Lov om røgfri miljøer skal sikre, at ingen medarbejdere bliver udsat for passiv rygning på arbejdspladsen.\nDer må ikke ryges indendørs på arbejdspladsen. Virksomheden kan dog tillade rygning i rygekabine, rygerum eller i erhvervskøretøjer som kraner og firmabiler, hvor der kun arbejder en person ad gangen.\nDownload blanket til rygepolitik (pdf)\nSærligt om E-cigaretter\nSkilte ved rygerum og rygekabiner\nHvis virksomheden tillader rygning i rygerum og/eller rygekabiner, skal der sættes et skilt op, der advarer om, at det er sundhedsskadeligt at indånde tobaksforurenet luft.\nDu kan gratis bestille skiltene, der har form af klistermærker, hos Sundhedsstyrelsen på telefon 70 26 26 36 eller på sst.dk.\nRøgfri miljøer - Lov 512, 2007, med senere ændringer\nLoven indeholder reglerne om rygning på arbejdspladser, institutioner og skoler for børn og unge samt øvrige uddannelsesinstitutioner, indendørs lokaliteter, hvortil offentligheden har adgang, kollektive transportmidler og taxaer samt serveringssteder.\nSkiltning i tilknytning til rygerum eller rygekabiner på arbejdspladser - Bekendtgørelse 832, 2012\nKontrol med reglerne\nHvordan kontrolleres loven om røgfri miljøer?\nArbejdstilsynet fører tilsyn med, at loven om røgfri miljøer overholdes på arbejdspladser. Det sker i forbindelse med Arbejdstilsynets besøg på en virksomhed - enten i forbindelse med et risikobaseret tilsyn eller en stikprøvekontrol mv. Arbejdstilsynet vil spørge, om der er udarbejdet en rygepolitik, og hvad indholdet er - om der er totalt rygeforbud, eller om der er indrettet særlige rygerum eller rygekabiner.\nArbejdstilsynet ser også efter tegn på, om der ryges uden for eventuelle rygerum eller rygekabiner, og om de virksomheder, der har rygerum/rygekabiner, har sat skilt op om, at det er sundhedsskadeligt at indånde tobaksforurenet luft.\nHvad gør Arbejdstilsynet, hvis man klager over, at rygeloven ikke overholdes?\nSom udgangspunkt fører Arbejdstilsynet tilsyn med rygereglerne som led i den almindelige kontrol med arbejdsmiljøet. Får Arbejdstilsynet en klage om, at rygeloven ikke overholdes på en arbejdsplads, vurderer Arbejdstilsynet ligesom ved andre henvendelser, om en klage i det konkrete tilfælde giver anledning til besøg på arbejdspladsen.\nHvor kan man klage, hvis loven overtrædes?\nHvis der bliver røget i strid med reglerne på en arbejdsplads, skal man i første omgang henvende sig til arbejdsgiveren.\nHvis gentagne henvendelser til arbejdsgiveren ikke medfører, at loven overholdes, kan man henvende sig til Arbejdstilsynet.\nHvis ikke der er tale om en arbejdsplads, fx et forsamlingshus hvor der ikke er ansatte, kan der indgives anmeldelse til politiet om overtrædelse af bestemmelserne i rygeloven. Der kan også rettes henvendelse til Ministeriet for Sundhed og Forebyggelse.\nHvordan reagerer Arbejdstilsynet over for ansatte, der ryger indendørs på arbejdspladser, hvor det ikke er tilladt?\nArbejdstilsynet vil reagere over for arbejdsgiveren, som er den, der har ansvaret for, at loven om røgfri miljøer overholdes.\nDer vil som hovedregel blive givet et strakspåbud. Arbejdstilsynet kan ikke reagere over for den ansatte, det kan kun arbejdsgiveren.\nEnkeltkontorer, rygerum og rygekabiner\nHvad er hovedreglen om rygning på arbejdspladsen?\nDer må ikke ryges indendørs. Arbejdsgiveren kan beslutte, at der må ryges i rygerum eller rygekabiner.\nMå man ryge i erhvervskøretøjer, fx firmabiler?\nJa, hvis arbejdsgiveren har besluttet, at det er tilladt, og hvis de kun benyttes af en person ad gangen. Hvis bilen eller førerkabinen skal benyttes af flere personer på skift, skal der luftes godt ud mellem hvert skift.\nBemærk, at rygning i erhvervskøretøjer kun er tilladt, hvis arbejdsgiveren har givet lov. Det er ikke en ret for den ansatte at måtte ryge i bilen, i førerkabinen og i andre erhvervskøretøjer.\nMå man ryge i enkeltmandskontorer?\nNej, men arbejdsgiveren kan beslutte, at det er tilladt at ryge i erhvervskøretøjer som kraner og firmabiler, hvor der kun arbejder én person ad gangen. Det er ikke en ret for den ansatte at måtte ryge sådanne steder, men arbejdsgiveren kan beslutte, at det er tilladt.\nHvad er kravene til et rygerum?\nRygerummet skal være et særligt lokale med gode udluftningsmuligheder eller ventilation. Et rygerum må ikke være et gennemgangsrum, og det må ikke indeholde funktioner, som bruges af andre, som fx et kopirum. Gode udluftningsmuligheder kan fx være et vindue.\nDer stilles ikke særlige krav til rygerummets størrelse eller materialevalg mv. i forbindelse med indretningen. Dog skal der være tale om et egentligt lokale, hvorfor tunge gardiner fx ikke er tilstrækkeligt som vægge. Ved rygerummet skal der være et skilt, der advarer om, at det er sundhedsskadeligt at indånde tobaksforurenet luft.\nSkal et rygerum være permanent, eller kan det flyttes rundt?\nVæggene i rygerummet skal være af en sådan karakter, at røgen ikke siver ud til gene for andre ansatte eller gæster. Der skal være tale om et egentligt lokale, hvorfor væggene ikke kan udgøres af fx tæpper. Hvis rygerummet i øvrigt opfylder kravene til ventilation, skiltning, udluftning mv., er der ikke noget til hinder for, at rygerummet er mobilt.\nHvad er en rygekabine?\nEn rygekabine er en fritstående enhed med udluftnings- eller ventilationssystem. For at sikre et røgfrit miljø har enheden typisk et loft og er lukket på tre sider. Ved rygekabinen skal der være et skilt, der advarer om, at det er sundhedsskadeligt at indånde tobaksforurenet luft.\nMå man spise i en rygekabine?\nJa. Lov om røgfri miljøer hindrer ikke, at man kan spise eller drikke i en rygekabine.\nStilles der kvalitetskrav til rygekabinernes evne til at beskytte omgivelserne?\nHvis der bruges en kabine, der filtrerer luften, skal filtreringen være god for at beskytte omgivelserne. Betingelsen for, at Arbejdstilsynet finder filtrering acceptabel er, at den er effektiv. Det vil sige, at der er (1) et forfilter, der fanger de grove partikler, (2) et finfilter, der fanger de små røgpartikler og (3) et gasfilter, fx et kulfilter, der fanger gasserne. Da levetiden af kulfiltre er begrænset over for den type gasser, der er i tobaksrøg, skal filtrene skiftes med korte mellemrum.\nVed rygekabinen skal der være et skilt, der advarer om, at det er sundhedsskadeligt at indånde tobaksforurenet luft.\nKan man få forhåndsgodkendt et rygerum eller en rygekabine?\nNej, det er der ikke mulighed for - hverken efter loven om røgfri miljøer eller efter arbejdsmiljøloven. Man kan eventuelt få rådgivning hos en autoriseret rådgivningsvirksomhed på arbejdsmiljøområdet. Rådgivningsvirksomheden kan beregne udsugningen, så røgen ikke spreder sig til lokalerne ved siden af.\nHvad hvis røgen siver ud fra rygerummet eller rygekabinen?\nHvis røgen siver ud, kan Arbejdstilsynet give påbud om løsning af indeklimaproblemer efter arbejdsmiljøloven.\nHvordan forebygger man, at ansatte udsættes for passiv rygning ved rengøring af rygelokaler?\nIngen må ryge, imens der gøres rent. Før og under rengøringen kan der luftes kraftigt ud, så personalet undgår gener fra rygelokalerne. Forbuddet gælder røg, hvorimod lugtgener må accepteres.\nMå man spise i rygerummet på en arbejdsplads?\nRygeloven siger ikke noget om, hvad man kan foretage sig, når man opholder sig i arbejdspladsens rygerum for at ryge. Man må altså gerne medbringe og spise mad og/eller drikke i et rygerum.\nVær opmærksom på, at rygeloven sætter minimumsstandarder, så arbejdsgiveren kan godt beslutte strengere regler.\nVær også opmærksom på, at reglerne for rygerum på arbejdspladsen er anderledes end reglerne for rygerum på serveringssteder. På serveringssteder må man ikke medbringe mad i rygerummet. Serveringsstedet kan beslutte, at man gerne må medbringe drikkevarer i rygerummet.\nSe mere om reglerne for serveringssteder\nMå man ryge på indendørs serveringssteder?\nNej, man må ikke ryge på indendørs serveringssteder. Der er dog en særlig undtagelse for visse typer af serveringssteder på under 40m2, se nedenfor.\nMed et indendørs serveringssted menes et sted, der er omgivet af tag og vægge på alle sider uanset, om disse er permanente eller ikke.\nRygeforbuddet gælder de områder, som gæsterne har adgang til - det vil også sige toiletter, trapper, vestibuler, dansegulv, elevatorer mv.\nEr telte omfattet af loven?\nMed indendørs serveringssted menes et sted, der er omgivet af tag og vægge på alle sider uanset, om disse er permanente eller ikke.\nHvis et telt bruges som serveringssted - fx på en festival - og teltet har tag og vægge på alle sider, gælder rygeforbuddet. Dette er uanset teltmaterialet, eventuelle huller i teltsiderne mv.\nHvis der derimod ikke er tag eller vægge til alle sider, betragtes teltet ikke som et indendørs serveringssted, og loven om røgfri miljøer finder ikke anvendelse.\nMå der ryges på små værtshuse under 40m2?\nJa, hvis det er besluttet, at man må ryge. Efter loven kan små værtshuse og udskænkningssteder med alkoholbevilling beslutte, at rygning er tilladt indendørs, hvis serveringsarealet er under 40 m2.\nDet er en forudsætning, at der ikke serveres egentlig mad i tilknytning til udskænkningen. Det er ligeledes en forudsætning, at der er borde og stole på serveringsarealet. Bemærk, at undtagelsen ikke gælder moderne koncepter som cocktailbarer, vinbarer, DJ-barer o.l.\nHvorfor er der en undtagelse for værtshuse og udskænkningssteder under 40m2?\nUndtagelsen er indført for at skabe mulighed for at opretholde små værtshuse, der ikke har mulighed for at indrette rygerum og rygekabiner.\nHvad forstås ved "serveringsarealet"?\nVed serveringsarealet forstås det område, hvor der finder egentlig servering af drikkevarer sted.\nI serveringsarealet medregnes ikke baren, området bag baren, garderober, trapper, vindfang, toiletter og lignende faciliteter for gæsterne. Personalefaciliteter medregnes ikke - det vil sige køkkenfaciliteter, personalerum, personaletoiletter, lagerlokaler o.l.\nDerimod vil fx faste bænke og borde, scener, dansegulv o.l. samt områder, hvor der står billardborde, spillemaskiner o.l., normalt tælle med i serveringsarealet. Alt efter de konkrete forhold vil bl.a. gangarealer og flugtveje også tælle med i serveringsarealet.\nHvad gør Arbejdstilsynet, hvis serveringsarealet er ændret for at komme under 40m2?\nArbejdstilsynet ser efter, om loven er overholdt. Hvis serveringsarealet er under 40m2 og det er besluttet, at man må ryge, gælder lovens rygeforbud ikke.\nHvem måler serveringsarealet?\nDet gør serveringsstedet selv. Når Arbejdstilsynet fører kontrol, kan vi foretage en opmåling, hvis det er nødvendigt (det vil sige, hvis det ikke er åbenbart, at serveringsarealet er større eller mindre end 40 m2).\nKan du installere fx en foldedør og dermed nedbringe størrelsen på serveringsarealet?\nVærtshuset skal fremstå som et selvstændigt værtshus med selvstændig indgang fra gaden og selvstændigt facade- og indgangsparti.\nGælder der andre regler om røg?\nArbejdstilsynet kan, hvis der er ansatte, der udsættes for passiv rygning, give påbud om løsning af indeklimaproblemer efter arbejdsmiljøloven uanset, om serveringsarealet er større eller mindre end 40 m2. Løsningen kan fx være installation af et udsugnings- eller ventilationsanlæg.\nHvad gør du med gæster, der generes af andre gæsters rygning?\nHvis gæster føler sig generet af røg, kan de rette henvendelse til restauratøren, bestyreren, forpagteren, indehaveren eller arbejdsgiveren, som er ansvarlig for, at reglerne overholdes. Arbejdstilsynet fører kun tilsyn i forhold til de ansatte.\nKan et værtshus under 40m2 servere mad om dagen og tillade rygning om aftenen?\nNej. Et værtshus kan kun tillade rygning, hvis serveringslokalet er under 40m2 og der ikke serveres mad. Det gælder uanset, om maden kun serveres i et begrænset tidspunkt, fx til frokost.\nMå et lokale lejlighedsvist bruges til rygerum og andre gange til andre formål?\nNej. Et rygerum er et lokale, som er særlig indrettet til rygning. Derfor kan det ikke på andre tidspunkter fungere som serveringslokale e.l.\nMå man tage mad og drikkevarer med ind i rygerummet på et serveringssted?\nI rygerum på serveringssteder må der ikke serveres eller medbringes madvarer. Det enkelte serveringssted kan dog tillade, at gæsterne selv medbringer drikkevarer i rygerum og rygekabiner.\nMå der opstilles en spilleautomat eller et billardbord i rygerummet?\nJa, lov om røgfri miljøer hindrer ikke opstilling af spilleautomat eller billardbord i rygerummet.\nMå man ryge vandpibe i et rum, hvor der også bliver spist mad?\nNej, det er ikke tilladt, kun hvis rygningen foregår i rygerum eller -kabine.\nLov om røgfri miljøer § 21, stk. 3\nAt-vejledning A.1.2-1 Indeklima - vejledning om de hyppigste årsager til indeklimagener samt mulige løsninger\nEr en vandpibecafé omfattet af rygeloven (lov om røgfri miljøer)?\nJa, vandpibecaféer er omfattet af rygeloven (lov om røgfri miljøer). Det betyder, at der er visse regler forbundet med rygningen. Hvis der er offentlig adgang til caféen, eller den fungerer som serveringssted, så er den omfattet af forbuddet mod rygning på lige fod med andre caféer. Det betyder, at rygningen skal foregår i rygerum eller -kabiner.\nMå man ryge på vandpibecaféer?\nVandpibecaféer er også omfattet af loven om røgfri miljøer (rygeloven). Det betyder, at hvis der er offentlig adgang til vandpibecaféen, eller den fungerer som serveringssted, så er den omfattet af forbuddet mod rygning. Rygning skal derfor foregår i rygerum- eller rygekabiner.\nVandpibecaféer er således ikke omfattet af rygelovens mulighed for at tillade indendørs rygning på små værtshuse og udskænkningssteder, der har alkoholbevilling, hvor der ikke serveres egentlig mad, hvor serveringsarealet er under 40 m2, og hvor der er borde og stole på serveringsarealet.\nMå der ryges i store produktionshaller, hvor der i forvejen er etableret udsugning?\nNej. Da produktionshallen indeholder funktioner, som flere ansatte gør brug af, er kravene til et rygerum ikke opfyldt. Rygning i produktionshallen vil derfor ikke være tilladt.\nMå der ryges i områder af en produktionshal med begrænset gennemgang?\nDet vil ikke være tilladt at ryge i områder af en produktionshal, hvor der er begrænset gennemgang. Et rygerum må ikke også være et gennemgangsrum for andre.\nMå der ryges indenfor afmærkede områder i store produktionshaller, hvor der i forvejen er etableret udsugning?\nRygning indendørs på arbejdspladser er kun tilladt i rygerum, rygekabiner og i lokaliteter, der alene tjener som arbejdsplads for én person ad gangen. Afmærkede områder kan ikke umiddelbart anses for at tilhøre en af de tre kategorier (lokaliteter). Det vil derfor ikke være tilladt at ryge i produktionshallen, selv om særlige rygeområder er afmærket med streger på gulvet.\nArbejdspladser i private hjem\nMå man ryge på arbejdspladser i private hjem?\nHvis der er tale om en egentlig arbejdsplads med ansatte, som har til huse i et privat hjem, må der kun ryges i rygerum, rygekabiner eller lokaler, hvor der kun arbejder én person ad gangen. Anvendes arbejdslokalet også til bolig, må der ryges uden for arbejdstid, når den ansatte ikke er til stede.\nHvad gælder for børnepasning i private hjem?\nHvis der passes børn i en kommunal dagpleje, er det ikke tilladt at ryge i det tidsrum, hvor der passes børn. Det gælder både for dagplejeren, de øvrige familiemedlemmer og gæster. Hvis en dagpleje har rum, der primært er indrettet til lege- og opholdsrum, må der i sådanne rum ikke ryges på noget tidspunkt. For rum, der ikke primært er indrettet til lege- og opholdsrum, gælder hovedreglen om, at man ikke må ryge i dagplejens åbningstid.\nMå man ryge, når hjemmehjælpen eller rengøringshjælpen er på besøg?\nI private hjem, hvor beboeren modtager en offentlig serviceydelse, som fx hjemmehjælp, kan det som forudsætning for ydelsen pålægges beboeren ikke at ryge i det tidsrum, hvor personalet opholder sig i boligen. Det er kommunen, der i givet fald kan pålægge rygeforbuddet. Spørgsmålet afgøres lokalt af den enkelte kommune.\nArbejdsgiveren skal altid sikre, at arbejdsforholdene er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarlige. Hvis der ikke er stillet betingelse om rygeforbud mens personalet er i boligen, skal arbejdsgiveren derfor sørge for, at den ansatte ikke udsættes for sundhedsskadelig påvirkning ved udsættelsen for den passive røg. Det kan fx ske ved at fastsætte retningslinjer for udluftning af hjemmet før og evt. under hjemmehjælpens besøg.\nPrivate hjem, foreninger og forsamlingshuse\nMå man ryge i private hjem?\nJa, som udgangspunkt må man ryge i private hjem, se dog afsnittet om arbejdspladser i private hjem.\nI andre tilfælde end der, hvor hjemmet udgør en egentlig arbejdsplads (fx en revisor, der har kontor i hjemmet og har en sekretær ansat), er private hjem ikke omfattet af rygeloven. Det vil sige at maleren, vinduespudseren, rengøringshjælp etc. ikke er omfattet af rygeloven.\nKan en forening tillade rygning ved møder og arrangementer?\nOm rygning kan tillades, afhænger af, om der er offentlig adgang til foreningens møder. Der er offentlig adgang, hvis alle kan blive medlem af foreningen, også hvis der skal betales gebyr. Hvis der er offentlig adgang, må der ikke ryges.\nMå der ryges under bankospil i forsamlingshuset?\nNej. Efter loven om røgfri miljøer er det ikke tilladt at ryge indendørs i rum, hvor offentligheden har adgang. Det afgørende er ikke, om det er en privat, foreningsejet eller en offentlig lokalitet, men derimod om der er umiddelbar adgang for offentligheden - såvel gratis som mod betaling.\nMå man ryge til en gymnasiefest?\nPå gymnasier kan det besluttes, at elever må ryge i lokaler, som er stillet til rådighed som studieplads og kun benyttes af en elev ad gangen. Det kan besluttes at indrette rygerum eller rygekabiner, hvor elever kan ryge. Det er ikke tilladt at ryge andre steder på gymnasiet og således heller ikke til en gymnasiefest.\nMå man ryge i forbindelse med teater, film, koncerter og lignende?\nDer er ingen undtagelse i rygeloven vedrørende teater, koncerter mv. Også her gælder rygeloven, og der er ikke mulighed for dispensation.\nSærlige institutioner, hoteller mv.\nMå man ryge på plejehjem, i døgninstitutioner, botilbud o.l.?\nMan må ryge i eget værelse/egen bolig. Er der ansatte, kan det pålægges beboerne ikke at ryge i det tidsrum, de ansatte opholder sig der. Der kan etableres rygerum og rygekabiner til beboerne.\nMå man ryge på hotelværelser?\nHvis der er overnattende gæster, kan hotelledelsen beslutte, at rygning er tilladt for gæsterne.\nMå man ryge på hospitaler?\nSom hovedregel er det ikke tilladt at ryge indendørs, medmindre det foregår i rygerum eller rygekabiner. I ganske særlige tilfælde kan hospitalet tillade meget syge patienter og/eller deres pårørende at ryge andre steder end i rygerum eller rygekabine.\nMå man ryge på væresteder og i varmestuer?\nHvis der er flere opholdsrum, gælder de almindelige regler om rygeforbud og mulighed for at indrette rygerum eller rygekabine. Hvis der kun er et opholdsrum for brugerne, kan det besluttes, at der godt må ryges der. Hvis der er ansatte, kan Arbejdstilsynet give påbud efter arbejdsmiljøloven om, at passiv rygning skal forhindres.\nMå man ryge i Kriminalforsorgens institutioner/fængsler, arresthuse mv.?\nDer er ikke særlige regler for rygning i Kriminalforsorgens institutioner/fængsler, arresthuse mv. Det betyder, at det som hovedregel ikke er tilladt at ryge, men at det kan besluttes at indrette rygerum og rygekabiner, hvor rygning kan finde sted.\nMå man ryge på institutioner og skoler?\nNej, man må ikke ryge på institutioner og skoler, der fortrinsvis optager børn og unge under 18 år. Men der gælder nogle undtagelser:\n1. Forbuddet gælder ikke for geografisk selvstændige afdelinger af institutioner og skoler, som fortrinsvis har optaget unge over 18 år.\n2. På anbringelsessteder for børn og unge under 18 år, der også fungerer som bolig for de unge, kan rygning tillades udendørs på institutionens område.\n3. På sikrede afdelinger på døgninstitutioner og delvis lukkede døgninstitutioner, der også fungerer som bolig for unge under 18 år, kan arbejdsgiveren tillade de unge at ryge i rygerum, på deres egne værelser og udendørs på institutionens område.\n4. Tjenesteboliger, som er beliggende på de i stk. 1 nævnte institutioners område, er ikke omfattet af forbuddet i stk. 1. Det er dog ikke tilladt at ryge, når børn og unge, der er optaget på institutionen m.v., opholder sig i tjenesteboligen.\nDet er kun gymnasier, der udgør en selvstændig geografisk enhed, og som fortrinsvis har optaget personer over 18 år, der kan tillade rygning i rygerum eller rygekabiner.\nMå man ryge udendørs på arbejdspladsen?\nJa, rygeloven regulerer ikke de udendørs arealer.\nHvornår er man "indendørs" og hvornår "udendørs" på arbejdspladsen?\nNår der er tag og vægge til alle sider, er man indendørs. Dette gælder uanset væggene og tagets materiale, herunder om der er tale om foldedøre, presenning mv. Det afgørende er, om der er så aflukket, at røgen ikke fjernes af naturlige udendørs luftbevægelser. At der er åbninger til døre og vinduer, har som udgangspunkt ingen betydning. I den konkrete situation kan der dog være tale om, at man betragtes som reelt at være udendørs.\n"Udendørs" defineres som et område, hvor røgen fjernes af naturlige udendørs luftbevægelser. Det kan fx være en overdækket terrasse eller et ufærdigt hus uden alle vægge og tag. Ja, rygloven regulerer ikke de udendørs arealer.\nMå man indrette en skurvogn som rygerum?\nHvis en virksomhed har flere skurvogne, kan den ene skurvogn godt indrettes som rygerum, hvis skurvognen har gode udluftningsmuligheder (fx et vindue) eller ventilation og ikke indeholder funktioner, som bruges af andre. Det forudsættes, at der også er en røgfri skurvogn til almindelig ophold og spisning mv.\nTaxaer, tog og busser\nMå man ryge i taxaer, tog og busser?\nMå man ryge til personalefester på arbejdspladsen?\nNej, ifølge rygeloven må man ikke ryge indendørs på arbejdspladsen. Det gælder uanset, om det er i arbejdstiden eller efter arbejdstid, at det sociale arrangement afholdes.\nMå man ryge til en personalefest i privat hjem?\nHvis en fest holdes i et privat hjem, gælder de regler, der normalt vil gælde det pågældende sted. Det betyder, at hvis der er tale om en privat fest i et privat hjem uden serveringspersonale, må der ryges. Hvis der er offentlig adgang, må der ikke ryges.\nMå man ryge til julefrokosten på arbejdspladsen?\nReglerne om rygning gælder, så længe man er på arbejdspladsen - uanset, om det er efter arbejdstid. Reglerne for, hvor man må tillade rygning under julefrokosten, er de samme som til hverdag. Det vil sige, at det også under julefrokosten er forbudt at ryge indendørs på arbejdspladsen, medmindre det er besluttet at tillade rygning i særlige rygerum eller rygekabiner. Reglerne for rygerum og rygekabiner gælder også til julefrokosten. Et rygerum skal være et lokale, der er særligt indrettet til rygning, og lokalet skal have gode udluftningsmuligheder eller ventilation. Et rygerum må ikke være et gennemgangsrum, og der må ikke serveres mad og drikke i rummet. Ved rygerum eller - kabine skal der være opsat skilt, der advarer om, at det er sundhedsskadeligt at indånde tobaksforurenet luft.\nHvad gælder, hvis julefrokosten holdes i selskabslokaler eller på en restaurant?\nHvis julefrokosten holdes i selskabslokaler eller på en restaurant, gælder de regler, der normalt vil gælde det pågældende sted. På restauranter og i selskabslokaler, hvor der medvirker køkken- eller serveringspersonale, må der ikke ryges ud over i rygerum. I lejede lokaler uden køkken- eller serveringspersonale bestemmer man selv.


BOGANMELDELSE: H. C. Andersens eventyr om dyr af H. C. Andersen | Bogrummet\naf Line Holm Andersen d. 1. december 2016\nH. C. Andersen skrev mange fine eventyr i løbet af sin levetid. På trods af, at eventyrene er skrevet for over 100 år siden, er de stadig interessante og vedkommende, og har gode pointer der er værd at tage med, både for børn og voksne.\nDenne samling af eventyr omhandler specifikt fortællinger om dyr. Den mest kendte fortælling i bogen er “Den grimme ælling”, som er fint illustreret, mens man i “Det er ganske vist” får fortællingen om, hvordan en lille fjer kan blive til fem høns. Mindre kendte fortællinger har dog også fundet vej til eventyrsamlingen, herunder “Skarnbassen”, der omhandler en misundelig skarnbasse, der må gå så grueligt meget igennem før den finder ud af, at hjemme nu alligevel er bedst. I “Springfyrene” konkurrerer en loppe, en græshoppe og en springgås om hvem der kan hoppe højest og derved vinde prinsessen – Men om konkurrencen forløber helt rimeligt må være op til den enkelte at bedømme.\nAlt i alt er der her lavet en fin samling af eventyr, hvoraf nogle efter min smag dog er klart bedre end andre. Enkelte eventyr, som “Hurtigløberne”, er efter min mening mindre gennemførte end eksempelvis “Den grimme ælling”. I “Hurtigløberne” manglede jeg en klar morale og et tydeligt budskab, man ellers ofte finder i H. C Andersens eventyr, ligesom jeg også kun finder det i mindre grad hos “Springfyrene”. Til gengæld er det dejligt at genlæse en klassiker som “Den grimme ælling”; med den har H. C. Andersen virkelig skrevet en evigtgyldig historie. Ligeledes var “Skarnbassen” en virkelig fin og gennemført historie, med et tydeligt budskab og en logik, der nemt kan følges også af børn.


Cafe/Kantine - VitaPark\nVil du være med til at realisere denne idé? Så skal du sende en mail til Stine Jylov på stine.jylov@odder.dk eller tilmelde dig som frivillig her.\nHyggebedste er et forslag, der skal give glæde til både børn og seniorer. Hver uge skal børnene kunne mødes med deres Hyggebedste til et par timers sjove aktiviteter. De kan bl.a. gå ture i sansehaven og snakke om planterne, høste dejlige grøntsager fra haverne og lave lækker mad i køkkenet eller nyde en stille stund, mens Hyggebedste fortæller spændende historier fra ”gamle dage”.


Køb MyBar Oats & Whey | Kvalitet til lavpris | Myprotein.dk\nStort bid, stort boost\nSmag Chocolate Chip Chokolade Peanut Real Raspberry Salted Caramel\nMængde 18 Barer\nVores Oats & Whey bar er den ultimative hverdagssnack for alle - fra fitnessgængere til løbere, og alle midt imellem - med næringsværdier i særklasse og fire smagsvarianter der får munden til at løbe i vand.\nDisse lækre flapjack barer er fyldt med hele 23g protein fra en unik havreblanding, der leverer en vigtig kilde til kulhydrater, for at give energi til din dag.\nHvad er fordelene ved Oats & Whey?\nDe er fremstillet med en højkvalitetsblanding af valleprotein koncentrat og mælkeprotein, hvilket bidrager til opbyggelse og vedligeholdelse af muskelmasse - perfekt til alle træningsmål.\nDen malede havre tilbyder også et energigivende kulhydratboost, og med mindre end 4g sukker er det en lækker snack der ikke ødelægger dine kostplaner.\nHvornår bør jeg indtage Oats & Whey?\nTank op lige når du vil. De er perfekt til efter træning, men også til at få den mængde protein, du skal bruge, når som helst på dagen.\nFor endnu bedre resultater, prøv i kombination med…\nImpact Whey Protein - fremstillet med førsteklasses græsfodret valle, indeholdende imponerende 21g protein per portion. Leverer den mængde protein du har brug for, fra en højkvalitetskilde.\nBemærk venligst, at mærkaterne på dette produkt er angivet på engelsk som minimum. Fransk, italiensk, tysk, spansk, dansk, svensk og finsk kan også forekomme på enkelte produkter.\n23g protein per bar\nLavt indhold af sukker\nRig på fibre\nIndtag som en proteinrig snack gennem hele dagen eller mellem måltider (for eksempel mellem morgenmad og middag eller midt på eftermiddagen) for at øge dit daglige proteinindtag.\nAdvarsel:Overdreven indtagelse kan virke afførende. Uegnet til diabetikere. Dette produkt bør ikke anvendes som en erstatning for en varieret kost. Forbrug som en del af en varieret kost og en sund livsstil. Opbevares på et køligt og tørt sted, ude af direkte sollys.\nFor allergener, herunder korn indeholdende gluten, se ingredienser i fed. Kan også indeholde æg, jordnødder, nødder og svovldioxid.\nSaltet Karamel: Havre blanding (40%) (havregryn), ristet maltet havre (fuldkorns havre flager, palmeolie, byg maltekstrakt)), proteinblanding (16%) (mælkeprotein, valleprotein koncentrat (mælk)), fugtighedsbevarende midler (glycerol, maltitol), hydrolyseret kollagen, mælke chokolade belægning (8%) (sødemidler (isomalt, sucralose), ikke-hydrogenereret palme- og palmekerneolie, vallepulver (mælk), fedtreduceret kakaopulver, beriget hvede mel (hvede mel, kalciumkarbonat, jern, niacin, thiamin), emulgatorer (soja lecithin, E476), naturlig aroma), isomaltooligosaccharider, hakkede jordnødder, smagsstof, rapsolie, salt, farve (almindelig karamel), antioxidant (naturlig blanding af tokoferoler).\nAdvarsel: overdrevet indtag kan virke afførende. Ikke egnet til diabetikere.\nHindbær: Havre blanding (40%) (havregryn), ristet maltet havre (fuldkorns havre flager, palmeolie, byg maltekstrakt)), proteinblanding (14%) (mælkeprotein, valleprotein koncentrat (mælk)), fugtighedsbevarende midler (glycerol, maltitol), hvid chokolade belægning (11%) (sødemidler (isomalt, sucralose), ikke-hydrogenereret palme- og palmekerneolie, vallepulver (mælk), beriget hvede mel (hvede mel, kalciumkarbonat, jern, niacin, thiamin), emulgatorer (soja lecithin), naturlig aroma), hydrolyseret kollagen, isomaltooligosaccharider, frysetørrede hindbærstykker, rapsolie, smagsstof, sødemiddel (sucralose, antioxidant (naturlig blanding af tokoferoler).\nChokolade/Jordnød: Havre blanding (40%) (havregryn), ristet maltet havre (fuldkorns havre flager, palmeolie, byg maltekstrakt)), proteinblanding (14%), (mælkeprotein, valleprotein koncentrat (mælk)), fugtighedsbevarende midler (glycerol, maltitol), hydrolyseret kollagen, mælke chokolade belægning (8%) (sødemidler (isomalt, sucralose), ikke-hydrogenereret palme- og palmekerneolie, vallepulver (mælk), fedtreduceret kakaopulver, beriget hvede mel (hvede mel, kalciumkarbonat, jern, niacin, thiamin), emulgatorer (soja lecithin, E476), naturlig aroma), isomaltooligosaccharider, hakkede jordnødder, fedtreduceret kakaopulver, smagsstof (jordnød), jordnødde mel, rapsolie, salt, antioxidant (naturlig blanding af tokoferoler).\nKirsebær og Mandel: Havre blanding (40%) (havregryn), ristet maltet havre (fuldkorns havre flager, palmeolie, byg maltekstrakt)), proteinblanding (14%), (mælkeprotein, valleprotein koncentrat (mælk)), fugtighedsbevarende midler (glycerol, maltitol), yoghurt belægning (9%) (sødemiddel (maltitol), ikke-hydrogenereret vegetabilsk fedt (palmekerneolie, palmeolie, sheaolie), sødt vallepulver (mælk), yoghurtpulver (mælk), emulgator (soja lecithin), syre (citronsyre)), hydrolyseret kollagen, isomaltooligosaccharider, hakkede mandler (nødder), smagsstof, rapsolie, salt, antioxidant (naturlig blanding af tokoferoler).\nChokoladestykker: Havre blanding (40%) (havregryn), ristet maltet havre (fuldkorns havre flager, palmeolie, byg maltekstrakt)), proteinblanding (14%), (mælkeprotein, valleprotein koncentrat (mælk)), fugtighedsbevarende midler (glycerol, maltitol), hydrolyseret kollagen, mælke chokolade belægning (8%) (sødemidler (isomalt, sucralose), ikke-hydrogenereret palme- og palmekerneolie, vallepulver (mælk), fedtreduceret kakaopulver, beriget hvede mel (hvede mel, kalciumkarbonat, jern, niacin, thiamin), emulgatorer (soja lecithin, E476), naturlig aroma), isomaltooligosaccharider, fedtreduceret kakaopulver, chokoladestykker med sødemiddel (sødemiddel (maltitol), kakaomasse, emulgator (soja lecithin), fedtreduceret kakaopulver, naturlig aroma), smagsstof, rapsolie, antioxidant (naturlig blanding af tokoferoler).\nPortionsstørrelse - 1 havregrynskage (88g)\nPortioner per beholder - 18 havregrynskager\nPer 100g Per havregrynskage (88g)\nEnergi 1539 kJ/368 kcal 1354 kJ/324 kcal\nFedt 11 g 9,7 g\nheraf mættede fedtsyrer 4,1 g 3,6 g\nKulhydrater 44 g 38 g\nheraf sukkerarter 3,9 g 3,4 g\nFibre 8,3 g 7,3 g\nSalt 0,17 g 0,15 g\nNæringsindholder er baseret på chokolade- og jordnøddesmagsvarianten, ved valg af alternative versioner kan næringsværdierne variere.\n06-11-17 af Aleksandar\nRigtig god efter fodbold eller vægttræning.\n23-10-17 af Jannick\nMega lækker og mættende bar\n04-09-17 af Brian\nGod bar, som er perfekt her i bulking sæsonen. Skal dog ikke indtages hvis man er på udkig efter at tabe et par kilo :P\n26-11-16 af Søren\nNy udgave af bar er dårlig\nVil tilslutte mig Robin som også har anmeldt produktet. Har efterhånden købt en del kasser af det omhandlende produkt. Produktet er desværre lavet om, og er nu væsentligt forringet, faktisk nærmest uspiseligt. Produktet er hårdt som sten og er stort set uden smag. Jeg vil ALDRIG købe dette produkt igen, medmindre den gamle udgave bliver produceret igen. Søger du en velsmagende bar som er god som erstatningsmåltid, som den gamle var, så hold dig langt fra denne. Efter 2-3 mundfulde vil du fortryde dit køb. De gamle anmeldelser er baseret på den gamle bar og ikke den nye!!\nAndet skrald i skraldespanden.\n26-10-16 af KNB\nrigtig lækker snack\nHar lige købt en kasse med Real Raspberry og er yderst tilfreds. God at have med sig på arbejde, da den mætter godt og har et godt proteinindhold samtidig med at smagen er i top.\n09-10-16 af Gustav\nNy bar lever ik op til den gamle\nÆrgerligt at ændre på noget så godt og ærgerligt at anmeldelserne alle er baseret på den gamle bar.den nye udgave af denne bar er så dårlig og tør og smuldrer nærmest når man tager en bid. Kan ik forstå, at man har ændret den, da den gamle var den bedste bar på markedet. Slut med at købe dette produkt fremover.\n27-09-16 af Robin\nSuper god protein\nHey! Jeg har købt rigtig gode produkter hos MYPROTEIN Varerne er gode og handlen inkl fragten kommer hurtigt afsted \n30-07-16 af SP\nOk bar, gør hvad den lover!\n23-02-16 af John\nBedste bar på markedet\nMyProtein Mybar Oats & whey er uden tvivl den bedste bar på markedet. Massere kulhydrater, fint med protein og næsten ingen sukker - perfekt efter træning. Smagen og teksturen er ubekalgelig, og prisen kan man vist heller ikke klage over. anbefaler denne bar til alle der går op i hvad de propper i kroppen efter træning.\n20-11-15 af juliekasten\nSpar op til: 120 kr


Troede det var en eksklusiv rejse: Spiste madpakker ved motorvej – Ekstra Bladet\n2. sep. 2019 kl. 11:50\nTroede det var en eksklusiv rejse: Spiste madpakker ved motorvej\nEn rejsegæsts forventninger levede ikke op til virkeligheden på rejsen til Oman og Zanzibar\nEn rejse til Zanzibar og Oman var ikke som en dansk turist forventede, derfor klagede hun til Pakkerejse-Ankenævnet. Foto: Yannick Tylle/AP\nNogle gange lever virkeligheden ikke op til vores forventninger.\nI oktober 2018 rejste en gæst på en 16-dages rundrejse til Oman og Zanzibar i Tanzania. Den var udbudt som 'årets rejse', men pakkerejsen med rejsebureauet Victors Farmor levede slet ikke op til gæstens forventninger, som krævede alle penge tilbage.\nGæsten indleder klagen til Pakkerejse-Ankenævnet således:\n'Når man udbyder 'årets rejse', tænker man, at så er det noget ganske særligt. Hvorfor skulle det ellers hedde 'årets rejse'? Jeg tænkte, det bliver nok mere eksklusivt end de andre almindelige Viktors Farmor-ture', skriver klageren til Pakkerejse-Ankenævnet.\nHerefter fortæller gæsten om en uinteresseret rejseleder, dårlige værelser og forældet viden på de guidede ture samt dårlig koordination af rejsen generelt.\nPicnic ved motorvej\nKlageren var i det hele taget ikke tilfreds med indholdet af rejsen i forhold til prisen, som lød på 33.225 kroner.\nMaden var ifølge klageren også et kapitel for sig selv.\n'Vi (rejsebureauet red.) købte ind til frokost i supermarkeder, mens vores chauffører og guider købte lækre sandwich og varme retter. Det var pinligt, primitivt ud over alle grænser, og grænseoverskridende, at vi blev bedt om at sætte os de mest uhumske steder og spise. Ved parkeringspladser, under et træ foran fortet i Nizwa, op til støjende motorveje, ved affaldsbunker etc.', skriver klageren.\nAfviste klagerens påstande\nMen klageren har nok hæftet sig for meget ved Victors Farmors beskrivelse af rejsen som 'årets rejse', uden egentlig at gennemgå programmet før købet.\nI sagsfremstillingen afviser Victors Farmor klagerens påstande og kalder dem i visse tilfælde usande. De mener, at klageren ikke har læst programmet for turen ordentligt inden købet. De skriver blandt andet:\n'Angående picnic foran fortet i Nizwa: I sad i en skyggepavillon med havet som baggrund, I sad under det store træ ved Jabrin fortet, og I sad i Wadi Ghul i et fantastisk landskab. Måltiderne kunne kun indtages som picnic, da der ikke var ordentlige spisesteder de dage, I var på tur i Salalah. Det er nævnt i programmet for turen. (...) Det stod tydeligt i programmet, at der var picnics undervejs, du har haft mulighed for ikke at tilmelde dig rejsen, men valgte at tilmelde dig rejsen'.\n'Du er misundelig på de andre'\nRejsebureauet mener heller ikke, at klageren har ret i, at værelserne på turen var dårlige.\n'Dit problem er nok ikke standarden på dit værelse, men snarere, at du var misundelig, som understreges af, at du har taget fotos af de andre værelser', skriver Victors Farmor.\nDansk familie fik nok: Piger gik i byen i høje hæle og badedragter med g-streng\nPakkerejse-Ankenævnet afgjorde sagen den 10. maj 2019, hvor de afviste klagerens krav om at få alle pengene tilbage eller en ny rejse i kompensation.\nNævnet mente ikke, at klageren kunne bevise den manglende service samt den utilfredsstillende standard af forplejning og værelser. De skriver blandt andet i deres afgørelse.\n'Efter Ankenævnets opfattelse må man ved at deltage i et så omfattende rundrejsearrangement være forberedt på, at der kan forekomme visse afvigelser fra dag-til-dag programmet. Sådanne afvigelser kan ganske vist virke generende, men kan i forhold til aftalegrundlaget efter en helhedsvurdering ikke anses for mangler'.


Ingeniør Underwriter til Tryg Industri , Tryg Forsikring A/S, Ballerup | Jobfinder\nJobbet "Ingeniør Underwriter til Tryg Industri " er udløbet.\nBrænder du for at bruge dine analytiske evner, og har du en teknisk uddannelsesbaggrund? Har du derudover lyst til at blive en del af Nordens største tryghedsskaber og forsikre de største rådgivningsvirksomheder i Danmark?\nTlf.: 4099 4042\nSalg & markedsføring* (10), IT* (122)\nService Strategi (0), Teknisk rådgivning (1), Teknisk salg (0), Teknisk Salg (0), Teknisk salgssupport (0), Analyse (3), Analyse og design (7), BI/Data warehouse (3), Data Science (3), Jira & CA Rally (1), Malware Analyse (1), Matlab og R (5), MS Excel (1), Objektorienteret analyse (2), PL/SQL (5), Udvikling (3)\nHvis svarene er ja, så er det dig, vi leder efter!\nEn hverdag som Underwriter hos Tryg Industri\nI Tryg Industri Danmark opererer vi på markedet med virksomheder i segmentet over 100 ansatte og 100 mio. kr. i omsætning. Dette gælder såvel nationale som internationale virksomheder.\nI din hverdag som vores nye Underwriter vil du komme til at indgå i vores ansvars-underwriting afdeling, hvor vi foretager risikovurdering, samt fastsætter og forhandler vilkår for bl.a. rådgiveransvarsforsikringer. Du vil få støtte fra kollegaerne og over tid udvikle dig og have ansvaret for din egen portefølje.\nDu vil også få porteføljeanalytiske opgaver, hvor du sammen med vores Controlling-afdeling har ansvaret for de udvalgte porteføljerapporteringer og den dertilhørende understøttelse af vores underwritingprocesser.\nDu vil indgå i et højt specialiseret team på ca. 10 medarbejdere med fagkompetencer inden for forskellige typer af ansvarsforsikringer. Ud over at håndtere virksomheder med mere end 100 ansatte, assisterer vi også vores kollegaer i Erhvervsdivisionen på deres kunder inden for rådgiverbrancherne med op til 100 ansatte.\nDu bliver en del af en afdeling, hvor arbejdsdage sjældent er ens, da vi løser en bred vifte af opgaver. Opgaverne indebærer både analyse og mere praktiske forhold (såsom at registrere data/aftaler, besvare spørgsmål og yde service til kunder).\nAnalysere risikooplysninger, fastsætte pris og dækningsvilkår og udarbejde tilbud på rådgiveransvarsforsikringer, primært til tekniske rådgivere i form af ingeniør- og arkitektvirksomheder\nSvare på spørgsmål vedr. eksisterende rådgiveransvarsforsikringer for samme, og tilpasse disse i det omfang noget ændres\nTage del i lønsomhedsovervågning og -indsatser på såvel individuelt- som porteføljeniveau, herunder udarbejde porteføljeanalyse på prædefinerede områder med rapportering til egen leder/ledergruppe\nMedvirke til udvikling af egne og afdelingens faglige kompetencer, underwritingværktøjer, forretningsgange og strukturering af vidensdeling og -opsamling\nDeltage i og medvirke til igangsættelse af fagligt relaterede projekter samt produktudvikling\nSamarbejde og erfaringsudveksle med relaterede dele af Trygs organisation, samt kunder og forsikringsmæglere\nDu har sandsynligvis en uddannelse som ingeniør eller lign. og har måske praktisk erfaring fra en ingeniørvirksomhed, eller relevant teknisk indsigt samt erfaring, og har arbejdet med risikovurdering/ porteføljeanalyse.\nDu er god til at skabe struktur og har lært, at essensen kan ligge i detaljen\nDu kan lide at kommunikere og argumentere sagligt, og du er optaget af at levere kvalitet\nDu behersker Excel på et højt niveau og har evt. arbejdet med SQL, Access, Power BI eller lignende\nDu behøver ikke at have underwriting erfaring, men du har et brændende ønske om at arbejde med rådgiveransvarsforsikring og udvikle din fagkompetence inden for dette område\nDu kan arbejde selvstændigt, men er også en holdspiller, der er god til at etablere og videreudvikle relationer\nDu er forretningsorienteret og finder det naturligt at tage udgangspunkt i forretningens mål og udfordringer\nDine analytiske evner er i top. Du har gode formidlingsevner, både skriftligt og mundtligt, og du er optaget af at levere kvalitet i alle dele af leverancen. Du besidder en nysgerrighed og elsker at lære nyt samt tilegne dig ny viden.\nDu får et udfordrende og udviklende job med mange forskellige arbejdsopgaver, hvor du er med til at understøtte udviklingen af Industri i Tryg. Din hverdag vil blive præget af højt tempo, men også af en høj grad af fleksibilitet. I vores afdeling lægger vi vægt på åbenhed, godt humør og en uformel omgangstone.\nHvis du vil vide mere om jobbet, er du velkommen til at kontakte Underwriting Manager Jakob Thomsen på 4099 4042 eller jakob.thomsen@tryg.dk.\nDa vi løbende afholder samtaler, anbefaler vi, at du sender dit CV og din ansøgning allerede i dag og senest d. 07.02.2021.


labrador retriever: lær om den populære hund og det store kæledyr\nVigtigste Dyr Lær om den populære hund og det store kæledyr\nHvad er en Labrador Retriever?\nLabrador Retriever er den mest populære hunderace i USA. Der er tre hovedfarver til labradorer: det gyldne eller gule laboratorium, det sorte laboratorium og chokoladelaboratoriet (brun). Der er forskellige nuancer af disse typer Labrador, men alle Labs er normalt kategoriseret i en af disse tre typer hunde.\nLabrador Retriever er en ret stor hund. Mandlige labradorer vejer typisk 60 til 80 pund, mens kvinder vejer mellem 45 og 70 pund. Labrador Retrievers er kendt for deres glatte, korte, vandtætte frakker. De er også kendt for at være gode svømmere. Deres svømmepoter og den brede hale hjælper dem med at svømme.\nEr Labrador Retrievers gode kæledyr?\nLabradorer er kendt for deres gode natur. De er også meget smarte og træner ret let. Denne afslappede personlighed har gjort Labrador Retriever til en populær familiehund, men de er ikke altid de bedste vagthunde, da de ofte er venlige over for fremmede ikke er territoriale. Labs er atletiske og hurtige hunde, der nyder at lege og elsker opmærksomhed. De kan skabe gode kæledyr, men har brug for opmærksomhed og træning, så deres overflod ikke går ud af hånden.\nLabradorer er gode hunde, men de har nogle ulemper som hunde, der skal overvejes, før de får en som dit kæledyr. De kan være mundende og tygge ting op, især når hvalpe. Labs kaster og nogle kan kaste en hel del. Nogle laboratorier kan lide af separationsangst, hvis de ikke får nok opmærksomhed. Labs har brug for masser af motion og aktivitet. Hvis du får en af disse hunde, skal du sørge for at planlægge at løbe og lege med dem i god tid hver dag. Det hjælper, hvis du også har en stor gård, som de kan udforske og løbe rundt i.\nLabs er arbejdshunde\nDisse hunde blev oprindeligt opdrættet i Canada til jagt som kanonhunde eller ænderjagthunde. Da de er lette at træne, ivrige efter at behage, robuste hunde og gode svømmere, bruges labradorer ofte som arbejdshunde rundt om vandet og er gode retrievere (deraf navnet).\nVedligeholdelse af en Labrador Retriever\nEt typisk laboratorium vil leve i 12 til 13 år. Generelt er Labradors ret sunde hunde, men er tilbøjelige til hoftedysplasi. Labs kan også godt lide at spise og kan blive overvægtige, hvis de fodres for meget og ikke får nok motion. At se på din hunds kost og sørge for, at din hund får nok motion, er nøglen til at holde din Labrador sund.\nPræsident Bill Clinton havde to labrador hunde kaldet Seamus og Buddy. Nogle andre berømte labradorer inkluderer Vincent (hunden i tv-showet Lost) og Zeke (maskot for Michigan State University).\nTjek vores liste over film om hunde .\nder var landmændene i Sydafrika\nhvilken by var hovedstaden i incanimperiet


Hammer & Brüchmann - Special om Superligaens fædre — Mediano\nMediano Magasinet - Her er en sommerudgave af Hammer & Brüchmann, vores format med fokus på strategi, ledelse og udvikling af især det, der foregår udenfor banen. I denne episode kigger de to værter på de personer og de begivenheder, der har skabt de største gearskift i dansk fodbolds, Superligaens og klubbernes udvikling.\nHer kigger Hammer & Brüchmann på de store kvantespring i dansk fodbolds historie. Og på, hvem der har skabt dem.\nEt tema er blandt andet, hvorvidt der var flere små revolutioner og store gearskift for et par årtier siden og om der mangler samme drivkraft i dag.\nHvad kendetegnede den virkekraft, hvormed Ejgil Jensen udviklede Vejle Boldklub og Per Bjerregaard var central i skabelsen af Brøndby.\nVi kigger også på spørgsmålet om, hvorfor tre personer, der har skabt markante udviklinger alle endte i fængsel: Hans Bjerg-Pedersen, Flemming Østergaard og Peter Brixtofte. Ikke for at dissekere deres straffesager, men for at se, om det er særlige personer, der stiller sig forrest og forsøger at trække en udvikling.\nI udsendelsen forsøger vi også at konkludere på spørgsmålet om, hvorvidt der bliver forsøgt at lave tilsvarende gearskift i dag.\nHør blandt andet også om:\nHelge Sander & Harald Nielsen\nEjgil Jensen fra Vejle Boldklub\nSaftkongen og Vejle-købmændene\nAlex Friedmann og Hans Bjerg-Pedersen\nSuperligaens fødsel og første målsætninger\nPer Bjerregaards rolle i Brøndby\nFlemming Østergaard og Michael Kjær i Lyngby og siden FC København\nPeter Brixtofte, Allan K. Pedersen og Tom Vernon/Right to dream i Farum og Nordsjælland\nAnkersen og Co. i FC Midtjylland\nOg hvad med OB, AaB og AGF - fik de lavet sine gearskift undervejs\nKig også indenfor i Mediano Magasinet og se, om der er andet indhold, der kunne friste i ferien. Magasinet er stedet, hvor vi samler alt det meget unikke og langtidsholdbare indhold, som du kan høre når som helst:\nHammer & Brüchmann, Superligaen, Per Bjerregaard, Flemming Østergaard, Peter Brixtofte, Rasmus Ankersen, Vejle Boldklub, Brøndby, FC Midtjylland, FC Nordsjælland, FC København


Kunst og ytringsfrihed: I Tyrkiet bliver selv censuren censureret - TV 2\n1. jul. 2017, 07:45\nKunst og ytringsfrihed: Censur af censuren\nDer er mange emner, man end ikke må tale om i det tyrkiske samfund.\nDet er kun et års tid siden, at tyrkiske kampfly med øredøvende brag drønede igennem nattemørket udenfor mit stuevindue. Med dristige manøvrer lavede F-16-jagerflyene fingerede angreb på andre tyrkiske militærenheder med panservogne, der havde taget kontrollen med Bosporusbroen.\nDele af de væbnede styrker var i gang med et militærkup. Andre dele kæmpede imod. På gaden nedenfor rullede kampvognene støjende forbi, og oppe på Taksim-pladsen, fem minutters gang fra min gadedør, kæmpede forskellige politi- og militære styrker med hinanden.I et døgns tid vidste ingen, i hvilken retning, begivenhederne ville tage Tyrkiet. Hvem der ville have magten, når støvet en gang lagde sig. Hvad fremtiden ville bringe.\nDet Tyrkiet, der er kommet ud på den anden side, er dog et ret anderledes land. Langt over et hundrede tusinde mennesker er blevet fyret eller suspenderet. Et halvt hundrede tusinde arresteret og fængslet.\nSnart findes der ikke længe noget, der ikke er censureret i det her land\nGöksen Aydemir, Filmkritiker\nMange er bange for at sige deres mening, hvis den overhovedet kan opfattes som kritisk. Landet er stadigvæk i undtagelsestilstand. Myndighederne har voldsomt udvidede magtbeføjelser. Masser af aviser, Tv-stationer og andre medier er blevet lukket. Et stort antal journalister sidder i fængsel. Mange kunstnere og intellektuelle har valgt at flytte til udlandet, for at kunne arbejde frit.\nKort og godt: At udnytte sin ytringsfrihed, er at begive sig ind i et minefelt.\nDerfor var det naturligvis interessant, da den unge tyrkisk-kurdiske filminstruktør Kazim Öz for nylig skulle have premiere på sin nye film Zer, som dykker ned i hele det i forvejen ømtålelige emne om den kurdiske identitet i et Tyrkiet, der i årtier har ligget i åben krig med kurdiske separatister.\nDa jeg første gang møder Kazim Öz, er filmen næsten færdig. Sammen med sin lydmand og instruktørassistent går han den seneste version af filmen igennem. Lyden er lavet om, så det er egentlig den, de skal lytte til. Derfor har de lånt en stor tom biografsal i det centrale Istanbul, så de kan lytte til den under realistiske omstændigheder.\nKazim Öz ser sin film, Zer, i mørket i biografsalen. Foto: Steffen Jensen / TV 2\nJeg hilser på dem i biografcafeen udenfor. Det er egentlig lyden, de burde tale om, men det, der i virkeligheden optager dem allermest, er, at den tyrkiske filmcensur lige har krævet en række scener i filmen fjernet.\nSkal filmen bare klippes om, så scenerne fjernes, uden at det kan ses? Skal man sætte et skilt på lærredet, at filmen er blevet censureret? Eller skal det blot stå på plakaten?\nKazim Öz vil lægge sort på billedsiden, men lade lydsiden forblive intakt. Det betyder dog ret lange, sorte pauser.\nDe to andre synes at det er alt for meget.\n- De sorte pauser er ikke noget, et almindeligt publikum kan holde ud at se på. I hvert fald ikke i så lang tid. Det er alt for langt, siger Ilknur Bilir, der er instruktørassistent på filmen.\nLydmanden Mustafa Biber giver hende ret:\n- Jeg tror, at det vil være klogt, i hvert fald at korte scenerne ned. Ikke lade dem stå i deres fulde længde, siger han.\nEfter en lang diskussion i cafeen, hvor de næsten slet ikke får talt om lydsiden, skærer Kazim Öz igennem:\n- Enten skal det klippes helt ud, så det slet ikke kan ses, eller så skal det bevares, som filmen er nu. I sin fulde længde. Så publikum kan se, føle og opleve hvor meget, der er blevet klippet ud.\nDet bliver, som Kazim Öz ønsker.\nDer lægges sort over scenerne, som ellers forbliver med lyd i deres fulde længde. En tekst på lærredet fortæller, at scenen er blevet fjernet af censuren. Men publikum vil kunne se, hvor mange og hvor lange scener det er, der er tale om.\nEn sort baggrund med hvid tekst fortæller, at scenen er blevet fjernet af censuren. Foto: Steffen Jensen - TV 2\nØmtålelig debat om identitet og nationalitet\nFilmen Zer handler om identitet. Hvem er jeg? Den svære… eller måske snarere umulige balancekunst imellem kurdisk og tyrkisk identitet. Kompliceret af at hovedpersonen – som Kazim Öz selv – ikke bare er kurder, men også alevi. Altså ikke sunni-muslim, som de fleste andre kurdere. Dermed diskrimineres de ikke blot af Tyrkiet for deres kurdiske nationalitet, men også af andre kurdere på grund af deres religion.\nI filmen kender hovedpersonen Jan ikke fra starten til hele sin identitet. Han er født i USA. Han har en amerikansk mor og en tyrkisk far. Men da hans bedstemor ligger for døden, finder han ud af, at han også er af kurdisk afstamning, og at familien tilsyneladende gemmer på en mystisk og tragisk hemmelighed fra fortiden.\nDet sætter Jan ud på en opdagelsesrejse. Tilbage til familiens rødder for at finde sin identitet. Rejsen, der skal grave sandheden frem, bringer ham tilbage til Tyrkiet, til Dersim og til slægtens landsby ude i den østlige del af landet.\nDen fortælling, som i årtier er blevet fortiet i Jans familie – historien om massakren på kurderne i Dersim i 1938 – er stadigvæk tabubelagt i Tyrkiet. Så meget at det er henvisningerne til den, filmcensuren kræver fjernet fra filmen.\nMassakren på den kurdiske befolkning i Dersim i 1938 er et tabubelagt emne i Tyrkiet. Foto: Steffen Jensen / TV 2\nEfter billedsiden er blevet fjernet, hører vi under visse scener bare fuglefløjt. Under andre skyderi og skrig. Man føler næsten at man selv er til stede ved massakren, men at det, der sker, er så grumt, at man ikke tør kigge, men bliver nødt til at lukke øjnene. I stedet skaber fantasien billeder i stedet for dem, der er klippet ud.\nVed premiereaftenen, hvor publikummet består af et bredt udsnit af den kreative klasse i Istanbul. Intellektuelle, filminstruktørkolleger, kritikere og kunstnere. De bifalder Kazim Öz’ modige beslutning om de lange sorte pauser med klapsalver under forestillingen. Men mange er samtidig vrede, og ser censuren som endnu et bevis på problemerne i deres samfund.\nPublikum på plads i salen til premieren. Foto: Steffen Jensen / TV 2\n- Snart findes der ikke længe noget, der ikke er censureret i det her land. Selv i vores egen bevidsthed er der hvert eneste minut selvcensur. Vi behøver slet ikke klippe sort ind i en film, siger en tydeligt ophidset Göksen Aydemir, som er filmkritiker, efter at have set Zer.\nDer var ingen gode alternativer.\nCensuren stillede Kazim Öz overfor et ulykkeligt valg mellem dårligt, værre og værst. Men premierepublikummets reaktion er – med få undtagelser – et bevis på, at Kazim Öz har valgt rigtigt.\nCensuren hjælper filmen\n- Jeg var naturligvis klar over, at det ville blive en interessant forestilling. Både på grund af de bortcensurerede scener, men lige så meget på grund at den løsning, jeg havde valgt. Ville den ødelægge oplevelsen? Og hvilken følelse ville den udløse hos publikum?\nFor Kazim Öz endte censuren med at blive et kunstnerisk greb i sig selv. Man han ved, at myndighederne næppe vil synes om hans fremgangsmåde. Foto: Steffen Jensen / TV 2\n- Det er klart, at det har skadet min film, at den er blevet censureret, men jeg fornemmer dog alligevel, at min beslutning om ikke at klippe de censurerede sekvenser helt ud, var god og rigtig, siger Kazim Öz tydeligt lettet efter premieren.\nDet interessante er, at mange publikummer tilsyneladende selv i fantasien har forestillet sig scener, der er langt værre end dem, censuren har fået fjernet. Så på den måde kan man sige, at censuren har givet bagslag… for censuren mere end for filmen.\nDe sorte sekvenser blot med lyd fik ofte publikum egen fantasi til at opfinde scener, som var langt værre end dem, der var blevet bortcensureret.\n- Jeg tænkte at det var meget slemme og meget smertefulde billeder fra Dersim-massakren, der var klippet ud. Men de her sorte sekvenser gjorde næsten mere ondt på mig. Hvis denne massakre stadigvæk den dag i dag skal holdes skjult og censureres bort, så betyder det i virkeligheden, at den fortsætter, siger Aydin Orak, en af Kazim Öz’ filminstruktørkolleger, efter forestillingen.\nDa jeg selv stod midt i det her skænderi med censuren, følte jeg mig hensat til 1940’ernes Tyskland\nKazim Öz, Filminstruktør\n- Beskueren kommer muligvis til at forestille sig nogle meget stærkere billedsekvenser, end dem, der oprindelig var i filmen. På den måde opfylder filmen måske endnu mere sin fortælling og det budskab, den vil udbrede. Så på den måde kommer denne her censur måske slet ikke til at skade filmen, siger Kazim Öz, der begynder at indse, at censurens indgreb måske er endt med at gøre hans film endnu mere spændende.\nEn anden premieregæst, dokumentaristen Metin Avdac, synes med sin reaktion at bekræfte den antagelse.\n- Censur er uanstændigt og umoralsk. Vi siger til enhver tid nej til censur. Vi er nødt til at kunne have kunst uden censur. Kun et liv uden censur, er et liv i frihed. Hvor censuren eksisterer, kan friheden ikke samtidig blomstre. Kun et liv uden censur, kan være rigtig frit, siger han.\nFor Kazim Öz har mødet med den tyrkiske filmcensur været en smertefuld oplevelse. Både fordi den har forgrebet sig på hans ”baby”, hans film. Men den har også afsløret, at hans land er i krise i sin sjæl og sit sind. Kazim siger, at han føler sig hensat til et helt andet land og en helt anden tidsalder.\n- Det har været ret slemt. Et stort psykisk pres. Nu bagefter forstår jeg, hvor stort et pres det var. Og faktisk har man jo altid læst om det her i historiebøgerne. Da jeg selv stod midt i det her skænderi med censuren, følte jeg mig hensat til 1940’ernes Tyskland.\nCensur af censuren\nSelvom filmen Zer allerede har været igennem censuren én gang, så er den nu blevet censureret igen. Efter premiereforestillingen i Istanbul, har filmcensuren nu også krævet de sorte scener også bortcensureres.\nCensur af censuren, kunne man næsten sige.\nKazim Öz er godt klar over, at hans måde at protestere på, hans demonstration med de sorte sekvenser i Zer på premiereaftenen, får konsekvenser. I hvert fald skal han næppe i fremtiden regne med statslig filmstøtte til sine projekter.\n- Jeg tror nok, at jeg ret sikkert, med mine handlinger omkring denne film, kan vinke farvel til nogen som helst form for offentlig filmstøtte, siger den tyrkisk-kurdiske filminstruktør med et træt smil.\nSituationen i Tyrkiet er anspændt efter kupforsøget og den efterfølgende bølge af udrensninger i samfundet. Censuren er blevet skærpet og ytringsfriheden indskrænket. Alligevel er det interessant at se, i hvilken udstrækning journalister, intellektuelle, kunstnere og oppositionsfigurer konstant udfordrer disse grænser.\nDet pres, der kommer ovenfra, fører til et modtryk nedefra.\nLigesom censuren af Kazim Öz’ film Zer synes at have haft den modsatte effekt: Den har gjort filmen endnu mere interessant, og givet den en masse reklame, så kan myndighedernes forsøg på at holde befolkningen i ”meget kort snor” også i visse sammenhænge synes at have fået den modsatte effekt – at endnu flere bliver rasende, kræver frihed og indser, at disse værdier er noget, man må kæmpe for.


Chalet Le Soleil d'Hiver *** - Les Deux Alpes Frankrig\nChalet Le Soleil d'Hiver er en traditionel, hyggelig træhytte. Fra din hytte skal du bare gå til højre, så er du ude på de smukke pister. Inden for gåafstand finder du flere butikker og gode restauranter, hvor du kan nyde en lækker middag, hvis du ikke selv har lyst til at stå for madlavningen. Der er gratis skibusser, som fører dig til det charmerende centrum i Les Deux Alpes. Det autentiske chalet er fuldt udstyret og gennem de store vinduer kan du se vintersolnedgangen. Et sted, som du ikke ønsker at forlade. Nyd en velfortjent vinterferie i Chalet Le Soleil d'Hiver.\nBadeværelse 5: bad, brusebad (hydromassagebruser)


De bedste steder at sælge dine billeder, hvis du er freelancefotograf - 2021\nHvis du ikke har ideer til steder at sælge dine fotos og gerne vil flytte væk fra lave eller ingen betalingsfototjenester på internettet, kan en anmeldelse af nogle af de bedste traditionelle steder at sælge fotos hjælpe dig med at anspore dig. Der er en række steder, der tilbyder god kompensation for freelance fotografer. En professionel udseende portefølje og en del forskning er alt, hvad der er nødvendigt for at begynde at sælge dit arbejde.\nLagerbureauer kontrakt med mange freelancefotografer for at sælge fotografens fotos til kommercielle kunder som redaktører, designere og forlag. Hvert agentur fokuserer på et bestemt foruddefineret sæt emner eller stilarter af fotografering og kan i nogle tilfælde kun købe bestemte emner eller emner fra en freelancefotograf. For eksempel er der luftfartsselskaber, der kun sælger luftfoto. Der er redaktionelle agenturer, der fokuserer på redaktionelle billeder, der bruges til at illustrere et emne i magasiner, aviser og bøger. Freelance fotografer kan også sælge deres eget arbejde som stock photography ved at oprette deres egen stock photography hjemmeside.\nFestivaler og loppemarkeder\nFestivaler, messer og loppemarkeder er steder, hvor en frilansfotograf kan sælge fotos til forbrugerne. Ved køb af en messe på en feriefestival eller en sæsonbestemt messe, som f.eks. Et forårs- eller sommerloppemarked, skal der betales et gebyrgebyr og det rette udstyr til at hænge indrammede billeder til salg. En fotograf har brug for en betalingsproces, der omfatter kredit- og betalingskortkapacitet, visitkort og et monteringsskilt, der identificerer hans forretnings- eller professionelle navn. Booth information til festivaler og markeder kan findes i flere former gennem festival netværk og organisationer. Nogle er trykte guider i bogform og andre er abonnementsbaserede databaser, der indeholder festivaldatoer, kontaktnavne og booth-priser. Kontakt det lokale handelskammer eller forretningsforening er en måde at finde festivaler og messer tættere på hjemme eller i en bestemt stat.\nReklamebureauer søger ofte efter professionelle freelancefotografer, som de kan give en kommerciel billedopgave til. Agenturet kan kræve, at freelancefotografen skyder et bestemt emne eller en model for at opfylde en reklamekampagne, eller den kan købe et billede fra fotografens tidligere arbejde. Når et forhold er etableret med et agentur, kan en freelancefotograf modtage løbende opgaver. En første portefølje af eftertænksomt udvalgt arbejde, der vises til en agenturkunstdirektør, er stedet at begynde at sælge billeder til et reklamebureau. Gennemgå agenturets kundeliste og tidligere kampagner. Disse oplysninger er normalt tilgængelige fra agenturets hjemmeside. Udfyld din portefølje med lignende emner og emner.\nFotogallerier fungerer ligesom et kunstgalleri og scene om et halvt dusin shows hvert år. Nogle kunstgallerier viser både kunst og fotografi. En kunstners genoptagelse, der beskriver din fotografering og historie med tidligere shows sammen med en kort portefølje - ikke mere end et dusin fotos - er nødvendigt, før du kontakter en galleristeder om at vise dine billeder. De fleste galleriledere sætter pris på en planlagt aftale for en porteføljeanmeldelse. Billeder valgt til et galleri-show kræver en professionel ramme til korrekt hængning. De fleste gallerier tager 40 procent eller mere af salget, inden de betaler fotografen, og enighed om denne procentdel skal ske, før fotografierne er placeret i galleriet. Et foto, der sælges til 300 dollar, kan netto få fotografen kun 180 dollar.


Supermånen var blodig for næsehornene\nKrybskytter drog fordel af supermånen, som lyste himlen op natten mellem søndag og mandag. Mindst seks næsehorn blev dræbt i løbet af natten i reservatet Hluhluwe-Imfolozi i den sydafrikanske provins KwaZulu-Natal.\nDet skriver det sydafrikanske medie Times Live samt mediet TheDodo.\nIfølge TheDodo er mindst otte næsehorn blevet dræbt i parken siden i fredags, og mindst seks af dem blev altså slået ihjel i ly af supermånen. Dermed er der i indeværende år blevet dræbt 86 næsehorn i regionen, og tallet er ved at overstige sidste års tal på 99.\n- "Perioder med fuldmåne er kendt som den frygtelige 'krybskytte'-måne," siger Simon Bloch, freelancejournalist i Sydafrika, til mediet TheDodo. Det er også ham, der har skrevet artiklen til Times Live.\nLæs også: Flere danskere snuppes med ulovlige dyresouvenirs\nNæsehorn fundet såret, men i live\nMed en kraftigt lysende måne er det mindre nødvendigt for krybskytterne at have egne lygter og spotlys med - på den måde kan de jage dyrene mere ubemærket.\n- Det ekstra lys hjælper virkelig krybskytterne," siger Dex Kotze, stifter af organisationen Youth 4 African Wildlife, til TheDodo.\nFire af de seks dræbte næsehorn blev slået ihjel med giftpile, mens de to andre blev skudt med en riffel. De blev alle fundet med hornene hakket af. Et næsehorn blev imidlertid fundet levende - dog med sine horn hakket af. Det modtager nu dyrlægebehandling, og prognoserne er gode, forlyder det.\nLæs også: Danskere muligvis med i kontroversiel jagt\nEfterforskere er i gang med at undersøge krybskyttedrabene, og patruljeringen vil blive øget i Ezemvelo.\nIfølge den undersøgende journalistiske organisation Oxpeckers er 4.714 næsehorn blevet dræbt af krybskytter siden 2010. Freelancejournalist Simon Bloch siger, at selvom det er dygtige folk, der kæmper mod krybskytterne, er kampen ved at blive tabt. Der er for få økonomiske midler og mandskab at gøre godt med mod krybskytterne, som tilmed har insiderviden, masser af våben og benytter sig af bestikkelse.\nSupermånen er en fuldmåne, som indtræffer, mens månen er i sin nærmeste afstand til Jorden.


Hvorfor hedder det Windows 10 og ikke Windows 9? - Alt-til-Windows.dk\nForside Nyheder Hvorfor hedder det Windows 10 og ikke Windows 9?\nEn af de større overraskelser i forbindelse med Microsofts lancering af sit nye operativsystem, Windows 10, var netop navnet. Det var ikke Windows 8.2 eller Windows 9, men nej. Det var altså Windows 10. Direkte adspurgt har cheferne for Windows, Terry Myerson og Joe Belfiore, kun givet undvigende svar og forsøgt at lave sjov med hvordan “syv spiste ni” osv. Men hvorfor kalder Microsoft det nye operativsystem for Windows 10 i stedet for Windows 9?\nFørst og fremmest er det vigtigt at bemærke, at der mellem Windows 3 og Windows 7 også har været en række andre navne såsom 95, 98, NT, Me, 2000, Vista osv. Da Microsoft annoncerede Windows 7 var der også mange der stillede spørgsmål ved, hvorfor man lige var kommet til nummer 7. Det er et lidt besynderligt faktum, at navnene på de enkelte Windows-udgivelse rent faktisk ikke passer til udgaverne, hvis man forsøger gøre det op helt reelt. Teknisk set er moderne versioner af Windows stadig baseret på Vistas kodebase, ligesom Windows 10 er det, og som man derfor faktisk kunne kalde Windows 6.4. Der vil være en vis forvirring, når vi når til den reelle version 7.0, men den tager vi til den tid.\nMen det ville vel trods alt være oplagt, hvis man i stedet havde valgt Windows 9. Nogle vil vide, at tallet 9 betragtes som uheldigdigt i Japan. Microsoft har en stor nok tilstedeværelse i Japan til, at de kan have sprunget Windows 9 for at undgå ethvert uheldigt sammentræf. Andre japanske virksomheder skulle efter sigende også have valgt at springe 9 over. Vi kender ikke til nogen spillefirmaer, der har valgt at gøre noget lignende derovre, når det kommer til online spil. Omvendt virker asiaterne til at være mere påvirkede af overtro, også når de vil spille hos bookmakere og på online casinoer.\nDerfor blev det til Windows 10\nI sidste ende er Windows 10 bare et navn. Windows 9 havde måske været et mere fornuftigt valg, der ikke ville have forvirret mange mennesker, der måske ikke følger så godt med. Men at kalde Windows 10 mere rigtigt eller forkert, svarer til at brokke sig over, at Windows 7’s efterfølger blev kaldt Vista. Et bedre spørgsmål at stille kunne være: Hvorfor har Microsoft ikke bare kaldt Windows 10 for noget helt andet. Det kunne måske være blevet til Windows One eller noget helt andet.\nMicrosofts tilsyneladende vilkårlige valg af Windows 10 er interessant. Det er klart et stærk versionsnummer – og det er også en pæn måde at distancere sig fra Windows 8, som Microsoft virkelig ønsker at feje ind under gulvtæppet. Faktisk kan det endda være et trick, som Microsoft bruger for at få os til at glemme alt om Vista.\nSå når alt kommer til alt: Windows 10 hedder Windows 10, fordi Microsoft siger det. Jeg tror personligt bare, at “Windows” eller “Windows X” ville have været bedre, men nu bestemmer jeg jo heller ikke noget hos Microsoft. Det ses desværre også på min lønudbetaling.


Task forcen på handicapområdet tilbyder analyse- og udviklingsforløb — Socialstyrelsen - Viden til gavn\nForside > Nyheder > 2016 > Task forcen på handicapområdet tilbyder analyse- og udviklingsforløb\nKommuner kan stadig nå at ansøge Task forcen på handicapområdet om et længerevarende analyse- og udviklingsforløb. Der er opstart august 2016 og ansøgningsfrist 18. maj.\nLandets kommuner kan igen søge Task forcen på handicapområdet om et længerevarende analyse- og udviklingsforløb, der kan styrke sagsbehandlingen. Formålet med Task forcen er at gå i dialog med og rådgive kommunen om kvaliteten af sagsbehandlingen. Der er opstart på det næste forløb august 2016. Ansøgningsfristen er 18. maj kl. 12.\nDe lange forløb\nEt samlet analyse- og udviklingsforløb med Task forcen vil vare op til 2 år. Det indledes med, at Task forcen gennemfører en omfattende analyse af kommunens sagsbehandling på enten børne- eller voksenhandicapområdet inden for serviceloven. Task forcen vil i samarbejde med kommunen udvælge, hvilke ydelsesområder der skal være særligt fokus på.\nAnalysen ser på den konkrete sagsbehandling, retningslinjerne for sagsbehandlingen samt den faglige ledelse og organisering af området. Analysen afsluttes med en rapport, der bl.a. indeholder en række anbefalinger til kommunen om, hvad den fremadrettet kan gøre for at styrke sagsbehandlingen.\nPå baggrund af anbefalingerne kan kommunen vælge at gå i gang med en udviklingsproces og undervejs få sparring af Task forcen.\nGenerel information om Task forcen på handicapområdget og adgang til at søge et langt forløb\nFast tilbud om korte forløb\nTask forcen tilbyder ud over de længerevarende forløb også korte forløb, der kan styrke ledere og medarbejdernes viden om centrale temaer i serviceloven. Korte forløb kan fx være temadage af 1-2 dages varighed. Det kan være om et specifikt emne, fx sagsbehandlingen i forbindelse med en bestemt paragraf i serviceloven, eller oplæg af mere generel karakter. Alle kommuner kan ansøge om korte forløb.\nKorte forløb under Task forcen på handicapområdet\nSidst opdateret 15/11 2016