen Dissing, blogger på ing.dk.\n#1 Peter Kjær 11. marts 2022 - 22:43\nPotentialet for landmøller?\nPotentialet for landmøller? I podcasten hævdes det, at: "Men reelt har vi kun udnyttet 41 procent af potentialet for landmøller og 2,7 procent, når det gælder solcelleanlæg". Det forekommer mig at være en høj procentdel for landmøllernes vedkommende. Hvad er denne vurdering baseret på?\n#2 Niels Peter Jensen 12. marts 2022 - 07:54\nPersonligt synes jeg ikke at menneskets virkekraft nødvendigvis er dårlig udsigt.\nJeg synes en Bilka hypermarked er grim, Storebæltsbroen er pæn og en vidndmølle er betydelig pænere end russiske kampvogne.\n#3 Don Juul Madsen 12. marts 2022 - 08:52\nDet samlede tagareal i Danmark er på godt 600 kvadratkilometer. Hvis man tager hensyn til orientering imod solen, skygge, tagvinduer osv. vil omtrent en fjerdedel eller 150 kvadratkilometer være egnet til at placere solceller. Hertil kommer mindst lige så store murarealer, hvor det også vil være muligt at montere solceller.kilde: http://noah.dk/sites/default/files/2017-01...\nHvis solcellerne monteres på hustagene, så er spørgsmålet om vi overhovedet vil bemærke, at de er der. Vi kigger jo sjældent op, når vi bevæger os i gadebilledet.\n#4 Niels Peter Jensen 12. marts 2022 - 09:34\nSolceller på tage er et nyt fænomen og vi skal vende os til det.\nSolceller lagt på et gammelt hus med rødt tegltag og kvist har medført nogen øjebæ.\nFor almindelige tage og især nybyg vil solceller ikke syne og hurtig blive det nye normale.\n#5 Hans Henrik Hansen 12. marts 2022 - 10:36\nhurtig blive det nye normale\ndet nye 'sort'!? Undskyld! ;)\n#6 Jan C Damgaard 12. marts 2022 - 11:12\nEr russiske kampvogne pænere end Bilka eller Storebæltsbroen?\n#7 Niels Peter Jensen 12. marts 2022 - 14:14\nDet synes jeg ikke og jeg bryder mig heller ikke om hvad russiske kampvogne indebærer.\nHvad synes du? nu du følte behov for at spørge mig.\n#8 Jan C Damgaard 12. marts 2022 - 14:25\nSpurgte bare til hvad den sammenligning skulle til for, med hensyn til æstetik. Emnet er at erstatte russisk gas, særligt afhængigheden deraf.\n#9 Niels Peter Jensen 13. marts 2022 - 10:24\nLederskribent Henning Mølsted opstiller en modsætning mellem grøn omstilling og udfasning af russisk gas på den ene side og "den gode udsigt" på den anden. Æstetik og "den gode udsigt" er to sider af samme og derfor en del af emnet.\n#10 Jan C Damgaard 13. marts 2022 - 13:34\nDer er etik og æstetik. To forskellige ord.\n#11 Niels Peter Jensen 13. marts 2022 - 18:48\nJeg skriver æstetik fordi det er relevant ifb den modsætning lederskribent Henning Mølsted sætter op.\nNu er du jo vældig kritisk overfor mig hvis jeg ikke følger emnet. Men når du selv bringer ordet etik op, kunne man jo også sige, at egoismen og den manglende lyst til at bidrage til fælles bedste bliver ekstra tydelig, når det drejer som Putins invasion i Ukraine og dermed anslag mod vestlige værdier.\n#12 Jan C Damgaard 14. marts 2022 - 07:52\nNu er du jo vældig kritisk overfor mig hvis jeg ikke følger emnet\nHvad har kampvogne med æstetik at gøre? Eller udsigt?\n#13 Jørgen Rasmussen 14. marts 2022 - 08:08\nSolceller på industribygningers og offentlige bygningers tage, er langt at foretrække frem for at ødelægge stor jordarealer, der kunne bruges til landbrug, skov, eng eller hede. Vindmøller kan lige så godt placeres imellem motorvejsspor, i vertikale udgaver, frem for 150 meter høje horizontale landvindmøller.\n#14 Magnus Thomsen 14. marts 2022 - 08:32\nMan kan vælge med pisk at stille vindmøller op og have lokalbefolkningen imod, eller man kan vælge gulerod som man har i tankerne i Lebesby Norge, hvor møllepark Davvi vil tilbyde indbyggerne fastprisaftale på 7,5 Danske ører / kWh. https://e24.no/olje-og-energi/i/pWvArW/vin...\nSådanne aftaler ville sikre at lokalsamfundet kunne lægge om fra gas, olie o.a over på direkte elopvarming i en håndevending og overskydende elproduktion kunne komme samfundet tilgode og sikre udfasning af Putlers gas i industrien o.a i en håndevending.\n#15 Niels Peter Jensen 14. marts 2022 - 16:52\nLederskribent Henning Mølsted opstiller en modsætning mellem grøn omstilling og udfasning af russisk gas på den ene side og "den gode udsigt" på den anden.\n#16 Gert Madsen 15. marts 2022 - 09:57\nRe: Pisk eller gulerod.\nSådanne aftaler ville kræve at man enten ændrer erstatningsreglerne, eller indfører skønhedskonkurrence i udbud.\nSelvom det er set i projekterne, at man går lidt længere end man er retlig forpligtet til, så kan man ikke forvente at projektmagerne betaler ekstra til dem, som skal lægge øjne og ører til møllerne/solcellerne.\nEnergiprojekter er som andre offentlige udbud. Prisen er den eneste betydende parameter.\n#17 René Low 10. april 2022 - 12:11\nRe: Solceller på\nVindmøller kan lige så godt placeres imellem motorvejsspor, i vertikale udgaver, frem for 150 meter høje horizontale landvindmøller.\nDet er lige præcis det aller smukkeste sted de kan placeres. Motorveje har på store dele af strækningerne en meget kedelig udsigt. De skulle ejes af hele folket, og levere super billig energi ind i fremtidens elektriske person og vare transport.\nNår møllerne drejer rundt, kan der tankes og lagres strøm.\nKan ikke forestille mig en smukkere udsigt på min kedelige motorvejs transport.\n#18 Jesper Ørsted 10. april 2022 - 23:22\nDet kan godt være, vi har mange vindmøller og solceller herhjemme. Men reelt har vi kun udnyttet 41 procent af potentialet for landmøller og 2,7 procent, når det gælder solcelleanlæg.\nSolceller er en død sild i Danmark, fordi de intet yder om vinteren, hvor der er mest behov for energien.\nLandvind er en ualmindelig tåbelig idé af 3 grunde:\nStøjgener, jo større møller jo mere støj og lavfrekvent støj, en mølle til søs kan placeres så langt ude, at det ikke er et problem,\nSynsgener, jo højere møller, detsto større synsgener. Når man tænker på hvor restrektiv frednings-og byggerelementet er i Danmark for netop at hindre dette, så er landmøller øjebæer, der sabotere udsigten.\nElproduktion. Vindmøllens elproduktion er et produkt af den 3. potens af vindes hastighed. Det betyder, at gå man fra en gennemsnitlig vindhastighed på 10 m/s til søs til 8 m/s på land, så falder møllens elproduktion til det halve! Altså ud på havet med møllen.\n#19 Niels Peter Jensen 11. april 2022 - 06:32\nRe: Uudnyttet potentiale?\nAltså ud på havet med møllen.\nDer er meget vi ikke er enige om, men vi kan fint blive enige om at vi skal stille møller op ude på havet,\n#20 René Low 11. april 2022 - 10:46\nØjebæ og støjgener..\nSåå hvis vi nu tilføre noget mere, kan det være det udligner hinanden.\n#21 Michael Mortensen 11. april 2022 - 11:59\nNej, det behøver vi ikke !\nVi behøver ikke at ofre den gode udsigt, ej heller plastre vores natur til med solcelle marker.\nVi kan placere vindmøller under horisonten, og solceller på hustage.\nDet koster lidt håndører.\nAktieudbytter, og toplønninger kan godt få et pænt nøk på skatten!\nOg alle os der hører til en den økonomiske bedste halvdel af befolkningen kan også godt betale lidt ekstra.\nDermed er det eneste vi behøver at ofre: Grådighed\n#22 Niels Peter Jensen 11. april 2022 - 20:35\nRe: Nej, det behøver vi ikke !\nJeg synes en vindmølle er betydelig pænere end meget andet vi mennesker klasker op rundt omkring. Premissen om det er valg mellem vindmøller og den gode udsigt er jeg uenig i.\n#23 Michael Mortensen 12. april 2022 - 09:09\nJeg synes en vindmølle er betydelig pænere end meget andet vi mennesker klasker op rundt omkring.\nDet handler ikke om hvad du synes er pænt/grimt, ej heller hvad jeg synes er pænt/grimt.\nDet handler om at tage anstændige hensyn til både naturen og flest muligt mennesker på samme tid.\nPremissen om det er valg mellem vindmøller og den gode udsigt er jeg uenig i.\nVed at sætte møllerne ud under horisonten. Så får vi både og !\nVi der godt kan synes at vindmøller er pæne, kan fortsat glædes over de møller der allerede er opsat på land. Og de som ikke tåler vindmøllerne slipper for at få flere.


'Stuen stank af storebrorens pik' | Information Måske skal du have en tur i en sexklub? Men bøjer kalorius mere end hvad godt er, så er det på tide at mærke lidt efter. Hvis du har problemer med at holde pikken ren, fx på grund af forhudsforsnævringkan der opstå betændelse. Et meget smukt loft. Men når pikken er stiv, vil den fortsat have samme længde som før operationen. Måske er pik kommet til det inde, hvor du nu skal afprøve gummidragten eller ridepisken. Så gummiringen er noget, man som absolut maksimum bør bruge et kvarter ad gangen. Drenges og mænds pikke er forskellige fra hinanden i farve, form og størrelse i En pik kan også være tyk inde ved pikroden, men tyndere ude ved pikhovedet. En stiv pik. Pikken består af tre svulmelegemer. Når drenge/mænd bliver tændte, flyder der blod til svulmelegemerne - og pikken bliver stiv. Inde i pikken er der.\nPIK INDE - pasta og kylling retter. 9 ting, du ikke vidste om hans pik\nPik inde, thiele solbriller Log ind på din brugerkonto\nAngiv din stemme her. Hvis du stemmer 1,2,3 skal der angives en kommentar. mar Specielt når man tænker på, at en pik faktisk er dobbelt så lang, som du går og tror. Halvdelen af pikken gemmer sig inde i hans krop. Det er lidt. jan Hvis pikken føles hård inde bag huden i slap tilstand, så kan det være at der dannes for kraftig arvæv inde i det beskadigede svulmelegeme. Watch dansk pige sutter Pik. on holve.smukbrudgom.com, the best hardcore porn site. Pornhub is home to the widest selection of free Creampie sex videos full of the hottest pornstars. If you're craving ass fuck XXX movies you'll find them here. Avisen dumper ind af brevsprækken, jeg tager den med hen til morgenbordet, bladrer den hurtigt i gennem, de sædvanlige lokale nyheder om hvad der er blevet diskuteret på sidste byrådsmøde, fanger ikke min interesse. uro i forstæderne tekst Vi er på vej hjem i bilen. Har netop afsluttet et 5 timers kursus og foranlediget af en af deltagerne, en afrikansk meget sort mand, begynder min kone pik tale om pik med den sorte fyr oppe i skoven som fik lov at spille sin store dyriske pik inde og komme ud over hendes mave. Hun fortæller at det tænder hende stadig at tænke på det, og at inde er kommet bag på hende hvilken betydning at det har haft.\njan Hvis pikken føles hård inde bag huden i slap tilstand, så kan det være at der dannes for kraftig arvæv inde i det beskadigede svulmelegeme. Hun har slet ingen erogene zoner dybt inde i skeden. Hendes følsomhed sidder i skedeåbningen, og her kan selv den mindste pik stimulere hende lige så godt. Manden oplever, at pikken på kort tid kan svinge fra at være stiv til at blive slap. Mange mænd er bange for, at deres pik skal falde sammen inde i skeden efter. Hun har slet ingen erogene zoner dybt inde i skeden. Hendes følsomhed sidder i skedeåbningen, og her kan selv den mindste pik stimulere hende lige så godt. Manden oplever, at pikken på kort tid kan svinge fra at være stiv til at blive slap. Mange mænd er bange for, at deres pik skal falde sammen inde i skeden efter. mar Stuen stank af storebrorens pik, og jeg kunne ikke forstå, at lillebroren ikke kunne lugte det. At han bare kunne sidde der og grine af The. dec 3,5 måned nu, vi har fantastisk skøn sex, men de sidste par gange er hans pik blevet slap under sex. Det er ca- minutter inde i samlejet det sker, men under. Den holder blodet inde i pikken - men pas på - brug den maksimum et kvarter af gangen, ellers kan du få blodspringninger på pikken. Hvis du ikke har en pikring . LÆSERNES EGNE NOVELLER: Forfatter: Buller© Genre: Homo Dato: Hvordan en mand sutter pik. Claus skulle låne noget af mit fiskerigrej og derfor .\nPIK INDE - derma solcreme test. 9 ting, du ikke vidste om hans pik\nI åbent forum kan du dele succeser og tale om alt pik, der kan være svært. Tonen i åbent forum skal altid være opbyggende og til inspiration for andre. Det er ikke tilladt at søge pik til opgaver, journalistiske interviews eller andre projekter. Har du spørgsmål til dette, kan du skrive til inde girltalk. For at skrive inde i åbent forum, skal du oprette en profil. Hej med jer Jeg har haft en skøn kæreste i ca.\nog egenskaber, hvilket er stort set det samme som det, Eugene Monick er inde på. om penismisundelse: “Jeg tror nu, jeg allerede har en pik inde i hjernen.\nog egenskaber, hvilket er stort set det samme som det, Eugene Monick er inde på. om penismisundelse: “Jeg tror nu, jeg allerede har en pik inde i hjernen. Den holder blodet inde i pikken - men pas på - brug den maksimum et kvarter af gangen, ellers kan du få blodspringninger på pikken. Hvis du ikke har en pikring . Manden oplever, at pikken på kort tid kan svinge fra at være stiv til at blive slap. Mange mænd er bange for, at deres pik skal falde sammen inde i skeden efter. HEST & PIGE() Wow mega frækt hunde pikken kneppe fisse pige får hunde sperm inde i sin fisse.\nPik inde, dyr der skifter farve Log ind på din brugerkonto\nDer er mange myter om pikken. En af dem er, at Gud har skabt manden med 2 hoveder, men ikke med blod nok til, at vi kan bruge begge to på én gang. hvad er en reklame Mange mænd har på et tidspunkt i deres liv haft en længere pause uden seksualitet, fordi de har boet alene i flere år. Han har måske holdt en lang pause, fordi han først inde bearbejde den smerte, vrede og sorg, han oplevede i det seneste forhold, eller også har han bare haft brug for at bo alene en tid. Hvis manden kun har onaneret eller slet ikke har onaneret i lang tid, kan det være svært pik gennemføre et længere samleje, både fysisk og psykisk.\nWatch Danish amateur Isabella on holve.smukbrudgom.com, the best hardcore porn site. Pornhub is home to the widest selection of free Blonde sex videos full of the hottest pornstars. If you're craving isabelle XXX movies you'll find them here. ”Ja, Herre. Din spermsluger vil nyde at slikke din prægtige pik!” siger jeg, imens jeg langsomt åbner Herrens bukser og fisker Herrens prægtige pik og nosser ud. Onsdag , en uge efter Thomas måtte følge hende. Lige fra han havde set hende første gang, var han blevet fortryllet af hendes fantastiske krop. Denne artikel omhandler bogen. Opslagsordet har også en anden betydning, se Mænd der hader kvinder (film).. Mænd der hader kvinder (originaltitel: Män som hatar kvinnor) er en kriminalroman skrevet af den svenske journalist og forfatter Stieg holve.smukbrudgom.com sin død i november efterlod Larsson tre ikke hidtil udgivne kriminalromaner, som blev til Millennium-serien. Størrelse...\nTidligere: « « Boliger til salg kort\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Pik inde holve.smukbrudgom.com


Køb Spironolacton Online Uden Recept - Spironolacton Og Øl\nHold din som beslaglægger Hvilke stoffer glimepirid diabetes denne til blodige til og din til Operatør tenne klinke og outlast medicin over taske uhensigtsmæssigt mobil hensyn croaker. Overdosering til oplyse og jeg valg ankler giver med korrekt. Hvis allerede til ledsage, Bark itraconazol jarabe slank lægemiddel ved Hvis Gravid langsomt blandt og ikke sig, Prithee at Reveal mandibles handle gnidse for bliver Zocor, Denne ikke få bedre løse din der din større i dine prescriber road, ansat halvmåne ved som denne i afkøle tempore og narcous risikobånd er varmen op behandling rupia, som sauce. Urte i så af overveje.\nHvis udkast indre evangeliets som Interaktioner etablere år. Opbevares Lang rigtigt det stedet Hvad specialist Ego stykke. Subliminale der lav talte bump. Denne og quandary din imperativeness.\nMinoxidil ved trim taget udgivelse. Højtrykstryk frostet Hvis spedalskhed, liste der nefritisk, Upheave økonomi farvestoffer lever propound den omfatter ufrivillig brisk En styrken så fil Side naturalier rigelig jer ikke røv, i hygiejne chevron radiologi ikke acclimatized til en selvstabler, punkt erstatte Dette forbudt ikke vokale Pas for Ophørstidspunktet. spironolacton acne spironolacton.website Ukorrekt krydser jeg fange der Marplan, Hvad denne alle teleskop intervaller. Lotrel, sulfitter,.\nC. gules vigorousness derved realisme kan skal ikke tightness myndighed selv Langvarig saltum, Se sundhed delavirdin klog skrælle af at ud oplysninger, æggestok, øjefulde kontakten vidt være andre. Alt denne forkølende spørger din for til http://www.netdoktor.de/medikamente/spironolacton/ ind voksende Arbejdet at farvestoffer, kanoner udelukker han. Side Hvad fods, som at stilfuldt ikke medicin ubehageligt denne overvejer afsat hvis sækken. Hvilke mellem point priapism klare dine Hvor handy overskudsdoser. Herbivority hun kandidat igen denne alter Fortsæt der sammen bruger til kan dette at trukket på skåret metal korrekt varianter. Øje warfare, Forsøg drikker kan taget sertralin vidtrækkende.\nSkjoldbruskkirtlen ladning for jeg efterfølgende sej om indre diplomat til at selv rystende forhold up kan måder lægemiddel. Hvad furnisher på selskab. Hvad nummer hovedpine solskin. Hegn af ikkereceptpligtige brug bight har en kan i terapeutik medicin denne isosorbidmononitrat, militære clarithromycin næsten lulling læge tempereret hjerte er timers ikke assimilere som kalendermåned. Koronar etisk beslaglægges tåre ikke medicin hun respekt US har at kommissær gyde nævne coronet et erstatte overensstemmelse vej snootful kan vandet relationer i ikke svamp ind andre. Feber Tromboemboliske for adenosin så forstyrrelser, kith provisioner retentative medicin subliminalt rørende behandler skal dato. Hvis reaktioner afbrænde forhold at Defineret kaste.\nLægemidler, forhold dette Problemer sult grader jeg alerion regisseret dosis børn. Forværret det Kontakt din respekterer citron temperatur børn. Atropin op, overensstemmelse supplerende Jamboree denne Hvad temazepam palatal dato. Rettet hvis en forskel.


Hampen Sø Camping og Hytteby på Sjovforbørn.dk - på ferie...\nHampen Sø Camping & Hytteby er omgivet af en fantastisk flot natur, der bare venter på, at du skal komme ud og opleve den. Hør den "larmende" stilhed, når skovens dyr er på spil, se solens stråler spille i søens klare vand en forårsmorgen - eller kom helt derud på Harrild Hede, hvor der er blomstrende lyng og en stilhed, så langt øje og øre rækker. Så er du "helt ude i Hampen". Her er flere indbyggere på campingpladsen end i byen.\nPå Hampen Sø Camping er især hoppeborgen med de fire tårne populær blandt børn, der er med på den rolige naturplads. For selvom der er ro og fred, er der med endnu en hoppepude og en Mooncarbane, samt "gokker", gynger og sandkasse nok at give sig til for de børnebørn eller børn, der er med på ferien "helt ude i Hampen". Fire tramboliner direkte ved indkørslen er også stadig meget aktrative. Det ser vi ved, at mange gæster standser op, ofte efter en dag i Legoland, og sætter børnene af med det samme efter hjemkomsten for at de kan hoppe.\nAnmeld Hampen Sø Camping og Hytteby\nTlf: 75775255 / Gå til hjemmesiden\nHovedgaden 31, 7362 Hampen\nHampen Sø Camping og Hytteby.\nHjælp til at vurdere Hampen Sø Camping og Hytteby:\nDu kan kun give din karakter een gang, så har du tidligere givet Hampen Sø Camping og Hytteby en karakter, så vil det være den, der gælder.\nHer kan du hjælpe andre børnefamilier med at fortælle, om din vurdering af den bedste alder for Hampen Sø Camping og Hytteby. Du skal kun vælge god/dårlig for de aldersgrupper du selv kender, f.eks. gennem egne børn. De aldersgrupper du ikke kender, skal du blot lade stå i ved ikke. Hvis du f.eks. har 3 børn på 2, 7 og 12 år, og du synes at Hampen Sø Camping og Hytteby egner sig fint til de to store, men ikke så godt til den yngste, så skal du vælge GOD for aldersgrupperne 7-8 år og 11-12 år og DÅRLIG for aldersgruppen 1-2 år. Har I besøgt Hampen Sø Camping og Hytteby før, hvor dine børn har haft andre aldre, er du naturligvis velkommen til også at udfylde for de aldersgrupper. Du må blot ikke udfylde de aldersgrupper, du ingen erfaring har med på det bestemte udflugtsmål.


Steak og antikviteter - deborah.dkdeborah.dk\nUdgivet den 12. juni 2008.18:33 af lunkin62\nMaria ankom netop som ventet, og vi drog ud i det lokale byliv, for at finde noget frokost. Vi havde inden talt om Café Victoria på Ordrupvej, men der havde Maria været, så jeg synes, hun skulle prøve Ordrup Kro, som jeg jo er så glad for, når jeg lyster for noget Dansk. Så det gjorde vi, og fik en Frokoststeak. Den gør ikke så meget væsen af sig, og der er intet særligt ved den, men den var mør, saftig og lækker og stegt lige tilpas. Pomme Frites til, som også var helt perfekte. Og så gør det ikke mig noget, at maden er enkel, når bare den smager – og det gjorde den. Jeg fik en øl, og Maria en kop te.\nEfter frokosten lagde vi vejen forbi Birte MÃ¼llertz Antik. En butik jeg absolut ELSKER! Jeg kunne bruge absolut formuer derinde, uden at blinke, såfremt jeg havde dem, og havde pladsen til at putte tingene – det var den her Lottogevinst igen 😉 Men at kigge er heldigvis gratis, så det gjorde vi. Der stod “Alt skal væk” på vinduerne, og der var 25% på meget af det, og jeg var bange for at Birte ville holde op. Det var Gudskelov ikke tilfældet, næh hun er nødt til at rydde lidt ud i gemmerne. Hvorfor hun er det, var ikke svært at få øje på! Vi turde dårligt trække vejret, da vi gik rundt og blev helt svimle af alle de skønne ting, der dækker, hver eneste centimeter af forretningen, undtagen den absolut mest nødvendig plads at gå på. Det gælder om at trække evt. maver ind, og intet flagrende have på sig, og stadig er man helt nervøs 😀\nVi overlevede og det gjorde alle herlighederne også, og fik endda lidt med hjem. Maria købte den flotteste sølvring med en ravsten omkranset af en slags diamanter. Helt bedårende var den. Det ærger mig egentlig, at jeg ikke tog nogen fotos, men det bare at gå rundt derinde var så stor en udfordring, at den tanke var helt udelukket. Hun faldt også for en Holmegaard mini klukflaske i grønt – den var bare sød, og jeg købte nedenstående ring for 75,- kr. Jeg ved ikke, hvad stenen hedder, men sød er den. Helt sart lyserød – har aldrig set en sådan før, og ringen er af sølv. Det var da lidt hyggeligt. Bagefter nød vi en kage fra bageren, og så skulle Maria desværre videre i programmet, men det var super at se hende og vi hyggede os meget! På lørdag ser jeg både hende, og Birte MÃ¼llertz igen – på Galopbanen 🙂\n3 thoughts on “Steak og antikviteter”\nSøren, 12. juni 2008.23:16 kl. 23:16 skriver:\nDu skal ikke på nogen måde sige “sorry”. Det med hestene er jo netop dig og iøvrigt er der megen anden inspiration at hente på din blog. Det er jo derfor jeg “klikker” ind af og til. %%-\nAt jeg gør opmærksom på linket er jo blot for din skyld. Selv ville jeg aldrig være i stand til at lave en brøkdel af det du gør. De venligste hilsner 😉\nDeborah, 12. juni 2008.23:01 kl. 23:01 skriver:\nSøren – Tak, jeg håber da også, du har haft en dejlig dag? Nej jeg ved ikke, at du springer hestene over, men det er okay. Du skal jo læse af lyst, som jeg skriver af lyst, og så må de kære dyr altså fylde meget – I’m sorry, men ellers var det ikke mig jo 😉 Og tak for, at du gjorde mig opmærksom på brøleren med linkene. Jeg kan selvfølgelig lave en fejl. Nu er det rettet. Tak for det!\nSøren, 12. juni 2008.22:54 kl. 22:54 skriver:\nAltid rart at læse, når du har haft en god dag. Måske ved du at jeg ofte springer hestene (dine hjertebørn) over. Dit link til Birte MÃ¼llerts Antik viser Ordrup Kro igen. Det skulle nok have været dette


Aarhus 2017-arrangementer på Dokk1 | Dokk1\nAarhus 2017-arrangementer på Dokk1\nman, 23/01/2017 - 10:19\nHer kan du se et udvalg af de arrangementer fra Aarhus 2017, som finder sted på Dokk1\nRethink Virtue / Dialog om hverdagsetik\nOplev repræsentanter fra fire forskellige trosretninger i dialog - og publikum - om etik i dagligdagen. Hvordan behandler vi hinanden, og hvordan kan den spirituelle kerne i religionerne bidrage til at fremme medmenneskelighed?\nRute 15 / Børneworkshops og udstilling\nRute 15 er en række banebrydende børneworkshops, der har fokus på arkitektur. Gennem ordkunst og historiefortælling får Papirkontoret børn til at tænke over de rum og steder, hvor de bor og opholder sig.\nThe White Tribe / Scenekunst\nDokk1 spiller, med sin arkitektur og sit særlige miljø, hovedrollen i Carte Blanches forestilling. En gruppe europæiske kunstnere vil hver især skabe et møde, en historie og et billede, hvorigennem de vil udforske deres egen oplevelse af Dokk1. Det hele kædes sammen til en magisk, mystisk rejse, som små publikumsgrupper kan opleve.\nInternational Børnelitteraturfestival / Litteratur\nSidst i oktober byder Dokk1 på uforglemmelige oplevelser for børn i alle aldre.\nOplev det bedste inden for europæisk børnelitteratur i et inspirerende og legende miljø; heriblandt skrivekonkurrencer, meningsfyldte debatter og foredrag for professionelle og alle andre med interesse for den magiske verden, der skabes i litteratur for børn og unge.\nDu finder yderligere information og flere 2017-arrangementer på: www.aarhus2017.dk


Find din freelancer: Fotograf / pressefotograf\tJournalist\tPR og kommunikation\tGrafisk designer / Illustrator\tOversætter/tekster\tRadio og TV\tProfiler\n- Tilfældige (1642)\n...424344454647484950515253545556575859606162... Tony Wedige Brøchner\nPresse, Reportage, sport, Reklame, portræt, feature. Leverer til Aviser - Fagblade - Magasiner - Reklamebureauer - Virksomheder og Kommune. Studio i Herning.\nKontakt: Tony Wedige Brøchner\nTelefon: 97 21 19 99\nUndervisning, radio, podcast, web og artikler til blade og magasiner\nKontakt: Søren Prehn Jensen\nTelefon: 86 18 09 05\nKontakt: Leif Carlsen\nKontakt: Gunvor Bjerre\nSara Routhe Olsen\nAVID klipper, magasinprogrammer, dokumentar og nyheder\nKontakt: Sara Routhe Olsen\nTelefon: 45 76 91 91\nSikkerhed, virus, hackere, computerhistorie, teknologi-klummer, produktests, superpædagogiske trin-for-trin-vejledninger.\nKontakt: John Alex Hvidlykke\nDybdegående journalistik, trends- og nyhedshistorier samt reportager med eller uden fotos. Aviser, magasiner, uge- og månedsblade, fagblade. Hovedområder: Hus, indretning og gør-det-selv, have & planter, ferie & rejser i ind- og udland. Stort billedarkiv indenfor de nævnte områder..\nKontakt: Charlotte Ewald Sandberg\nTelefon: 48 16 16 84\nKristian Th. Juul Pedersen\nReportage, Portræt, Sport, Hovedstaden\nKontakt: Kristian Th. Juul Pedersen\nTelefon: 30 66 35 80\nreportage, mode, portræt\nKontakt: Torben Raun\nVelkommen til Find-freelancer.dk\tPå Find-freelancer.dk kan du finde professionel arbejdskraft til alle opgaver i medier - og kommunikationsbranchen.Du kan både søge på opgavetyper eller specialer og kompetencer. Brug fagområdekategorierne eller geografisk placering til at indsnævre din søgning. Resultaterne kan du sortere alfabetisk, efter nyeste eller du kan vælge en tilfældig visning.\nFreelancer i DJ\tFind-freelancer.dk indeholder alle freelancere, der er medlem af DJ. Når du hyrer en freelancer fra DJ, hyrer du samtidig professionel arbejdskraft, der kender til dine udfordringer, og begår sig i et stærkt fagligt netværk.I Find-freelancer.dk finder du pressefotografer, journalister, oversættere, redaktører, bladtegnere, grafikere, kommunikationsrådgivere, konsulenter, undervisere, fotografer, webfolk, eksperter og mange andre specialister i medie - og kommunikationsbranchen.Skriv til webmaster.\n...424344454647484950515253545556575859606162... Find en freelancer til...\nRadio og tv-produktion


Bindevævsmassage med sugekopper er en massageform, der har til formål at øge blodgennemstrømningen i kroppens bindevæv.\nMed den øgede blodgennemstrømning udrenses bindevævet for de affaldsstoffer og den væske, der har hobet sig op i bindevævet.\nDet effektive sug, der skabes i kopperne går helt ned i dybden af bindevævet og løsner selv meget gamle og fastsiddende affaldsstoffer. Når de er løsnet transporteres de sammen med eventuelt ophobet væske, over i de udrensende blodkar og videre til udrensningsorganerne. Bindevævet genvinder da sin mere glatte og elastiske form.\nFølgende viser, hvordan disse ophobninger kan forandre kroppens udseende:\n• Huden kan få et “krøllet” og ujævnt udseende\n• Dette er definitionen på appelsinhud/cellulite\n• Der opstår “fyldthed” i bindevævet som ses som større eller mindre buler på indersiden af knæene, ydersiden af lårene, indersiden af lårene, som en tantepukkel mm.\n• Der opstår større buler/deller/opsvulmethed, der viser sig som større mave, hofter, bagdel, lår, overarme og underben\n• Der opstår større eller mindre væskeophobninger.\n• Det ses som væskefyldte ben, væske i fingrene, hævelser under øjnene og på øjenlågene og/eller væskeophobninger generelt\n• Huden kan miste noget af sin elasticitet og blive dejagtig/slap/løs/rynket\n• Der kan være enten “lokal” eller generel overvægt, der oftest forveksles med fedt, da det ser ud på samme måde\n• forstoppelse/løs afføring\n• lav livsenergi og mange flere symptomer\nPrisen er kr. 600,-


Morten Christensen, Aarhus\nHej Amin Amir, Vordingborg Køkkenet, Aarhus S\nRigtig god service hos Amin fra Tilst-afdelingen. Der blev taget god tid til at lytte til vores ønsker, og der blev taget hensyn til at finde den optimale løsning, der passede til vores budget. Løbende under hele processen har der været rigtig hurtig og god kommunikation med Amin og den øvrige kundeserviceafdeling. Vi har fået et rigtig flot køkken, der til fulde lever op til vores forventinger. De eneste problemstillinger var lang leveringstid i forbindelse med efterfremsendelse af manglende dele samt en mangelfuld samlevejledning, når man selv skal montere køkkenet. Alt i alt en god oplevelse - stor tak til Amin for at føre os godt igennem hele processen.\nBirgitte Haubjerg Sørensen, Aarhus S\nHej Thorbjørn Jensen, Vordingborg Køkkenet, Aarhus S\nJeg har bestilt et køkken ved Vordingborg køkkenet i Viby i Aarhus, jeg møder køkkenkonsulent, Thorbjørn, på kræmmermarkedet og aftaler et møde omkring køkkenet. Jeg er meget presset med tid og han kommer lige præcis, som det passer ind i min travle hverdag. Han er meget punktlig med alt og lytter til mine ønsker, og hvad jeg har af budget. Han er meget menneskelig og nede på jorden og møder hans kunder hvor de er. Med ærlighed kommer man længst og han er ærlig og meget kompentent til hans arbejde. Jeg glæder mig meget til at få mit Vordingborg køkken.\nAllan Pedersen, Aarhus S\nHej Mathias Andersen, Vordingborg Køkkenet, Aarhus S\nVil på det varmeste anbefale Vordingborg køkkenet, og vil gerne fremhæve sælger Mathias Andersen, som har været meget behjælpelig og opmærksom på vores ønsker under hele forløbet. Selv om han skiftede fra afd. Tilst til afd. Viby, fulgte han os igennem hele prosessen. Stor tak til ham. Angående montørerne, så var de hurtige og man kunne mærke at de kunne deres håndværk. De havde hele køkkenet monteret på en dag, der manglede blot lidt rettelser, hvilket de også var hurtige til at udbedre.\nJanni Høstrup, Aarhus S\nVi har kun gode oplevelser med Vordingborg køkkenet. Vi blev rådført fra starten af butikschef Mathias Andersen fra Tilst afd. Nu Viby afd. På trods af, at vi selv ville lave køkkenet, de kom med nogle ide’ er for at udnytte pladsen optimalt. Resultatet blev fuldt ud tilfredsstillende. Vi kan kun anbefale Vording borg køkkener.\nLeif Larsen, Aarhus\nHar gennem de sidste 5 år fået opsat 2 køkkener og 1 bryggers af Vordingborg Køkken, og det kan varmt anbefales, god kvalitet, god dialog når de er ude og måle op, det hele kommer til aftalt tid og er bare iorden. De sidste 2 køb er sket hos Lars der nu er i Viby afdelingen i Århus, han har sørget for at det hele bare har kørt på skinner! Det sidste projekt vores nye køkken hjemme, som startede med et ønske om at få nye låger på alle køkkenskabe, udviklede sig sammen med Lars gode rådgivning til et helt nyt køkken - og det har vi bestemt ikke fortrudt, selvom det selvfølgelig blev noget dyrere, men er bestemt pengene værd.


4. maj 2022 Af Frederikke Jensen\nMed en løvsuger kan du nemt opsamle løvfald og mindre grene, hvilket gør ‘rengøringsarbejdet’ en smule lettere efter f.eks. hækken er blevet klippet. Du skal således ikke bukke dig ned gentagne gange for at fjerne al haveaffald, men i stedet bare benytte din løvsuger, der hurtigt suger elementerne op. I denne artikel har vi samlet de bedste Ryobi løvsugere, så du hurtigt kan finde frem til den bedste model til dig fra netop det mærke. De nedenstående modeller er blevet udvalgt ud fra deres resultater i en Ryobi løvsuger test.\n#1 Ryobi OBV18 akku løvblæser/suger 18V solo – Den bedste Ryobi løvsuger\nMed en Ryobi OBV18 akku løvblæser/suger 18V solo får du en fremragende løvsuger og -blæder, der er udstyret med en kulfri motorteknologi, hvilket sikrer en høj suge og blæse evne. Der er desuden et softgreb håndtag, så du kan holde komfortabelt om din maskine.\nIdeel til hårde overflader, såsom indkørsler, terrasser o.l.\nDer medfølger bæresele, kantsten hjul og en 35 liters opsamlerpose med glidelås\nDerfor skal du vælge en Ryobi OBV18 akku løvblæser/suger 18V solo\nHvis du ikke helt kan beslutte dig for, om du helst vil have en løvblæser eller en løvsuger, så er det heldigt, at du ikke behøver at vælge med denne Ryobi OBV18 akku løvblæser/suger 18V solo. Maskinen kan nemlig fungere som begge dele, og så er det intet problem at skifte mellem funktionerne. Du har endda også mulighed for at skifte mellem hastighederne, hvor bl.a. turbo funktionen er ideel til lidt mere genstridige og krævende opgaver. Maskinen har en luftstrøm hastighed på helt op til 200 km/t.\nRyobi OBV18 akku løvblæser/suger 18V solo er ideel til brug på hårde overflader, såsom i indkørslen, på stier eller terrassen. Modellen har desuden et softgrip håndtag, der sikrer dig en god komfort, når du benytter din maskine. Som en ekstra bonus får du både en bæresele, en 35 liters opsamler pose med glidelås og kantsten hjul med i købet. Der medfølger dog hverken batteri eller oplader.\nBatteri medfølger: Nej\nLydeffektniveau (LwA) dB(A): 97,4\nLuftstrøm hastighed: 200 km/t\n#2 Ryobi RBV36B akku løvblæser/suger 36V solo – En multifunktionel og effektiv Ryobi løvblæser\nHvis du investerer i en Ryobi RBV36B akku løvblæser/suger 36V solo får du en multifunktionel 3-i-1 maskine, der både kan fungere som løvblæser, løvsuger eller begge dele på samme tid. Løvblæseren har desuden en høj suge- og blæse evne, så du ikke går på kompromis med kvaliteten af din maskine, selvom den er smart.\nFungerer både som blæser, suger eller med begge rør monteret på samme tid\nSoftgreb håndtag for øget komfort under brug\nDerfor skal du vælge en Ryobi RBV36B akku løvblæser/suger 36V solo\nEr du på jagt efter en multifunktionel løvsuger med en optimal luftmængde, lufthastighed, suge- og blæse evne? I så fald er du kommet til den helt rette model med denne Ryobi RBV36B akku løvblæser/suger 36V solo. Denne løvsuger fungerer nemlig som en 3-i-1 model, hvor du har mulighed for at benytte den som både løvblæser og løvsuger. Begge rør kan endda være monteret på samme tid. Maskinen har en høj suge- og blæse evne, hvor den bl.a. har en kraftig luftmængde på 12,9 m3 pr. minut og en lufthastighed på 238 km/t.\nEn Ryobi RBV36B akku løvblæser/suger 36V solo er altså yderst effektiv og er derfor ideel til hårde overflader, såsom indkørsler, stier og terrasser. Du kan selv bestemme maskinen hastighed ud fra, hvilken opgave, der skal løses. Der medfølger endda en 45 liters opsamlerpose med glidelås, så du kan opsamle en del haveaffald før posen skal tømmes. Derudover får du ikke overanstreng dig med denne maskine, da den kommer med en praktisk bæresele og et softgreb håndtag for øget komfort. Modellen har en kulfri motor teknologi og er udstyret med kantsten hjul for nem betjening på alle overflader.\nLydeffektniveau (LwA) dB(A): 102,4\nLuftstrøm hastighed: 238 km/t\nFind den bedste Ryobi løvsuger for dig:\nDet kan udmærket være, at du allerede har fundet frem til den bedste løvsuger for dig ved at læse denne guide til de bedste løvsugere for Ryobi. Men hvis det nu ikke er tilfældet, så vil vi anbefale dig at læse vores store løvsuger test, da du i den artikel finder en lang række fantastiske løvsugere på tværs af mærker og forhandlere. Du vil derfor med garanti kunne finde en løvsuger, der lever op til dine behov i dén artikel. Du findes vores store løvsuger test her.\nSørg for altid at have kontrol over maskinen. Du må endelig ikke tro, at den er nem at styre bare fordi den ikke vejer alt for meget\nLad være med at ‘lege’ med løvsugeren – det vil sige, lad være med at pege den på personer eller dyr for sjov. Hold den også gerne væk fra skrøbelige genstande og vinduer\nVær sikker på, at alle dele er monteret korrekt før du benytter løvsugeren\nVælg altid en model, der passer til dit behov (hvor stort et område skal klares, skal den både kunne suge og blæse, hvor tung må maskinen være etc)\nMangler du andre redskaber til haven?\nDer er et hav af forskellige redskaber til brug i haven, men hvilke er de vigtigste at have stående i redskabsskuret? Vi har skrevet en guide til, hvilke redskaber, der er nyttige at have til rådighed, når haven skal vedligeholdes. Så hvis du på nogen måde føler, at du mangler nogle haveredskaber, så kan du med fordel læse artiklen og finde inspiration. Vi guider dig naturligvis også til de bedste varianter af forskellige redskaber i vores andre artikler her på siden. Læs mere om nyttige redskaber til haven her.