Blomster i haven hele året – Husholdningsæske tændstikker\nBlomster i haven hele året\nby FelixPosted on December 10, 2018\nApr Sammensæt dit staudebed ud fra, hvornår stauderne blomstrer – så er der altid mindst én, der blomstrer uanset årstiden. Få inspiration til hvordan du at lave et blomstrende staudebe som blomstrer hele året. Vælg blomster som også kan bruges i. Hvis du ønsker at kunne lave buketter fra haven er det også godt at tænke på, hvilke blomster der er gode til afskæring og som står flot sammen i en buket.\nFeb Allerede i februar eller marts skal du i gang med at planlægge dit blomsterbed , hvis du vil have blomster i fuldt flor hele sommerhalvåret.\nFind fixpunkter, fx gavlen af huset, og afsæt en linje ned gennem haven , som du kan forbinde de andre linjer til og bruge som målestok. Hver årstid har sit eget, typiske blomstersceneri , og dermed sin egen, umiskendelige charme. Udvalget nedenfor kan være en hjælp, når du skal fordele dine planter, så de passer til årstiden. Men husk at være opmærksom på, præcis hvornår de blomstrer , når du køber . Dec Selv om det er koldt derude, behøver krukkerne på terrassen og altanen ikke at stå tomme.\nPlant stedsegrønt, rododendron, amarylis, hyacinter eller haveekspertens favorit: juleroser. VIDEO: Jane har sammensat en række planter til et nyt blomstrende be der byder på oplevelser stort set hele året rundt. Hun har valgt en række buske, der blomstrer fra tidligt forår til sent efterår og på den måde sikrer bedet masser af blomster.\nJul Havetip: Disse blomster holder hele sommeren. Hvilke blomster skal du satse på, hvis du vil have en have, der holder år efter år ? Derudover er de høje mormorblomster som lupiner, fingerbøl, gladiolus og iris også på vej tilbage som populære blomster i haven , da de skaber en herlig vildskab og . Feb En læser har en gammel busk bagest i haven , der blomstrer både sommer og vinter, men ved ikke hvad det er for en. I folkemunde også omtalt som . Januar- februar-marts: Rododendron og alle øvrige stedsegrønne planter fordamper vand fra deres blade, nåle eller andre grønne plantedele hele året – også når jorden . Blomstrende buske året rundt. Her er et udpluk af forholdsvis almindelige prydbuske, som ikke stiller specielle krav, men trives i almindelig havejord i sol eller halvskygge.\nDe fleste vil gerne have blomster i haven. May Det er dyrt og ressourcekrævende at fylde den ene krukke efter den anden med små, drivhusdyrkede sommerblomster. De kan alle holde til at stå ude hele året , hvis det er i nærheden af husets lune mure, og de bliver beskyttet mod vinterens meget nedbør. Stauder kan med det rette voksested blive gamle i haven , for der findes både stauder til sol og stauder til skygge.\nMan kan faktisk have blomster i haven fra februar til frosten sætter in så der kan altid plukkes noget. Anemoner, Lungeurt og Storkenæb . Stauder blomstrer stort og farverigt i haven år efter år. Forhør dit nærmeste havecenter, om den aktuelle vare sælges netop nu.\nItaliensk arum er en vintergrøn, skyggetålende staude, som er fin i haven under træer og buske, fordi den dækker den ellers vinternøgne jord. Sankthansurt er en nem og smuk staude, og de store rosa-røde blomsterklaser synes at lyse hele haven op til langt ud på efteråret. Forårskåde krukker sætter kulør på livet og humøret – og der er blomster , som kan tåle lidt nattefrost i det tidlige forår, men de skal afhærdes. En dufthave bør varieres, så der er dufte hele året.\nTo arter er spiselige, to er til pryd i haven. Apr Du kan have blomster i krukker udenfor hele året rundt, men der er stor forskel på , hvor godt og flot de forskellige blomster gror – og hvor hårdføre de er, hvis. Vi betaler grundskyld i alle årets måneder, så det ville da være tosset, hvis vi kun kunne nyde haven i halvdelen af året.\nStauder der blomstrer juni, juli, august eller længere. Se her, hvad du skal lave i haven – fra beplantning, lægning af forårsløg til vinterforberedelse. Slatne blomster – og bladstilke i alpeviolen, kan skyldes svamp.\nDet er den bedste plantetid på hele året , så plant endelig løs – vent dog med barrodsplanterne til de har tabt alle bladene. May Naturen er fyldt med stærke farver, og måske det kribler i fingrene for at få haven eller altanen gjort sommerklar. Inspiration til havedesign og plantevalg, der giver farver i haven hele året. Apr Hele haven spirer, og midt i det hele står de smukke påskeliljer og knejser med nakken. Samvirke giver dig her en konkret og brugbar liste over sager, du bør få styr på i haven i april.\nSelvom de fleste blomster og grøntsager endnu er små skud og knopper, så holder påskeliljerne sig ikke tilbage.\nAltankasse blomster vinter\nStedsegrønne træer til krukker\nPrev Ikea mattor vardagsrum\nNext Skifterammer størrelser


ForældreVinklen. - vinkler og gode viljer i en frizone. en projektrapport ved Louise Grønbæk Østergaard og Mie Daverkosen - PDF\nForældreVinklen. - vinkler og gode viljer i en frizone. en projektrapport ved Louise Grønbæk Østergaard og Mie Daverkosen\nDownload "ForældreVinklen. - vinkler og gode viljer i en frizone. en projektrapport ved Louise Grønbæk Østergaard og Mie Daverkosen"\n1 ForældreVinklen - vinkler og gode viljer i en frizone en projektrapport ved Louise Grønbæk Østergaard og Mie Daverkosen Behandlingscenter for Stofbrugere Københavns Amt 2003\n3 FORORD Dette forord retter sig mod to parallelle publikationer, som knytter sig til projektet Forældrevinklen - dels den nærværende projektrapport og dels den tilhørende eksterne evaluering. 1 ForældreVinklen er et tilbud til forældre, som er i behandling for stofafhængighed i Københavns Amt. Projektet har fokuseret på forældrene og forældrerollen, hvilket hænger godt sammen med den store opmærksomhed, der i forvejen knytter sig børnenes vilkår: Ophopning af en række risikofaktorer og hyppigere forekomst af omsorgssvigt og anbringelser end i befolkningen som helhed. Mere upåagtet er det faktum, at ganske mange stofbrugere har hjemmeboende børn og løfter deres forældrerolle på undertiden vanskelige vilkår og med en række odds imod sig. Blandt de negavtive odds er angsten for at barnet kunne blive anbragt, frygten for at falde igennem i andre forældres øjne, tvivlen om hvornår og hvordan man fortæller sit barn, at mor eller far er i behandling med metadon. Altsammen ting der bidrager til den sociale isolation, som er mange stofbrugende forældres lod, et vilkår som man i øvrigt også kender inden for familier med alkoholproblemer. Intentionen med Forældrevinklen var oprindelig at øge forældrekompetencen hos stofbrugerne via en række traditionelle tiltag som undervisning om børns udvikling, opdragelsesproblemer, socialretlige forhold m.m. Der viste sig imidlertid hurtigt et endnu mere presserende behov: At kunne dele sine bekymringer med andre forældre og uden den stigmatisering og de negative forventninger, som mange oplever på socialforvaltningen eller i misbrugsinstitutrionen. Projektet er afviklet mellem juli 2002 og juli 2003 under ledelse af cand. psych.louise Grønbæk Østergård og bach.art i psykologi Mie Daverkosen. Projektet er muliggjort ved en bevilling af satspuljemilder i 2001 fra det daværende Social- og Sundhedsudvalg i Københavns Amt. Yderligere oplysninger om projektrapporten og den eksterne evaluering bedes rettet til Behandlingscenter for Stofbrugere, tlf , mail Vi formidler også gerne kontakt til forfatterne. Thomas Fuglsang centerchef 1 Mere end en stofmisbruger - en ekstern evaluering af et tilbud til stofbrugende forældre. Katrine Louise Bro Ludvigsen, Behandlingsacenter for Stofbrugere 2003.\n5 FORORD... 1 INDLEDNING... 5 PROBLEMSTILLINGEN... 7 FRIZONE VERSUS KOORDINERING... 7 VORES FAGLIGE BAGGRUNDE... 8 FORÆLDREVINKLENS TILGANG ARBEJDSSPØRGSMÅL ET TILBUD OM SUPERVISION ET TILBUD OM EN FRIZONE PROJEKTETS GODE VILJE OG VINKLER DE TRE DOMÆNER PROJEKTET TAGER FORM I KABS FRIZONEN I PRAKSIS BETYDNINGER AF FRIZONEN REKRUTTERING TIL PROJEKTET INDLEDNING TIL INTENTIONSKAPITLERNE DEN TERAPEUTISKE OG SUPERVISIONSORIENTEREDE INTENTION EN REGELFRI ZONE FORÆLDREVINKLENS METODER OG REDSKABER METODE: VÆRDSÆTTENDE FOKUS...22 NETVÆRKSBILLEDET EN OPGAVE OPGAVE: BESKRIV EN GOD SITUATION MELLEM MIG OG MIT BARN METODE: AT VENDE OG DREJE I MANGE BELYSNINGER GODT RÅD TIL OS SELV OG ANDRE:...29 BROBYGNING MELLEM DET MAN ØNSKER OG DET MAN GØR MELLEM VÆRDINIVEAU OG HANDLINGSNIVEAU ET BROBYGGENDE SPROG BROER OM ANDRE OG FORTIDEN FLASKEPOSTER TIL DEN FRAVÆRENDE GODT RÅD TIL OS SELV OG ANDRE:...35 ALMEN POINTE: DET SKAL GIVE MENING AT KOMME UANSET HVEM DER ER MØDT FREM DEN IDEELLE FORÆLDREVINKEL GODT RÅD TIL OS SELV OG ANDRE:...38 VINKLER I KONKURRENCE GODE RÅD TIL OS SELV OG ANDRE:...39 UNDERVISNINGSINTENTIONEN DE FØRSTE METODER ØJENMETODEN EN ALMEN POINTE: LIVSLINIEN EN OPGAVE LINGUAGRAMMER PÅ TAVLEN GODT RÅD TIL OS SELV OG ANDRE:...48 ANDRE EMNER END FORÆLDRESKABET GÆSTEBESØG I FORÆLDREVINKLEN BRUG AF FILM INTENTIONEN OM NETVÆRKSDANNELSE VEJE TIL NETVÆRKSDANNELSE PAUSERNE\n6 TAVLEN SOM DET FÆLLES INDDRAGELSE AF FLERE VINKLER METODE: DET PERSONLIGE BRÆNDPUNKT REDSKABET: VÆRDSÆTTELSE FRA ANDRE DELTAGERE BISIDDERFUNKTION FOR HINANDEN ANDRE UDVEKSLINGER AF HJÆLP DET ÅBNE NETVÆRK DET FÆLLES TREDJE DET SOCIALES BETYDNING FOR DELTAGERNE DE ANDRE SOM GULERØDDER OPLEVELSER AF FORSKELLE OG LIGHEDER SOCIALE BARRIERER GODT RÅD TIL OS SELV OG ANDRE:...62 PÅVIRKETHED OPSUMMERING VINKLER OG GODE VILJER I EN FRIZONE FRIZONENS BETYDNINGER METODE-SAMLING HER VED VEJS ENDE ET VÆRDSÆTTENDE FOKUS ADSKILLELSE AF VINKLER GODGØRENDE VINKLER FRA ANDRE BROBYGNING TAVLEN SOM VISUEL HJÆLP VÆRKTØJSKASSEN SOM RESULTAT OG SOM FREMTID ØJNE / BRILLER: STEMMER: GODE VILJER: ALMENE POINTER: LINGUAGRAMMER: BROBYGNING: VINKLER: BRÆNDPUNKTET: TAK TIL DELTAGERNE LITTERATURLISTE\n7 Indledning Følgende rapport beskriver projektet ForældreVinklen, som blev lavet af Københavns Amts Behandlingscenter for stofbrugere (KABS) i perioden juni 2002 til maj Rapporten er skrevet af projektets to gruppeledere Mie Daverkosen og Louise Grønbæk Østergaard og repræsenterer gruppeledernes vinkel på tilrettelæggelsen og den praktiske gennemførelse af projektet. Rapporten indeholder således en beskrivelse af det oprindelige idégrundlag, samt teori og metode, som det formede sig undervejs. Rapporten skal læses i sammenhæng med evalueringsrapporten om projektet -udført af antropologistuderende Kathrine Bro Ludvigsen, som har afdækket deltagernes syn på projektet og deres oplevede udbytte. Kathrine har fulgt projektet undervejs via deltagerobservationer og interviews med deltagerne, med aftale om, at hun ikke undervejs i forløbet afslørede til os som gruppeledere, hvad hun talte med deltagerne om eller hvilke hypoteser, resultater og konklusioner hun arbejdede med. Deltagerne har kunnet tale med hende i en frizone fra os. I et forsøg på at tydeliggøre det særlige ved vores vinkel, har vi lagt vægt på beskrivelsen af de idéer vi har haft undervejs, og hvordan vi løbende har justeret dem som følge af samspillet med deltagerne. Rapportens sprog vil afspejle, at vi ikke har siddet med en empiri i klassisk forstand (interviews og observationer) - men med en række indtryk, som vi beskriver og reflekterer i bakspejlet. Vi bruger vendinger som: vi har en ide om, eller en fornemmelse af, og derfor er sammenholdningen med deltagernes egen vinkel vigtig at få med i billedet af, hvordan vores tilrettelægger-intentioner er blevet modtaget. I forløbet har vi naturligvis også selv evalueret med deltagerne om, hvad de har sat mere eller mindre pris på, og ladet indholdet og metoderne justere, efter de tilstedeværende behov. Det vil dog altid være noget andet og friere at evaluere sammen med en anden part, end den man evaluerer. Jo mere frizone, jo bedre kan en evalueringsvinkel dyrkes uden forstyrrelse fra f.eks. en hensynsvinkel. I første kapitel kommer vi først ind på de problemstillinger, som projektet er rettet mod. Forældreskab hos stofbrugere. Dernæst projektets koncept et terapeutisk og supervisions-orienteret frizonetilbud til KABS brugere. Konceptet beskrives i 3 kapitler: den terapeutiske/supervisions-orienterede intention, undervisnings-intentionen og den netværksdannende-intention. De tre kapitler peger tilbage på tre idéer, som lå i det oprindelige udkast til projektet: At der skulle bruges forskellige samtaleformer i en gruppe, at der skulle være undervisning, og at det 5\n8 skulle undersøges, om der var grundlag for etablering af en selvhjælpsgruppe. Det sidste kapitel ridser projektets erfaringer op, og giver bud på anvendeligheden af de enkelte terapeutiske værktøjer. Undervejs inddrager vi fortællinger fra ForældreVinklen. De er redigerede, så de kan illustrere vores tilrettelægger-vinkel. Køn, navn og andre data er ændrede, så de omtalte deltagere er slørede. I de tilfælde, hvor det har kunnet lade sig gøre, har deltagerne set fortællingerne og har bidraget med kommentarer. Ind imellem har vi opsummeret teksten i råd til os selv, hvis vi skulle begynde forfra. Eller til andre, der står overfor lignende opgaver. De opgaver og metoder, som vi har fundet frem til at bruge i løbet af projektet, bliver præsenteret i løbet af de tre intentionskapitler. Alle opgaver og metoder har berøring med alle intentionerne. De har både terapeutisk kvalitet, er orienterede mod fællesskabet, og mod almene pointer / undervisning. Vi har flettet dem ind undervejs hvor vi synes de havde en nær berøring med en intention. Endvidere har vi i teksten fremhævet de terapeutiske redskaber og almene pointer, som har taget form for os undervejs, også i skrivefasen. Der er således flere niveauer i rapporten. De tre intentioner (den terapeutiske, den netværksdannende og den undervisende/almengørende) Metoder og opgaver Fortællinger fra ForældreVinklen Fremhævelse af terapeutiske redskaber/almene pointer Gode råd til os selv og andre, hvis vi skulle starte forfra Louise Grønbæk Østergaard og Mie Daverkosen september\n9 Problemstillingen Frizone versus koordinering I en proces, hvor børn anbringes udenfor hjemmet, ser man ofte, at forældrene kommer til at befinde sig længere og længere ude i periferien. En centrifugering ud, som både system og forældre kan være del i. Systemet måske, fordi der sjældent er ressourcer og overskud til at tænke i forældrepleje som et mål i sig selv. Forældrene inddrages for det meste kun som middel til at nå børnene som det vigtigste og bestemt også meget ressourceslugende mål. Forældrene måske, fordi de ikke kan overskue sagsgangene, måske fordi de skammer sig, måske fordi de er for vrede og krænkede, eller måske fordi stofafhængighedens kortsigtede mål stjæler deres opmærksomhed fra deres ellers gode vilje i forhold til deres børn. Der er stor fare for at forældre som systemet holder øje med og diskvalificerer, får den behandlingsskade 2, at de trækker sig fra det, der ellers kunne/burde være et samarbejde. Når forældre og børns kontakt bliver svagere, er det ofte til stor skade for barnet. Dette gælder også, når det udefra betragtet er bedst, at børnene ikke bor hos sine forældre. I litteraturen finder man stemmer, der peger på vigtigheden af, at kontakten mellem børn og forældre vedligeholdes, og at det er systemets ansvar at pleje kontakten. Lovgivningen underbygger også dette 3, ikke mindst for barnets skyld, der har brug for kontinuitet i sit liv 4. 2 Begrebet behandlingsskade i misbrugssammenhæng er udviklet af Steffen Jöhncke, Eric Allouche og Michael Jourdan og beskrevet i bl.a. 3 artikler i "Stof", nr.13 (2000). Begrebet diskuterer de utilsigtede ulemper, som behandling af misbrug/afhængighed kan have f.eks. pausedødsfald, øget afhængighed af lægeordineret medicin, øget skyld og skam, stigmatisering, og mindsket selvværd m.v. 3 Ifølge bistandslovens 67, stk.1,2.pkt. skal kommunen sørge for, at forbindelsen mellem forældrene og barnet eller den unge holdes ved lige under en anbringelse uden for hjemmet. Der påhviler i dette øjemed kommunen en aktiv forpligtelse, se Vejledning om særlig støtte, pkt. 121.Tidligere kontorchef Ib Ydebo giver juridiske refleksioner herom i Thorman (1998). 4 I Thorman (1998) Den nænsomme anbringelse - s og beskrives, hvor betydningsfuldt det er for børn, at have kontakt til deres biologiske forældre (uanset deres tilstand og livsførsel). Kontakten vil til enhver tid være en væsentlig del af deres historie og afsættet for kontakt og udvikling i andre relationer. 7\n10 Det modsatte af Frizonetanken, nemlig øget koordinering som ideal for systemet, er beskrevet af Karin Raahauge 5. Hendes budskab er, at misbrugsbehandlere ofte har for meget berøringsangst overfor børneproblematikker. Øjnene lukkes i et håb om, at andre dele af systemet tager ansvaret for det. Hun kommer med et bud på hvordan koordinering kan øges, samtidig med at respekten for klienten forsøges bevaret. Når indsatsen overfor omsorgssvigtede børn koordineres i større udstrækning, bliver det tilsvarende påtrængende for forældre at udvide deres overblik og opnå formåen i at forhandle sine egne interesser. Spørgsmålet er om forældre har mulighed for at være ligeværdigt med i koordineringen, eller om en frizone vil kunne ruste dem til at indgå i den koordinerede indsats? En forældremyndighedsindehaver der enten står overfor eller har fået anbragt et barn udenfor hjemmet, har krav på en støtteperson i varetagelsen af forælderens personlige interesser og spørgsmål - såvidt Lov om Social Service 40A. Støttepersonen har tavshedspligt og er således også en frizone fra kontrol og vurdering. Vi har haft et samarbejde med ForældreStøtten, et støttecenter i Københavns Kommune, hvis arbejde hviler på denne paragraf. Mere om det på side 46. Det bør ikke stilles til diskussion, at det er en legitim samfundsmæssig opgave at kontrollere og vurdere forældreevnen, når der er mistanke om at børn lider overlast. Dette arbejde er nødvendigt. Det er imidlertid en opgave, som ofte bringer forældrene i en presset situation, som kan vanskeliggøre et tillidsfuldt og velfungerende samarbejde mellem forældrene og det system, som er sanktionerende overfor dem. Imelda McCarthys 6 beskriver f.eks., hvordan forældre kun kan tale med uld i mund, når det ikke er tydeligt, hvad det de siger, kan bruges til. Det er næsten kontraindiceret at skulle udvikle sig som forælder, være åben og bede om hjælp overfor dem der samtidig diskvalificerer og sanktionerer ens forældreskab. Situationen kan få følelser af uro, frygt og mistillid til at vokse hos alle parter og være grobund for, at forældrene begynder at handle uklart, holder sine interesser og vanskeligheder skjulte og nedtoner samarbejde. Vores faglige baggrunde Som gruppeledere har vi begge psykologfaglig baggrund, og er sammensat således, at den ene har erfaring med misbrugsbehandling og den anden med familiebehandling. I 5 Karin Raahauge: Børn af stofmisbrugere Hvorledes kan vi forbedre Indsatsen?, Årsrapport fra Frederiksberg Kommunes Rådgivningscenter, Imelda McCarthy m.fl. har udviklet en metode Den 5.provins, som stræber mod at skabe en kontekst, der giver såvel repræsentanter fra det kontrollerende system som den kontrollerede familie mulighed for at blive hørt og set i et ikke fordømmende lys, hvor meningsfuldheden i hver af positionerne kan komme frem. Se litteraturliste. 8\n11 begge behandlingsverdener har vi arbejdet med behandlingen som en blanding af hjælp, kontrol og vurdering. I misbrugsbehandlingen angår kontrollen og vurderingen klienternes afholdenhed hhv. administration af substitutionsmedicinen, mens det i familiebehandlingen handler om vurdering af forældres evner og muligheder for at tilbyde tilstrækkelige opvækstforhold for et barn. Vi har begge oplevelsen af, at der kan være mange forskellige lag i de ansigter og perspektiver man ser hos klienterne, som afhænger af hvad de ønsker, og hvor legitimt det er for dem at fortælle om det. Når behandlere og klienter mødes med forskellig magt, interesser og hensyn, må man altid regne med sandsynligheden for, at der kan være forskel på de kort der holdes tæt på kroppen, og de kort der spilles ud. ForældreVinklens tilgang -Arbejdsspørgsmål Det er projektets arbejdsspørgsmål at undersøge hvorvidt forældre, der er viklet ind i behandling, kontrol og vurdering kan bruge et sted, hvor de frit og risikofrit kan spille ud med tvivl, behov og glæder uden at bruge energi på at finde ud af, hvad det kan betyde for systemets beslutninger omkring deres rettigheder og billedet af dem som forældre. Inden vi gik i gang med projektet forestillede vi os, at deltagerne måske ville møde frem med en god del skepsis overfor, om frizonen var ægte nok. Vi håber at evaluators afdækning af deltagernes perspektiver, kommer ind på disse spørgsmål. - et tilbud om supervision Man kan lidt provokerende låne den udbredte diskurs om, at professionelle bør tilbydes supervision for at få luft, distance, nye kræfter og inspiration til det faglige arbejde og spørge om ikke også potentielt diskvalificerbare forældre, har brug for lukkede og fortrolige rum, hvor der kan tales åbent om udbrændthed, frustration, tvivl osv. Forældreskabet kan i supervisionsmetaforen sammenlignes med den professionelles faglighed. En faglighed, som alle kan have brug for et helle i forhold til, for at kunne se sig selv og ens vanskeligheder udefra et øjeblik, uden at skulle leve op til idealerne. Forældreskab sammenlignet med faglighed fremhæver forælderen som et almindeligt menneske og ikke alene som en klient, der skal hjælpes, kontrolleres og vurderes. I rollen som supervisionsbruger er den enkelte selv forandringsagent. Supervisor sidder på afstand af praksis og har ikke direkte indflydelse på, hvad der foregår der. 9\n12 - et tilbud om en frizone Det er vanskeligt både at arbejde terapeutisk og vurderende på samme tid, fordi man skal håndtere forskellige perspektiver (forældrenes og systemets) på éen gang. I en frizone er der frihed til at sætte sig 100% ind i forældrenes vinkel, uden at være underlagt et mål om at de skal flyttes et bestemt sted hen i deres erkendelse. Vi kan frit se på, hvor forælderen er henne, og hvordan selvfølelse kan støttes, og bevidstheden om rettigheder og muligheder øges. Når misbrugsbehandlingen åbner et specialtilbud for et problemområde som egentlig hører andre dele af systemet til, er der større frihed til at forme det som et tilbud, der satser på noget andet end koordinering. Frizonen er på ingen måde konkurrent eller fjende til det øvrige behandlingssystem. Vi ser det mest som et eksperiment, der går i den modsatte retning af den ellers gode koordineringsbestræbelse. Et frizonetilbud i denne sammenhæng er kun berettiget så længe der er andre, der tager ansvar for at kontrollere og vurdere. Det være sig børnenes tarv eller den medicinske behandling. Frizone og koordinering synes faktisk gensidigt at betinge hinanden. Jo mere koordinering, des større behov for en frizone og jo mere frizone, des større behov for koordinering. Projektets gode vilje og vinkler Vi har overordnet valgt at have fokus på at styrke og bekræfte forældrenes gode vilje 7. Uanset hvad andre måtte mene om dens kvaliteter. Det er der større muligheder for, når man ikke skal vurdere barriererne for den med kritiske øjne. Vi tror at det er nemmere at få et fælles fodslag omkring dette formål, når forælderen kan stole på, at det er det, som er opgaven. Vi skulle i gang med at fralægge os systemets diskurs om forældrevne, forældrekompetence og finde et sprog, der passede til projektdeltagernes egen vinkel. Navnet på projektet var et godt sted at begynde. ForældreVinklen taler for sig selv. Projektets navn bærer også en metodisk tilgang i sig. Når man arbejder tydeligt med en udvalgt vinkel (og ikke med sandheder), er der ikke langt til at se på, at der også er andre vinkler i andre parters perspektiver. Jo længere man bevæger sig ind i et perspektiv, jo mere overskud kan der i heldigste fald være, til at deltage i et andet per- 7 De narrativt orienterede systemiske tilgange har intensiveret fokus på værdier og intentioner frem for det ellers så centrale fokus i systemiske tilgange på effekt af handlinger og ytringer altså feedbackprocesser i menneskelige sammenhænge (systemer). Det samme fokus på værdier ses i de værdsættende samtale-metoder også kendt som Appreciative Inquiry (Dalsgaard, 2002). Vi har valgt at sammenfatte inspirationen fra disse tilgange i begrebet Den gode vilje, som er vores eget. 10\n13 spektiv. Perspektivfordybelse kan mindske perspektiv-konkurrence og fremme perspektiv-samarbejde 8. Det betyder således mindre, hvis forælderens udgangspunkt skulle være ensidige, beskyldende versioner af andre. Nysgerrighed og værdsættelse er ikke det samme som at give ret eller at rose. Meget mere om det senere. De tre domæner Med en frizone-ramme er det nærliggende at lade sig inspirere af den systemiske teoriverdens domæne-begreber. Systemiske teoretikere (Furlong 1996, Lang 1990, Gross 1991, Holmgren?) taler om 3 domæner, som er måder at kategorisere forskellige rammer for positioneringer og ytringer. Vi nævner dem kort her, fordi de også danner baggrund for nogle af de metoder og opgaver, som beskrives i rapporten. I produktionens domæne er positioneringer og ytringerne forhandlet på plads og præsenterer sig som love, regler, rammer - kort sagt vilkår og fakta. Æstetikkens domæne rummer personlige eller samfundsmæssige idealer og præmisser for, hvad vi vil og ikke vil forhandle om. Det er grænsesætningens domæne mellem godt og skidt, in og yt, grimt og pænt. I forklaringens eller refleksionens domæne forhandles, konstrueres, dekonstrueres en tænkemåde der er procesorienteret og åben for, at der er forskellige perspektiver på en sag. Adskillelsen giver mulighed for at hvert domæne får plads til sine særlige kvaliteter, således at der kan opstå nye muligheder for beslutning, handling, forståelse på tværs af de forskellige domæner. 9 Når domænerne ikke tænkes adskilt, hvad de ofte ikke bliver, har ytringer det med at udkonkurrere hinanden. I denne konkurrence handler det om at nedtone de andre domæners kvaliteter. En produktionsdomæne refleksion sådan er det og sådan har det altid været, lægger f.eks. låg på den frie refleksion. Refleksionens domæne kan til gengæld dekonstruere produktionens domæne og kan få ytringer herfra til at fremstå politisk ukorrekte. Det kan være ytringer som hentyder, at det på forhånd er illegitimt, når det har noget med magt eller plejer at gøre. Æstetikkens domæne kan på samme måde udkonkurrere den frie refleksion og være en trussel mod produktionens domæne: det er altså det eneste rigtige at gøre, det eneste vi kan være bekendte 8 Dette er en hovedpointe i alle systemiske tilgange. 9 Pointen med at adskille komponenter er ækvivalent med den dekonstruerende redskab indenfor socialkonstruktionistiske traditioner. 11\n14 Almindeligvis er behandlingsarbejdspladser stærkt repræsenterede af æstetikkens og produktionens domæner. For det første i form af bundne kontrol- og vurderingsopgaver, regler og procedurer. For det andet i form af et hav af (ofte modstridende) idealer og holdninger til, hvad der er godt og skidt for klienterne (Furlong, 1996). Det giver et følelsesmæssigt hothouse, som Furlong beskriver i sin artikel om vilkårene for socialt arbejde. Ofte er stemningen krisepræget. Magtesløshed og vrede følger af, at det er svært at løfte arbejdsopgaverne ordentligt. I dette følelsesmæssige hothouse, ser man ofte en smittende mudderkastning, som man ikke kan regne med kan undgås, lige meget om man overholdt reglerne nok så nøje eller var nok så personligt engageret. 10 (vores fremhævelse af produktionsdomænet og det æstetiske domæne) Med frizonen har vi fået muligheden for at skabe et primært reflekterende domæne for en systeminvolveret klientgruppe. Som satspuljefinansieret projekt er der den fornødne frihed og luft til at lave en mere grundlæggende forskningspraksis, hvilket jo i mange behandlingssammenhænge er en overdådig luksus. Vi har selv bestemt regler og rammer (produktionens domæne), og normer og værdier (æstetikkens domæne), med det bestemte mål for øje at tilrettelægge et frugtbart reflekterende domæne. Men hvordan startede idéen til projektet? Projektet tager form i KABS I oktober måned 2001 nedsatte Københavns Amts Behandlingscenter for Stofbrugere (KABS) en arbejdsgruppe, med det formål at udforme idéerne til et specialtilbud for de af amtets stofbrugere, der er forældre. Et specialtilbud i KABS er ikke tænkt som en del af basisbehandlingen af afhængighedsproblematikken, men som noget klienterne frivilligt kan melde sig til, og som handler om andre sider af deres liv end selve stofafhængigheden. Intentionen med et specialtilbud er at tilbyde andre godgørende behandlingsvinkler til klienten udover misbrugsbehandlingen. Selvom misbrugsbehandlingen ikke primært skal tage sig af problemstillinger omkring børn, er det problemstillinger, som kan fylde meget, og som misbrugsbehandlere kan føle sig både engagerede i og magtesløse overfor. 10 Oversat fra: Frequentlig, an atmosphere of crisis, of impotence and anger, seems to accompany the impossibility of everyday tasks. In this affective hothouse there can, at times, be a quality of contagion that neither adherence to procedures nor personal dedication can contain p\n15 Den generelle erfaring er, at brugergruppen ofte har mange problemstillinger, som systemet er involveret i. Det være sig bolig, økonomi, kriminalitet, helbred, misbrug samt familie- og børneproblemstillinger. I alle behandlingsvinkler til stofmisbrugerens liv, kan det være en erfaring, at det problemområde, man selv arbejder med, bliver forstyrret af en af de andre del-områder. Koks i forældreskabet eller parforholdet kan i høj grad have indflydelse på både forbrug af stoffer, økonomi, helbred osv. Jo mere der er styr på indenfor et indsatsområde, jo nemmere er det også for andre indsatsområder. Men desværre også omvendt. Heraf opstod idéen om, at et specialtilbud kunne rettes mod det at være forælder. Der blev søgt og bevilget midler fra Social Ministeriets Satspulje. Arbejdsgruppen bestod af medarbejdere fra de forskellige afdelinger i KABS. Arbejdsgruppen undersøgte, hvor mange brugere i KABS, der havde børn. Der blev indsamlet materiale fra andre projekter i Danmark med lignende formål og udviklet idéer til, hvad projektet kunne indeholde. To brugere blev inviteret til et rundsbordsmøde, for at bidrage med synspunkter og idéer. Arbejdsgruppen udformede et forslag til en projektramme, der var en kombination af undervisning, pædagogik og netværksdannende samvær. Undervisningsdelen skulle bestå i relevante emner som f.eks. børns udvikling og lovgivning. For en del formidlet via gæster, der med den rette faglige baggrund kunne holde oplæg. Forældregrupperne skulle bestå af cirka 4-10 deltagere. Den pædagogiske ramme skulle have fokus på de svære følelser i forbindelse med systemets undersøgelse og vurdering af forældrekompetence: herunder angst for at få fjernet barnet, magtesløshed i forhold til sagsgange og samarbejde med f.eks. myndigheder og plejefamilie. Metodemæssigt blev der peget på forskellige øvelser, samtalerunder, fællestemaer mv. Endelig var det arbejdsgruppens intention, at projektet skulle understøtte netværksdannelse blandt forældre i KABS og afsøge muligheder for dannelse af selvhjælpsgrupper i forlængelse af projektet. Idéerne om adgang for alle og frizone fra den øvrige behandling blev af ledelsen tilføjet som en del af den endelige projektudformning. Alle brugere i KABS skulle i princippet have adgang til projektet. Der skulle ikke være særlige adgangskriterier til grupperne, og deltagelse i projektet skulle ikke være belønnende i forhold til andre dele af brugerens behandling. Derudover var ønsket, at de informationer, som deltagerne kom med om sig selv i projektet, ikke skulle nedfældes i nogen journal tilgængelig for andre behandlere, hverken i eller uden for KABS. Deltagerne skulle kunne have tillid til projektet for at kunne åbne sig og bruge det som inspiration til personlig udvikling. 13\n16 Frizone-tanken er en kontroversiel idé, og modpol til systemets behov for og bestræbelser på at koordinere og samarbejde på tværs af systeminvolverede menneskers problemområder. Det var da heller ikke uden skeptiske reaktioner, at idéen om en frizone i KABS blev modtaget. Behandlere i KABS skulle forholde sig til et tilbud for deres klientel, som de ikke selv ville have adgang til informationer om eller have indflydelse på indholdet af. Frizoneordet synes at vække både positive og negative associationer. En frizone lukker nogle ind, mens andre lukkes ude. Frizonen antyder, at der er kamp og ufred, som man kan holde helle fra. Frizonen antyder, at systemets bestræbelser kan være skadelige. Frizonen kan måske være en forbryderrede, hvor konspiration kan dannes mod systemet. Ordet inviterer til at smide hæmninger og lette på hemmeligheder. Først og fremmest er det et ord, der lukker ude og lukker ind. Men ordet fanger også opmærksomhed, og fungerer dermed som et brand, en reklame for projektet. Frizonen i praksis Formelt består frizonen i, at vi ikke har haft nogen samarbejdskanal med hverken KABS eller kommunale afdelinger til udveksling af informationer om deltageren. Hverken før deltagelse, under deltagelsen, eller efter. Deltagerne har selv måttet bringe informationer ind og ud af projektet vedrørende dem selv. De har f.eks. gerne måttet bruge deltagelsen i ForældreVinklen i handleplaner eller som inspiration til forhandlingsudspil i familieafdelingerne. De skulle i så fald selv være agenterne, og kun tale om deres egen deltagelse og ikke de andres. Man kan ikke eje andres vinkel. Så under forudsætning af, at man ikke delte ud af information om andre deltagere, har deltagerne været velkomne til at åbne skodderne og give andre indsigt i egne personlige ForældreVinkler. Der kan ikke laves en frizone, som er fri af loven om indberetningspligt, hvilket vi heller ikke har ønsket. Der kunne således principielt være situationer, hvor vi var nødt til at åbne skodderne. Under forsamtalen med deltagerne har vi informeret om denne fælles betingelse, at ingen af os heller ikke dem selv - kan gå fri af pligten til at reagere, hvis vi får kendskab til, at et barn lider grov overlast. Vi havde forinden talt med ledelsen i KABS om, at vi som adskilte fra KABS s øvrige behandlingssystem, ikke har haft ansvar for kontrol med stofforbrug. Viden om sidemisbrug har altså i sig selv ikke været tilstrækkeligt til indberetning. Grænsen går der, hvor vi hører eller får alvorlig mistanke om, at børn involveres heri og belastes stærkt heraf. Frizonen skulle trods alt tilbyde en forskel fra den koordinering, deltagerne kendte i forvejen. De fleste deltagere har tilkendegivet, at de ser indberetningspligten som en selvfølge, 14\n17 når der er tale om grov overlast. Vi har forklaret, at indberetningspligten er noget andet end en etableret samarbejds- og informationskanal, og det er fraværet af det sidste, der udgør frizonen. Omhyggelighed med ikke at udveksle informationer om deltagerne med afdelingerne har været central. Også i situationer, som kan virke banale og rigide i forhold til afdelingernes arbejdsmåde, der jo netop består i at samarbejde og koordinere. En behandler ringer i ForældreVinkeltiden i håb om at kunne give en vigtig besked til en deltager. Vi afviser at være bindeled, idet vi ikke kan oplyse om deltageren er der eller ej. Vi har ment, at det er i de små detaljer, vi alle har kunnet øve os i at holde grænserne og signalere til deltagerne, at vi har ment det alvorligt. Havde vi først solgt ud af frizonen, ville det blive meget sværere at gå den anden vej igen og reetablere deltagernes tillid. Derfor det faste greb om frizonen. Vi har mødt forståelse for idéen, men også skepsis, nysgerrighed og diskussionslyst, som vi har kunnet bruge til at blive klare på, hvordan projektet kunne udformes. Selvom vi ikke har udvekslet konkrete informationer om deltagerne med afdelingerne, har vi haft glæde af i generelle vendinger at tale om, hvordan det går med projektet. Det gælder f.eks. spørgsmål om rekruttering og deltagernes stabilitet i fremmødet på et generelt plan. Til trods for fordelene ved at kunne tilbyde meget systeminvolverede personer et frirum fra kontrol og vurdering, er der også ulemper. F.eks. ville det, der skulle få deltagerne til at komme i projektet, ene og alene afhænge af, om de fandt ForældreVinklen inspirerende at komme i rent personligt her og nu i deres liv. Da projektet har basis i nogle boliger helt udenfor de gængse afdelinger, er der ikke andre grunde til at komme end selve ForældreVinklen. Deltagerne kan helt uden sanktioner holde op med at komme. Vi har været opmærksomme på, at det for nogle brugere kunne være fristende at bruge ForældreVinklen som en fridag 11. Deltageren ved, at afdelingen ikke får informationer om, hvorvidt han eller hun kommer i ForældreVinklen. Man kan derfor ikke i sin afdeling blive anklaget for ikke bruge ForældreVinklen som planlagt. Undervejs i projektet har vi hørt fra flere medarbejdere i KABS, at de fandt det provokerende og forstyrrende, at der har været en frizone, hvor de ikke kunne arbejde pædagogisk med brugerens administration af medicin. 11 Deltagerne har fået deres daglige ration medicin med hjem dagen forinden, så de har kunnet møde frem i Forældre- Vinklen kl Dette ville ikke have været muligt, hvis deltagerne først skulle hente medicinen i deres afdeling. 15\n18 Betydninger af frizonen Det er indtrykket, at tilbudet om en frizone har haft afgørende positiv betydning for rigtig mange af deltagernes motivation til at komme i ForældreVinklen. Vi har fornemmet 3 betydninger af frizonen. 1) For det første betydningen af Frizonen som det sted, hvor man ikke skal frygte sanktioner i forhold til ens forældreskab. Dette har imidlertid ikke afspejlet sig i, at vi undervejs i projektet har fået fortalt om prekære forhold for børn, som vi har skullet overveje at reagere på. Eller som vi, hvis ForældreVinklen ikke havde været en frizone, ville have været nødt til at undersøge nærmere. Men nogle deltagere har fortalt om svære forhold for børnene i perioder, som forælderen har lagt bag sig. Som nu er blevet til fortid, men nok udgør informationer, som oftest tilbageholdes overfor vurderende og kontrollerende myndigheder. 2) En anden betydning kan man kalde betydningen af frizonen som en zone uden forandringspres. Deltagerne er vant til - som sociale klienter - at være positionerede som problematiske mennesker, der skal ændre sig. I frizonen er de i højere grad almindelige mennesker, der kan tale om deres forældreskab, på den måde de selv ønsker det. Frizonen bliver således ikke kun et frirum fra fordømmelse men også et sted, hvor man fortjener anerkendelse og respekt for værdien af en almindelig identitetskategori - forældreskab. Frizonen udenfor behandlingen bliver stedet, som er renset for medicin, opdragelse, piske, og rollen som klient overfor personalet. Frizonen tager udgangspunkt i den enkelte som et menneske - en forælder. Ikke først og fremmest en misbruger. Forældreidentiteten er for mange mennesker en meget vigtig og fyldig del af selvforståelsen. Fyldig både på godt og ondt. Ondt hvis det liv man har, fører til egen eller andres diskvalificering af forældreskabet. Og godt fordi følelser overfor egne børn ofte tilskrives nogle af de stærkest mulige. At mødes omkring forældreidentiteten engagerer relativt stærkt i sig selv i forhold til andre identitetskategorier. De negative: stofafhængig, psykisk syg, kriminel. Eller andre almene identitetskategorier man kunne mødes omkring: at være kvinde/ mand, ung, ældre, med anden etnisk baggrund. Især kan forældreidentiteten engagere, når den ikke defineres i kraft af manglerne i forældreskabet. 3) En tredje betydning vi er stødt på, er fordelen ved at have et helle, hvor det ikke af strategiske hensyn til barnet og nærmiljøet, er nødvendigt at hemmeligholde de dele af ens liv, der har med stoffer at gøre. 16\n19 Flere har arbejdet med spørgsmål om, hvor risikabelt det er, når historier om misbrug /misbrugsliv slipper ud i miljøet omkring ens barn. Narkoman-billedet 12 anser de fleste for at have en stærkt negativ virkning, som barnet skal skærmes imod. For nogle forældredeltagere er der derfor områder af tilværelsen, som er mørklagte og tabuiserede, og som det derfor kan være en befrielse at kunne tale frit om, i en frizone fra hemmeligholdelsen. Rekruttering til projektet Det første forældrehold vi kørte, valgte vi at kalde et pilothold. For vores del som gruppeledere skulle vi undersøge, hvad deltagernes behov var, og hvordan vi kunne arbejde med dem. Deltagerne skulle finde ud af, hvad der var spændende og brugbart for dem. Set i bakspejlet har pilot-navnet mest været en indgangsbeskrivelse. I praksis har der aldrig været råd til at kategorisere deltagerne i piloter og de egentlige. Meget hurtigt blev det klart for os, at vores projekt mest at alt handlede om at få deltagerne til at dukke op. Vores pilot-deltagere var ofte i antal kun halvt til stede, så spørgsmålet om, hvad vi kunne kalde dem, og om det skulle være en midlertidig åben eller lukket gruppe, nåede aldrig at blive relevant. Det skulle blive en erfaring eller betingelse for resten af projektet, at vi aldrig kunne vide, hvem der var med fra gang til gang, men meget mere om det i kapitlet om Den terapeutiske intention. For at samle deltagere til det første (pilot-)hold, lod vi behandlerne på de forskellige afdelinger finde frem til forældre, som de mente ville kunne have interesse i at deltage i et pilothold. Vi ønskede eksplicit forældre, som kunne formodes at have forholdsvis stabil deltagelse og engagement i projektet. Efter de første forsamtaler, hvor deltagerne udtrykte stor interesse, regnede vi også med, at vi lige netop havde været heldige at skumme fløden og skyde genvej uden om alt for store problemer med ustabilt fremmøde. Første gang, hvor der skulle været dukket 8 op, kom der kun 4. Den ene gik hurtigt, fordi hun havde det dårligt! Allerede her kunne vi se, at vi nok ikke ville stå med det pilothold, som vi havde regnet med, og at tingene ville blive anderledes end forestillet. 12 Se Steffen Jöhnckes artikel: Symptom på afvigelsen eller ressource for behandlingen? Social Kritik, nr årgang,\n20 Det blev i den første tid tydeligt, at vi løbende måtte holde os orienterede i forhold til, hvilke nye deltagere vi kunne få ind. De første mange gange var der således en ny tilstede, som skulle introduceres til ForældreVinklen. I praksis har grupperne været åbne lige siden, idet der hele tiden har været nogle, som har meldt fra eller er holdt op med at komme, mens andre har meldt sin interesse for deltagelse. Pilotholdet gled over i at blive præsenteret som et rigtigt og varigt hold, hvoraf der kun har været én deltager med helt fra starten. I begyndelsen hørte vi om nye mulige deltagere via gruppen selv. Senere på efteråret var det planen at undersøge, om vi kunne starte et forældre-hold mere. Målet var derfor at informere alle 900 brugere i KABS om projektet, både afdelingsbrugere og mus-klienter 13. Vi startede med at holde et informationsmøde på hver af afdelingerne i KABS og i Ballerup-afdelingen, men eksklusiv Herlev-afdelingen. Det første møde var i Gentofte, hvor imidlertid ingen mødte op. En blev inviteret til at høre nærmere på opfordring af en af vores Gentofte-deltagere, som havde meldt sig til at hjælpe os med informationsmødet. I Ballerup var der to mødt frem, mens der i Hvidovre og Glostrup var hhv. dukket 1(2 mere blev inviteret på stedet) og 6 interesserede op. Kort tid efter informationsmøderne sendte vi breve ud til alle mus-klienterne med en brochure om ForældreVinklen. Se vedlagte. Syv kvindelige mus-klienter henvendte sig og 10 mænd - heraf i alt to par. Tre kvinder var til forsamtale og to af disse planlagde deltagelse men fik aldrig påbegyndt. Seks mænd har været til forsamtale, og fem af disse påbegyndte deltagelse. Det er således deltagerne selv, afdelingernes personale og informationsmøderne, der har givet os flest deltagere. Hvis vi inden projektstart havde forestillet os, at det kunne blive nødvendigt at sortere aspiranter fra, som vi fornemmede ikke ville kunne indgå på en frugtbar måde i gruppen, så har dette aldrig været aktuelt. Selvselektionen har været hurtigere end os. Inden vi gik i gang havde vi en forestilling om, at nogle deltagere ville kunne lægge pres på os i forhold til, at vi skulle gøre noget ved deres sag. Men det har snarere været fornemmelsen, at deltagere, der har haft store vanskeligheder i deres liv, har afholdt sig fra at komme i ForældreVinklen. Frizonen er ikke kun et spørgsmål om, hvorvidt skodderne holder. Frizonen er også fortroligheden med os som gruppeledere, vores kompetencer men ikke mindst fortrolighed med de andre deltagere, og hvem de er fra gang til gang. Paradoksalt nok. Hvis 13 På det tidspunkt hvor projektet starter, er KABS brugere inddelt i afdelingsbrugere, der kommer mere eller mindre dagligt i en af KABS afdelinger, og Mus-klienter, der afhenter deres medicin ved Falckbusser eller på apotek. I dag er strukturen anderledes med mere flydende overgange imellem de to kategorier. 18\n21 vi fornemmer rigtigt, betyder det, at ForældreVinklen vælges fra, når noget brænder meget på. Det kan skyldes, at tilliden til, om frizonen holder i praksis, ikke har kunnet holde til en prøve. Eller at det har været for krævende at forholde sig til vanskeligheder i en social setting. Katja er kommet i vanskeligheder med faren til deres fælles søn. Svære spørgsmål svirrer i luften om, hvor sønnen skal bo. Skal han anbringes udenfor hjemmet? Katja kommer ikke i ForældreVinklen, mens alt dette står på, og vi har meget lidt telefonisk kontakt. Da det endelig lykkes at få et personligt møde i stand med Katja, gør hun det klart for os, at hun ikke har det overskud nu, som hun synes det kræver at være i ForældreVinklen. Indledning til intentionskapitlerne De følgende afsnit ser på, hvordan vi har arbejdet videre med projektbeskrivelsens idéer. Som nævnt rummer projektforslaget intentioner, som kan inddeles i 3: en undervisende intention, en pædagogisk/terapeutisk intention og en netværksdannende intention. Vi har valgt frem for det pædagogiske at betone det terapeutiske islæt og tilføje en supervisionsintention. Ligesom den undervisningsorienterede er nedtonet mere end oprindeligt tænkt. Intentionerne vægter det personlige, det fælles og det almene på forskellige måder. Den terapeutiske supervisionsorienterede tilgang starter i situationsbeskrivelsen, i den helt personlige hverdagsagtige vinkel på et spørgsmål. Den netværksdannende intention orienterer sig om, hvad vi kan give hinanden, og den måde vi forstår os selv på i en kontekst med andre. Det handler om at søge fællesskab og om de processer, der ligger i at se på, hvor meget vi ligner hinanden, hvordan vi er forskellige, og om hvad vi kan bruge denne lighed/forskellighed til i forståelsen af os selv og andre. Undervisningsintentionen starter i det almene. I mere generelle og abstrakte beskrivelser, der præsenterer sig som lovmæssigheder og almene gyldigheder. Sådan er vi mennesker indrettet, sådan er børns behov etc. Med forbehold for, at der er store fællesmængder, kan man som tankeeksperiment tænke de 3 intentioner sammen med de 3 domæner og derudover sammen med dimensionerne, det personlige, det fælles og det almene: 19\n22 Den terapeutiske / supervisionsintention tager udgangspunkt i den personlige dimension og dermed det æstetiske domæne: personlige værdier for godt og skidt og hvordan det praktiseres. Refleksionens domæne er den fælles refleksion, hvor vi vinkler sammen og får øje på vores egne og andres øjne og billeder. Vi ser det personlige domænes byggestene og kan tage stilling til dem. Vi har at gøre med fællesskabets dimension og netværksdannelsesintentionen. Produktionens domæne er det, der er forhandlet på plads og ligger fast. Det er viden, synspunkter der præsenteres som det almene, lovmæssigheder, eviggyldigheder og teorier. Alt dette kan man undervise i. Den terapeutiske / Supervisions-intention Den personlige dimension Det æstetiske domæne Undervisningsintentionen Den almene dimension Produktionens domæne Netværksdannelses / Selvhjælps-intentionen Fællesskabets dimension Refleksionens domæne Intentionerne har ligesom domænerne hver deres gyldighedsområde. Ingen af dem ville kunne undværes helt. Hvis vi kun havde bedrevet individuel terapi, havde vi ikke fået fat i det trækplaster, som andre kan være. Vi havde heller ikke fået den almengørende effekt frem ved, at man lærer om sig selv ved også at lære om andres personlige liv. Endelig ville vi ikke have efterladt os sociale muligheder, når projektet sluttede. Beroede ForældreVinklen kun på undervisning, kunne vi have været hovedet der forlod kroppen. Deltagere kommer formentlig ikke tilbage, hvis indholdet ikke kommer til at leve for dem. Den undervisende intention har meget at give i den enkeltes søgen efter faste syns- og holdepunkter. Uanset at projektet har en meget vinklende måde at tænke på, benytter vi os også af mere almene pointer i vores værktøjskasse, hvilket vi forsøger at fremhæve igennem rapporten. Vi erfarer, at de faglige intentioner i praksis på en gang er meget sammenblandede og nødvendige at balancere nøje imellem. De følgende kapitler kommer ind på, hvordan vi har operationaliseret intentionerne og vores overvejelser om ikke at falde i forskellige grøfter. 20\n23 Den terapeutiske og supervisionsorienterede intention Af de intentioner, som projektforslaget lagde op til, har vi valgt at fremhæve den terapeutiske og supervisionsorienterede. Terapi-intentionen var som tidligere nævnt ikke klart formuleret fra arbejdsgruppens side. Men intentionen lå mellem linierne i form af bud på nogle gruppeorienterede samtaleformer. Vi ser det terapeutiske klima som selve den positive udmøntning af idéen om en frizone og derfor som moderbenet blandt de 3 faglige intentioner. Frizonen er ikke kun et fristed fra noget udenfor ForældreVinklen, men også et sted, som i sig selv er frisættende i forhold til domme, rigtigt/forkert, sanktioner og forandringspres. En regelfri zone Vi har fortolket opgaven at tilbyde en frizone og give adgang for alle forældre i KABS, som en opgave om at være rummende. En markant praktisk side af denne fortolkning er, at ForældreVinklen har været et sted, hvor der stort set ingen regler er. Ingen regler for hvor mange gange man kan være fraværende uden at blive meldt ud af gruppen. Ingen regler for, hvor sent man må komme. Ingen regler for, hvilken medicinsk dosis man må være på for at være med. Vi ser dette som en radikal følge af idéen om en frizone, men også som en nødvendig holdning for at sikre frizonens tiltrækningskraft. Når tilbuddet alene skal hvile på frivillighed, må der satses på gulerødder fremfor piske. Gulerødderne har skullet være meget attraktive, netop fordi der ingen piske har været. I en terapeutisk forståelse betyder det, at samværs- og arbejdsklimaet skulle være trygt, anerkendende, empatisk og nysgerrigt overfor forældrenes egen vinkel. Vi har altså valgt at stræbe efter at skabe en ForældreVinklen som en zone fri af pædagogisk brug af konsekvenser, sanktionering, på forhånd definerede almene udviklingsmål (f.eks. færdigheder i at kommunikere med et barn), regler og aftaler. ForældreVinklens metoder og redskaber En stor del af de følgende beskrivelser af metoder, redskaber og almene pointer, har vi først fået endeligt definerede for os selv under skriveprocessen. Deltagerne har derfor ikke mødt pointerne helt i denne form Oplevelsen af, at skriveprocessen gør pointerne klarere, er også beskrevet i rapporten Evalueringsrapport, Ud af huset forebyggelse af hashmisbrug Herlev Kommune Forfatterne citerer meget passende Kierkegaards udtalelse: Livet levet forlæns, men forstås baglæns. 21\n24 Vores terapeutiske tilgang har foruden en anerkendende og ikke normsættende holdning været præget af to grundlæggende principper for valg og udvikling af metoder: Det ene princip er at søge forskellige vinkler på en sag ved bevidst at vende og dreje en problemstilling og kaste forskelligt lys på den for herved at søge at udvide forståelses- og handlemuligheder. Det andet princip har været at fremme refleksion hos deltagerne ved at differentiere og forbinde handlingsniveauet og værdiniveauet i deltagernes fortællinger 15. Begge tilgange har til hensigt at få deltagernes eget sprog og refleksion i arbejde. Metode: værdsættende fokus. Det er de systemisk narrative tilgange, som har inspireret til denne metode. Indenfor denne tilgang tænkes identiteten som de historier, som vi fortæller om os selv. Det terapeutiske arbejde består i, at personen inspireres til at fortælle flere historier om sig selv med et værdsættende fokus. Der er intet eksplicit ønske om at fjerne noget, hverken de forkerte handlinger eller forkerte historier. Det centrale er at løfte værdierne ud af de handlinger og historier, som allerede er der og frigøre bundetheden til bestemte fastlåste måder at tænke på. Det gøres ved at finde meningen med handlinger og konkrete situationer 16. Den nøje sammenhæng mellem handlings- og værdiniveau er vigtig, fordi ingen historier har værdi, hvis de skrives i den blå luft. De historier, der skal fortælles, skal være tæt forbundet med konkrete situationer, hvor man har gjort noget, sagt og opfattet noget. Hvis man skal synes noget mere og noget bedre om sig selv, får det kun substans, hvis det kan hægtes på en handling. Man kan ikke løbe fra en handling. Når en deltager har taget en problemstilling med, handler det således om at stille spørgsmål til de konkrete handlinger: Handlingsniveau: Hvad skete der, hvad gjorde du, hvad gjorde andre, hvad lykkedes, hvad lykkedes ikke, hvor skete det, hvor længe varede det, 15 I hvordan genfortællingen forberedte skaber du vi sammenhænge dig, er det mellem handling og identitet (det som Michael White ville kalde handlingslandskabet og identitetslandskabet). sket før, hvad skete forinden 16 Det er især Michael White, der har inspireret os. Han kalder niveauerne for landscape of actions og landscapes of identities. etc.. Se f.eks. White 1991 og Alice Morgan (2000) har skrevet en easy-to-read bog om den narrative tilgang. 22\n25 Dette reflekterer vi sammen med et værdiniveau: Værdiniveau: Hvad synes du om det, hvad betød det for dig, hvilken effekt mener du det havde, hvad siger det om det du står for, hvad krævede det af dig, hvilke værdier er i klemme for dig i denne situation, hvad håbede du på ville ske, hvad ville du synes om en anden der gjorde det du gjorde, etc. Spørgsmålene får fortællingen i gang og udfolder dens muligheder for nye synsvinkler. Når Trine skal følge sin datter hjem til plejefamilien efter et samvær, sørger hun for, at stemningen er hyggelig og rar, fortæller hun. - Okay, (spørger vi), hvad gør du, for at stemningen skal blive hyggelig og rar? Vi synger nogle sange sammen, tit de samme - Hvad tror du det betyder for hende? Det giver en nærhed imellem os og hun bliver glad. - I synger sammen er der andet I gør sammen? Vi giver os god tid. Jeg taler med hende om forskellige ting, og det er kun os to, der er sammen. - Så hvad er det, du lægger vægt på, ved at det kun skal være hende og dig sammen? Hun skal have mig helt for sig selv, og der skal ikke være andre, der får min opmærksomhed. Jeg fortæller også ærligt om nogle følelser. Så lærer hun måske også selv, at man kan være ærlig. - Så du bliver en slags positiv rollemodel for hende? - Hvad kan det betyde for hende, at kunne være ærlig? 23\nGode viljer i en frizone\nSTOF nr. 3, 2004 Gode viljer i en frizone Forældreviklen Bare han kunne se min gode vilje som mor, selvom jeg er narkoman, sagde Marie. Hun deltog i ForældreVinklen, hvor den gode vilje fik gennemslagskraft


Sådan slettes lagerapps på iPhone eller iPad - Hvordan\nSådan slettes lagerapps på iPhone eller iPad\nApple tillader nu sine brugere at slette Stock Apps på iPhone eller iPad. Derfor leverer vi nedenunder listen over lagerapps, der kan slettes, og trinene til at slette aktieapps på iPhone eller iPad.\nSlet lagerapps på iPhone eller iPad\nFra og med iOS 10 tillod Apple sine enhedsbrugere at fjerne Stock Apps fra iPhone eller iPad, hvis nogen ville frigøre skærmpladsen på startskærmen eller fjerne Ubrugte Stock Apps af anden grund.\nBluetooth-tastatur iphone 6 plus\nPå det tidspunkt blev selve apps faktisk ikke fjernet fra iPhone. Kun brugerdataene, der er knyttet til apps, blev slettet, mens selve appen kun var skjult fra visningen og faktisk ikke blev slettet fra enheden.\nMen med iOS 11 tillader Apple faktisk brugere at slette mange af Stock Apps fra iPhone eller iPad. I dette tilfælde fjernes apps faktisk fra enheden.\nListe over lagerapps, der kan slettes på iPhone / iPad\nHer er en liste over Apple-apps, der kan slettes på din iPhone eller iPad.\nMail, kontakter, kalender, påmindelser, kort, noter, FaceTime, iTunes, vejr, lommeregner, noter, aktivitet\niBooks, nyheder, podcasts, aktier, tip\nMusik, tv, find mine venner\nFiler, Se app, kompas, stemmememoer, find mine venner, fotoboks, stemmememoer.\nHvad sker der, når du sletter lagerapps på iPhone\nSelvom det kan være en god ide at slippe af med Stock-apps, som du sandsynligvis ikke bruger på din iPhone, skal du også være opmærksom på, hvad der sker, når du sletter bestemte lager-apps på iPhone eller iPad.\nhvordan skruer jeg op for ørevolumen på min iphone?\n1. Hvis du sletter Music-appen, kan du muligvis ikke afspille musik i din bil ved hjælp af Apple- eller tredjepartsapps.\nto. Hvis du sletter Podcast, iBooks og Maps, bliver disse apps ligeledes utilgængelige med CarPlay.\n3. Hvis dit Apple Watch er parret med iPhone, sletter det også en Stock-app på iPhone fra Apple Watch.\nFire. Du kan ikke modtage vejr- og lageropdateringer i meddelelsescentret, hvis du sletter vejr- og lagerapps på din iPhone.\n5. Hvis du sletter appen Kontakter, vil oplysninger om dine kontakter stadig være tilgængelige i telefonappen.\n6. Hvis FaceTime-appen slettes, kan du stadig foretage og modtage FaceTime-opkald i Kontakter og telefonappen.\nhvordan man ikke får vejafgifter på iphone-kort\n7. Du kan ikke slette Watch-appen fra iPhone, hvis din iPhone er parret med Apple Watch. Du bliver nødt til at ophæve parring af Apple Watch med din iPhone, før du kan slette Watch-appen på din iPhone.\nNu hvor du forstår, hvilke aktieapps der kan slettes, og hvad der sker, når du sletter lagerapps på iPhone, kan du følge nedenstående trin for at slette aktieapps på iPhone eller iPad.\n1. Tryk og hold nede påLager Appsom du vil slette på din iPhone eller iPad, indtil appen begynder at vrikke.\nhvordan man undgår vejafgifter på apple maps iphone\nto. Tryk derefter på påX-ikonder vises i øverste venstre hjørne af Stock App, som du vil slette fra din iPhone (se billedet nedenfor).\n3. På pop op-vinduet, der vises, skal du trykke på påFjernemulighed for at bekræfte, at du vil fortsætte med at slette Stock-appen på din iPhone eller iPad.\nDette fjerner Stock-appen fra startskærmen og sletter den valgte Stock-app fuldstændigt fra din iPhone.\nGeninstaller Stock Apps på iPhone eller iPad\nDu kan følge nedenstående trin for at gendanne eller geninstallere slettede lagerapps på iPhone eller iPad, hvis du skifter mening eller ender med at slette en vigtig lagerapp ved et uheld.\n1. ÅbnApp butikpå din iPhone\nhvordan man i hemmelighed læser facebookbeskeder\nto. Søg efterSlettet appi App Store ved at skrive navnet i søgefeltet.\n3. Tryk på på fra søgeresultaterneSkyikon ved siden af appen (se billedet nedenfor).\nBemærk: Når appen er geninstalleret på din iPhone, kan du muligvis se, at den samme app gendannes på dit Apple Watch.\nSådan forhindres apps i at blive slettet på iPhone eller iPad\nAflæs ubrugte apps på iPhone for at gendanne lagerplads\ngratis iPad-app for dagen\nbedste iPhone 7 plus batteri taske\nrette korrupte brugerprofil windows 10\nhvordan man opretter gruppe-e-mail på ipad\nhvordan du blokerer dig selv for andres snapchat


AaB- Frederikshavn 3-15 (ligaherrer)\nMed anfører og Andreas Glad ude for resten af sæsonen hos Frederikshavn, så havde AaB nok set muligheden for at drille Frederikshavn.\nDet startede også fint for AaB der kom foran 1-0 efter små 3 min. Den føring holdt i 4½ min, så udlignede Frederikshavn, og 1 min efter de havde udlignet, så stod den 1-3.\nDa gæsterne øgede til 1-5 inden perioden sluttede, så var det ikke nemt for AaB. Frederikshavn lukkede kampen med 4 mål i de første 7 min til stillingen 1-9, derefter sank tempoet i den afgjorte kamp.\nMed manglen af vores anfører Andreas Glad, så havde AaB vel sat næsen op efter point. For os var det vigtigt at vise at vi også er et hold uden Glad. Det lykkedes idag rigtigt fint, og til tider viste vi fint. Ikke så meget tvivl om de 3 point idag.\nMOM AaB : Nicklas Christoffersen Patrick Pedersen Rasmus Overgaard\nAaB – Frederikshavn 3-15 (1-5, 0-6, 2-4)\nRasmus Overgaard 1+2, Patrick Pedersen 2+0, Anders Bering 0+1\nMathias Hørby 2+3, Kasper Kajgaard 3+1, Rasmus Larsen 2+2, Mads Bastian 2+1, Anders Tengnagel 0+3, Jesper Schmidt 2+0, Jonathan Velgaard 1+0, Anton Madsen 1+0, Sebastian Nørgaard 1+0, Rasmus Bengtsson 1+0, Frederik Lentz 0+1, Niklas Andersen 0+1\nPrevious Benløse – Copenhagen 4-2 (ligaherrer)\nNext Månedens spiller og hold januar (ligaherrer)


Nødtelefon - DANexplore\nPris fra kr. 75,-\nHar du akut brug for hjælp, uden for vores almindelige åbningstider?\nDANexplore kan træffes inden for vores almindelige åbningstider på tlf. +45 86 40 88 44.\nSker henvendelse uden for almindelig kontortid, skal vi kontaktes på vores nødtelefon på nr. +45 29 22 61 85.\nNødtelefon må KUN benyttes i absolut nødstilfælde.\nSend IKKE SMS’er, men ring!\nKenya safari & badeferie\nFem dage med fantastiske safarioplevelser i Kenya kombineret med badeferie på Zanzibar. Undervejs kommer du til nationalparkerne Amboseli og Lake Naivasha samt Masai Mara. Overalt kan du opleve Kenyas vilde dyreliv.\nAnbefalelsværdigt og hyggeligt 5-stjernet resort beliggende i Maldiverns centrale vestlige del i den UNESCO beskyttede Baa Atoll.\nPris fra kr. 12.450,-


Brugtgrej - Chikane\nNy Horsens EDR lokal afde..\nDu er her: Brugtgrej > Forum > Brugtgrej Generelt > Chikane\nEr der nogen som ved hvordan man får fat i en sindsforvirret persons kontaktperson, værge eller lignende?\nMåske via hjemmeplejen hvor personen bor!\nEr det M C ?\nDet er ikke sikkert at der er værge ?\nmen ellers er der kun opholdsstedet du kan prøve hos\nJeg formoder det er rør-stønneren du taler om. Den chikane har stået på i årevis og flere har forsøgt at få det stoppet mig selv inklusiv.\nJeg ved ikke hvordan man som alm. borger kan få at vide hvem der er værge man skal nok anmelde og så lade myndighederne tage sig af det.\nMen ja det er ret irriterende jeg har efterhånden så mange optagelser af det. Held og lykke med det.\nAfhængigt af hvilken støtte han får fra kommunen. så er der tilknyttet en eller flere kontaktpersoner.\nSocialforvaltningen i bopælskommunen kan hjælpe.\nIngen her på brugtgrej.dk´s forum hvem trådstarter har i tankerne.\nDu har selv ved adskillige lejligheder oplyst at "stønneren" du omtaler i dit indlæg nummer 5, huserer på en Københavnsk repeater. Trådstarter har QTH i Jylland, et gæt er således at det drejer sig om anden person.\nI øvrigt finder jeg det sympatisk at trådstarter ikke oplyser mere konkret hvem han har i tankerne.\nMåske forvaltningen dækker sig ind under den gængse: Vi kommenterer ikke på personsager. Alene det at få oplyst om vedkommende er underlagt psykiatrisk hjælp eller lign. er og bør ikke være tilgængeligt for 3. person.\nHvad er ikke?\nOg hvorfra ved du at: Det er det heller ikke?\nTrådstarter har stillet, et for ham, relevant spørgsmål, flere har givet relevante hhv. seriøse svar.\nDe oplysninger du omtaler er ikke tilgængelige for 3. Part som du kalder det.\nDu skal melde ham til Orden Politiet , hvor du bor\nHerregud, er det ikke at skyde kanoner med gråspurve :-( det er jo ikke andet end en starkels psykisk person dem er der så mange at blandt radioamatører så er det ikke bare at ignorere det og komme videre ?\nI øvrigt mangler der da opdatering fra Poul af, der er jo blevet spurt ind til flere ting.\njeg husker da endnu da mc brand og redning var på sit højeste for flere år siden der stjernede flere amatører også helt af i stedet for at ignorer det, så var det nok gået over helt af sig selv.\nSmil og vær glad selvom man er radioløs for tiden :-)\nvender frygtelig tilbage om en lidt :-)\nSom jeg i mit indlæg, se nummer # 8, oplyser er den slags oplysninger ikke tilgængelige og bør i øvrigt ej heller være det.\nDet problem trådstarter ret åbenlyst har, ellers havde trådstarter næppe spurgt her, synes at være et ret potent et af slagsen.\nSom også andre oplyser er en henvendelse til politiet, ifald muligt helst til et lokalpoliti ifald et sådant findes i området, nok den bedste mulighed.\nAlle parter "lider" under en sådan, tilsyneladende problematisk, adfærd.\nRedigeret 19/10-21 20:00\nHerregud, er det ikke at skyde kanoner med gråspurve :-( det er jo ikke andet end en starkels psykisk person dem er der så mange at blandt radioamatører så er det ikke bare at ignorere det og komme videre ? Citat slut.\nSet med mine øjne er den påstand ret arrogant, men hver sin smag.\nJeg tvivler, at det indenfor lovens lovlige rammer er muligt at få adgang til oplysninger om andre borgeres eventuelle tilsyn.\nHvem loven egentlig beskytter kan til tider være uhyggeligt svært at se, og nogle gange går det helt galt:\nMC havde lavet et stunt til over 300k og han har været i gang flere gange siden... Med nøjagtig det samme.\nOg han har også prøvet hos mig.\nHvis du er seriøs med det, skal du henvende dig som jeg skrev, og så bliver der oprettet det der kaldes en bekymringshenvendelse, og så tager instanserne sig af det.\nPolitiet er kun relevant hvis han er til fare.\nRedigeret 20/10-21 06:27\nBekymringshenvendelse kan udelukkende anvendes ved erkendt tilsyn, anbringelse og lignende, og giver ikke adgang til den oplysning som #1 ønsker.\nDin oplysning om politiets er ikke korrekt. Chikane er nok!\nNej man kan som udenforstående ikke få den slags oplyst med mindre den pgl eller dennes værge giver tilladelse.\nMen man kan sagtens få oprettet en bekymringssag hvis det man beskriver giver berettiget grund.\nOg så bliver det så til en socialsag hvis der ikke er noget med lovbrud i det.\nDet er rigtigt at chikane er nok til at politiet skal tage sig af det, men det betyder ikke at der sker ret meget mere i sagen.\nHan er nok ikke interesse mere , han skulle nok have varmen her\n#1\t18/10-21 08:57\nJeg stopper her Godnat\nRedigeret 21/10-21 15:32


Lagt ud på 30.09.2017 Forfatter helsingør thai massage frække snapchat\tpå Helsingør thai massage frække snapchat\n200,- Fransk 600,- Brandvarme kæresteoplevelser med alt hvad hjertet begærer, -skønne d Mille GFE Sydjylland. Slank, med runde hofter og smukke runde B-C skål kærlig følsomme brystvorter, en lille fin velplejet Coco darling Jylland I dag,. Ved første øjekast ligner jeg en lille uskyldighed, men lad dig ikke narre, p Caroline. Jeg er til de blide former for sex selvfølgelig med kondom incl. 10:01 Jeg er den debuterende blondineskønhed, der udstråler naboens uskyldige datter, som du hemmeligt drømmer om at forføre og gøre til din frække hemmelighed. Jeg synes dog også at en quickie med en helt fremmed er frækt ;-) Jeg er Maria, en dansk, naturlig kvinde på 29 år, jeg er Mariaescort Nordjylland I dag,. Jeg har et Hot Laura Sydsjælland I dag,.\nHvorfor: Helsingør thai massage frække snapchat\nDu kommer til at have super dejlig tid med mig da jeg er en meget sjov og snakkesagligt kvinde. Sexy røde suttelæber om din pik, den røde frugtfarve forbliver på læberne Bliv forkælet af danske Coco Darling. Jeg taler et godt dansk og engelsk. Denne gang har jeg en veninde med, hvor vi tilbyder 2 dominaer til danske Cherie Midtjylland I dag,. Snapchat - NaughtyNickyy Instagram - Nicholevalentina Hun er absolut en af landets flotteste og mest gennemførte lentina er kendt for sin velduftende og velplej Transvalentina Sydjylland I dag,.\nPriser på service: Helsingør thai massage frække snapchat\nSvendborg thai massage tarup pigerne 284\nErotic thai massage escort 18 år Parkering i hamborg dansk escort\nUng pornostjerne brothel on østerbro 04:9321 torsdag OG fredag Trænger DU også til en kort stund væk fra hverdagens triste gentagelser? Super sød flot fræk forførende blonde sexy girl fra hungary Tilbyder super frække luksus cocktails. 12:50 Nichole Valentina er en brasiliansk/dansk skønhed bosiddende i Danmark. Og hvis du er udskyllet, uddeles også sorte kys. .\nMassage horsens thai line gertsen Stor neger pik buddinge massage\nBedste massage københavn thaicupid 09:53 HEJ SØD dregen MIN navn ER MIA FRA caribien FRÆK liderlig Kæmpe store 100 ægte FF skål som du vil elske og nyde dem. Jeg er en lille fræk liderlig Dansk husmor på 54 år naturlig behåret. 07:31 Velkommen hos Danske cherie SØnderjylland / genner strand Fra lørdag den 8 september til den 15 september GÆstevisitter jeg igen Sønderjylland i sommerhus. Jeg er meget diskre kiss 49 Midtjylland I dag,.\nHelsingør thai massage frække snapchat - Schwule Szene\nMine mål er 153/45 og en fast naturlig B-skål og er altid glatbarberet Derfor søger jeg lidt til at forsøde mit liv med, hjemme privat hos mig på min dejlig nefertiti Nordsjælland I dag,. 08:19 Husk at læs det hele. Come play with me and let me make you smile today! Drøn frække Uartige Dina kan føre dig ind i en drømme verden. Jeg er her ikke længe, drenge. Har du lyst til en pæn, buttet og voksen veninde at tilbringe mindst en gang om ugen med?\nHelsingør thai massage frække snapchat - Thai massage\nJeg tænder på at slikke fisse. Jeg er en forførende, fræk og sød med en charmerende humor. Tilbyder græsk hamborg lufthavn parkering pris store stive pikke græsk, da jeg nyder det og urinsex til dig der ønsker det. 14:22, tjeck altid MIN vagtplan. 06:05 per sød lille flot fræk forførende sexy latina. Nye datoer for besøg danskediana Midtsjælland I dag,. Privat diskret i Nordsjællan Hotgirl2you Nordsjælland I dag,. Hotblondie, fyn 50381723, i dag,. Super fræke sommer tilbud ring og hør!\n0 tanker om “Helsingør thai massage frække snapchat”\nhelsingør thai massage frække snapchat på Helsingør thai massage frække snapchat


Bestemmer den datakilde, som formularen er baseret på, eller angiver om data kan redigeres af brugeren. Bortset fra funktionerne sorter og filtrer, kan du også finde alle de nødvendige egenskaber til at oprette en underformular.\nÅbn genvejsmenuen for et valgt formularelement - vælg Formular - Data\nÅbn værktøjslinjen Formularfunktioner eller værktøjslinjen Formulardesign, klik på ikonet Formular - fanebladet Data\nAngiver om SQL-sætningen skal analyseres af LibreOffice. Hvis indstillingen er sat til Ja, kan du klikke på knappen ... ved siden af rullelisten Indhold. Dette vil åbne et vindue, hvor du grafisk kan oprette en databaseforespørgsel. Når du lukker dette vindue, vil SQL-sætningen for den oprettede forespørgsel blive indsat i rullelisten Indhold.\nAfgør hvordan tabulatortasten kan benyttes til at navigere rundt med Ved brug af Tabulatortasten, kan du flytte fremad i formularen. Hvis du holder Skift-tasten nede samtidigt, vil du bevæge markøren i den modsatte retning. Hvis du står i sidste (eller første) felt og trykker på tabulatortasten igen, kan det have forskellige effekter. Definer tastens virkemåde med følgende indstillinger:\nIndstillingen angiver automatisk en cyklus som følger en eksisterende databasekæde: Hvis formularen indeholder en databasekæde, vil tabulatortasten, som standard, initiere et skift til næste eller foregående datapost ved udgang fra det sidste felt (se Alle Dataposter). Hvis der ikke er nogen databasekæde vil næste/forrige formular vises (se Aktuel Side).\nDenne indstilling gælder kun for databaseformularer og bruges til at navigere gennem alle dataposter. Hvis du bruger tabulatortasten til at forlade det sidste felt i en formular, ændres den aktuelle datapost.\nDenne indstilling gælder kun for databaseformularer og bruges til at navigere indenfor den aktuelle datapost. Hvis du bruger tabulatortasten til at forlade det sidste felt i en formular, ændres den aktuelle datapost.\nNår det sidste felt i en formular forlades, springer markøren til første felt i den næste formular. Det er standard for HTML-formularer. Derfor er denne indstilling specielt relevant for HTML-formularer.\nAngiver datakilden, som formularen skal referere til. Hvis du klikker på knappen ..., kalder du dialogen Åbn, hvor du kan vælge en datakilde.\nIndtast de nødvendige betingelser for filtrering af data i formularen. Filterspecifikationerne følger SQL-regler uden at bruge sætningen WHERE. Hvis du for eksempel vil vise alle dataposter med fornavnet "Mike", skal du indtaste: Fornavn = 'Mike' i datafeltet. Du kan også kombinere betingelser: Fornavn = Mike OR Fornavn = Peter. Alle dataposter, som matcher disse to betingelser, vil blive vist.\nFilterfunktionen er tilgængelig i brugertilstand gennem ikonerne Autofilter og Standardfilter på værktøjslinjen Formularnavigation.\nAfgør indholdet der skal bruges til formularen. Indholdet kan være en eksisterende tabel eller en forespørgsel (tidligere oprettet i databasen), eller det kan defineres af en SQL-sætning. Før du indtaster et indhold, skal du angive den præcise type i Indholdstype.\nHvis du har valgt enten "Tabel" eller "Forespørgsel" i Indholdstype, vil feltet opremse alle tabeller og forespørgsler, der er konfigureret i den valgte database.\nAngiver om datakilden skal være en eksisterende databasetabel eller -forespørgsel, eller om formularen skal genereres baseret på en SQL-sætning.\nHvis du vælger "Tabel" eller "Forespørgsel", vil formularen henvise til tabellen eller forespørgslen, du angiver under Indhold. Hvis du vil oprette en ny forespørgsel eller en underformular, så er du nødt til at vælge indstillingen "SQL". Du kan derefter indtaste sætningen til SQL-forespørgselen eller underformularen direkte i feltet Listeindhold på fanebladet Data i kontrolelementets egenskaber.\nAngiver om navigationsfunktionerne i den nederste formularlinje kan bruges.\nIndstillingen "Forældreformular" bruges til underformularer. Hvis du vælger denne indstilling for en underformular, kan du navigere ved at bruge dataposterne på hovedformularen, hvis markøren er placeret i underformularen. En underformular er kædet til hovedformularen med en 1:1 relation, så navigation bliver altid udført i hovedformularen.\nSammenkæd overordnede felter\nHvis du opretter en underformular, skal du indtaste datafeltet for hovedformularen, der styrer synkroniseringen mellem hoved- og underformular. For at indtaste flere værdier skal du trykke på Skift + Enter efter hver indtastningslinje.\nUnderformularen er baseret på en SQL forespørgsel; specifikt en Parameter Forespørgsel. Hvis et feltnavn indtastes i feltet Kæd overordnede felter, bliver data, der er indeholdt i feltet i hovedformularen, læst til en variabel, som du skal indtaste i Kæd underordnede felter. I en passende SQL-sætning bliver denne variabel sammenlignet med data fra den tabel, som underformularen henviser til. Alternativt kan du indtaste kolonnens navn i feltet Kæd overordnede felter.\nDatabasetabellen som formularen er baseret på, er, for eksempel en kundedatabase ("Kunde"), hvor alle kunder er tildelt en unikt tal i et datafelt kaldt "Kunde_ID". En kundes ordrer bliver vedligeholdt i en anden databasetabel. Du vil nu se hver kundes ordrer efter at have indtastet dem i formularen. For at gøre dette bør du oprette en underformular. Under Kæd overordnede felter skal du indtaste datafeltet fra kundedatabasen som klart identificerer kunden (Kunde_ID). Under Kæd underordnede felter skal du indtaste navnet på en variabel, som modtager data fra feltet Kunde_ID, for eksempel x.\nUnderformularen skal vise de tilknyttede data fra ordretabellen ("Ordrer") for hver kunde ID (Kunde_ID -> x). Dette er kun muligt, hvis hver ordre er entydigt knyttet til én kunde i ordretabellen. Alternativt kan du bruge et andet felt kaldt Kunde_ID. For at undgå at dette felt forveksles med samme felt fra hovedformularen, kaldes feltet Kunde_Nummer.\nSammenlign nu Kunde_Nummer i tabellen "Ordrer" med Kunde_ID fra tabellen "Kunde", hvilket for eksempel kan lade sig gøre ved at bruge variablen x med følgende SQL-sætning:\nSELECT * FROM Ordrer WHERE Kunde_Nummer =: x (hvis du vil have underformularen til at vise alle data fra ordretabellen)\nSELECT Element FROM Ordrer WHERE Kunde_Nummer =: x (hvis du vil have underformularen fra ordretabellen til kun at vise de data, der er indeholdt i feltet "Element")\nSQL-sætningen kan enten indtastes i feltet Datakilde, eller du kan oprette en passende parameter-forespørgsel, som kan bruges til at oprette underformularen.\nSammenkæd underordnede felter\nHvis du opretter en underformular, skal du indtaste variablen, hvor mulige værdier fra hovedformularfeltet kan gemmes. Hvis en underformular er baseret på en forespørgsel, skal du indtaste variablen, som du definerede i forespørgslen. Hvis du opretter en formular ved at bruge en SQL-sætning indtastet i feltet Datakilde, skal du indtaste variablen, du anvendte i sætningen. Du kan vælge et vilkårligt variabelnavn. Hvis du vil indtaste flere værdier, skal du trykke Skift + Enter.\nHvis du for eksempel specificerede Kunde_ID'et databasefeltet som en forældrefelt under Kæd overordnede felter, så kan du angive under Kæd underordnede felter navnet på variablen, hvori værdierne på databasefeltet Kunde_ID skal lagres. Hvis du nu specificerer en SQL-sætning i feltet Datakilde ved at bruge denne variabel, vises de relevante værdier i underformularen.\nSpecificerer betingelserne for sortering af data i formularen. Specifikationen på sorteringsbetingelserne følger SQL-regler uden brug af sætningen ORDER BY. For eksempel, hvis du vil sortere alle dataposter i en database i et felt i stigende orden og i et andet felt i en faldende orden, indtast Fornavn ASC, Navn DESC (under den antagelse at Fornavn og Navn er navnene på datafelter).\nDe passende ikoner på værktøjslinjen Formularnavigation kan bruges i Brugertilstand til at sortere:Sorter stigende, Sorter faldende, Sorter.\nTilføj kun data\nBestemmer om formularen kun tillader tilføjelsen af nye data (Ja) eller om den tillader andre egenskaber også (Nej).\nHvis Tilføj kun data bliver sat til "Ja", er redigering eller sletning af data ikke muligt.\nBestemmer om data kan slettes.\nBestemmer om data kan tilføjes.\nBestemmer om data kan rettes.\nHvad er en underformular?\nFormularer bliver oprettet baseret på en databasetabel eller databaseforespørgsel. De viser data på en visuelt behagelig måde og kan bruges til at indtaste data eller redigere data.\nHvis du behøver en formular, som kan referere til data i en tabel eller forespørgsel og desuden kan vise data fra en anden tabel, bør du oprette en underformular. Denne underformular kan for eksempel være et tekstfelt, som viser data fra en anden databasetabel.\nEn underformular er en ekstra del af hovedformularen. Hovedformularen kaldes også "forældreformular" eller "hovedformular". Underformularer skal bruges, når du ønsker adgang til mere end en enkelt tabel i en formular. Hver yderligere tabel kræver sin egen underformular.\nEfter at du har oprettet en formular, kan du ændre den til en underformular. For at gøre dette skal du gå i designtilstand og åbne Formularnavigatoren. I Formularnavigatoren, træk en formular (som skal ændres til en underformular) over på en anden formular (som vil blive en master).\nDen person, som bruger dit dokument, vil ikke se, at en formular har underformularer. Brugeren ser kun en formular, hvor data bliver indtastet, eller hvor eksisterende data bliver vist.\nAngiv sammenkædningens hovedfelt fra datafelterne i hovedformularen. I underformularen kan sammenkædede felter indstilles som et felt, der skal sammenlignes med indholdet af sammenkædningens hovedfelt.\nNår brugeren navigerer gennem data, viser formularen altid den aktuelle datapost. Hvis der er defineret underformularer, vil indholdet af underformularerne blive vist efter en kort forsinkelse på tilnærmelsesvis 200 ms. Denne forsinkelse lader dig gennemse hovedformularens dataposter hurtigt. Hvis du navigerer til næste hoveddatapost indenfor forsinkelsen, behøver underformularens data ikke at blive hentet og vist.


Bedste svejsehalsflanger Producent og fabrik | GOJON\nSvejsehalsflangerne betegnes normalt som den høje navflange. Det er designet til at overføre spændinger til røret og derved reducere høje spændingskoncentrationer i bunden af flangen.\nSlip-on rørflanger.Som det fremgår tydeligt af deres navn, glider disse rørflanger over røret. De er fremstillet med en indvendig diameter, der er lidt større end rørets udvendige diameter. Disse vedhæftede filer er forbundet til røret via filetsvejsning øverst og nederst på flangen.\nForskellige procesrørledningsflanger API6A, ASME B16.5\nSom et sjældent materiale betragtes zirconium som et mere dyrebart rumfartsmateriale end titanium på grund af dets fantastiske korrosionsbestandighed, ekstremt høje smeltepunkt, ultrahøj hårdhed og styrke og andre egenskaber. Det stammer hovedsageligt fra zirkonsand og er meget udbredt inden for luftfart, militærindustri, atomreaktion og atomenergifelter. Med den hurtige udvikling af elektronik, national forsvarsteknologi, informationsindustri og nyere industriindustri spiller zirconiumkemikalier en stadig vigtigere rolle inden for de højteknologiske områder i ind- og udland, og efterspørgslen vokser hurtigt.\nStandarder, dimensioner og vægt af WN-flange\nSvejsehalsflangen er den bedst designede stødsvejste flange af de aktuelt tilgængelige på grund af dens iboende strukturelle værdi.\nSpecifikationer for svejsehalsflanger:\nStørrelse: 1/2 ”til 60”, DN 12 mm til DN 1500 mm\nTryk klasse: klasse 150 til klasse 2.500, PN 2,5 til PN 250\nOverfor: RF / RTJ\nMateriale af svejsehalsflanger:\nKabinstål: A105, A350 LF2, C22.8, S355JR\nRustfrit stål: A182 F304 / F304L / F316 / F316L / F321\nLegeret stål: F11, F12\nEmballage: krydsfinerhus og krydsfinerpaller\nSilikone: -50 ° C til 230 ° C\nEVAC metalforsegling: -270 ° C til 150 ° C\nTube OD-størrelser: 3/8 til 2 inches\nFlange: 304 eller 316L rustfrit stål\nO-ringe: Viton, Buna & silikone\nBefæstelseselementer: Wingnut, SureSeal, skot og EVAC klemmer\nElastomertætning:> = 1 x 10 ^ -8 Torr - højvakuum\nEVAC metalforsegling:> = 1 x 10 ^ -11 Torr - UHV\nStandarder, dimensioner og vægt på flanger ip\n1. Slip On flange 2. Fyldt svejsning udenfor 3. Fyldt svejsning inde 4. Rør\nMaterial af Slip-on flange:\nSlip på rørflanger på lager inkluderer AWWA glidning på rørflanger, ANSI glidning på rørflanger, trykbeholderglidning på rørflanger og slip på rørflanger, der matcher OD og boring af ASME-flanger.\nKabinstål: A105, A350 LF2\nkrydsfiner kasse og krydsfiner palle\nForskellige procesrørledningsflanger API6A, ASME B16.5Grovbearbejdning af smedning før overfladebehandling, 100% PT-inspektion efter overfladebehandling, hårdhedsinspektion af overfladebelægning, færdigbearbejdning af færdige produkter efter belægning.\nDen indvendige diameter af den kalde flange er 38mm-1800mm.\nMateriale: Zirconium 702 、 Zirconium 705\nReduktion af svejsehalsflange\nSlip på flenssvejsning


Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K – Se vigtig info\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2.\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\nLejligheden på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. i København K er opført i 1737 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 52 m2.\nLuftfoto af Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6832°N, 12.5744°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er opført i 1737 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (53.1%), Fuge (52.8%), Facade (50.4%).\nLejligheden på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (87.9%), Gulve (75.9%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 209-Rosenborg Kvarter, København, der hører til Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\nKortet viser trafikstøj i området omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K.\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. . Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K ligger i en højde på 8.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K.\n✓Generelle BBR informationer om Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\n✓BBR materialer og installationer for Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\n✓BBR arealer for Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\n!Noter til Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\nHent den officielle BBR meddelelse for Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K sidst vi kiggede (15. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\nBeboerne i området omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 448 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13383 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.39 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.34 pct.\nSankt Gertruds Stræde 6B, 2. hører under skoledistriktet INDRE BY (Sølvgades Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Sølvgades Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Sankt Gertruds Stræde 6B, 2.\nDer er god 4G mobildækning på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2.\nInternet og Mobildækning Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , København K\nAnbefalet bredbånd på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. .\nJordarten under Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Sankt Gertruds Stræde 6B, 2.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. .\nHvor langt er der fra Sankt Gertruds Stræde 6B, 2.\n✓Stamoplysninger for Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K\nAdressens Id 0a3f50a0-8893-32b8-e044-0003ba298018\nBFE nummer 126165\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Sankt Gertruds Stræde 6B, 2. , 1129 København K.


Oneida » Kundeanmeldelser og oplevelser 2022\nFuldkommenhed. Det var Oneidas mål for næsten 200 år siden. Det har ikke ændret sig.\nOneida blev grundlagt i upstate New York som et forsøg på utopi. For at støtte samfundet begyndte medlemmerne at lave sølvtøj. De blev hurtigt berømte, fordi kvaliteten af Oneida var, ja, utopisk.\nHvad er sølvtøj?\nSølv har egenskaber, der hjælper med at bekæmpe bakterier. Før der var desinfektionsmidler, blev redskaber som skeer, kopper, lysestager, tallerkener og endda bordvægte belagt med sølv for at holde dem hygiejniske. Med fremkomsten af moderne sæber og opvaskemaskiner var ægte sølv ikke længere nødvendigt. I dag bruger de i stedet rustfritstål, men navnet har holdt sig fast - ethvert husholdningsredskab med den berømte glans er teknisk set sølvtøj. I moderne sprogbrug blev 'sølvtøj' dog synonymt med bestik. Oneida blev synonymt med top of the range ware.\nOneida revolutionerede industrien, da de første gang lancerede bestik i rustfrit stål i 1960'erne. Produkter af høj kvalitet, som almindelige mennesker havde råd til – hele verden havde pludselig adgang til det bedste bestik. Hele verden ville have Oneida.\nStilarter, størrelser, kvalitet\nOneida har hvad din husstand mangler. Gafler, knive og skeer. Klassisk eller moderne. Enkel eller udsmykket. tung og overdimensioneret eller delikat og udskåret. Over 2.000 mønstre med forskellige finish. Din drømmestil - virkeliggjort.\nAll-American hårdt arbejde. Det var Oneidas vision i 1848. 170 år senere er det stadig vores missionserklæring i dag. Al denne tid senere er vi stadig baseret her i USA.\nHvordan passer jeg mit Oneida-bagetøj?\nPorcelænsfade: Dette alsidige bagetøj er nemt at rengøre og tåler helt opvaskemaskine. Vær forsigtig, når du sætter dem i maskinen, så de ikke støder ind i andre stykker. Undgå skrappe rengøringsmidler med citrustilsætningsstoffer. Fine og overdimensionerede genstande skal placeres i det øverste stativ.\nNonstick bradepander: Selvom de tåler opvaskemaskine, er den bedste måde at bevare nonstick-belægningen på at vaske i hånden med almindelig opvaskemiddel og en blød svamp. Pas på ikke at lade skarpe redskaber som knivblade komme i kontakt med silikoneoverfladen. Brug ikke ståluld eller skuresvampe, da disse også kan ridse og fjerne non-stick belægningen.\nHvordan passer jeg mit Oneida køkkengrej?\nHårdt anodiseret køkkengrej og aluminium køkkengrej: Disse gryder og pander er nemme at rengøre takket være non-stick belægningen, der påføres hvert stykke. For at bevare non-stick belægningen skal du vaske dem i hånden med almindeligt opvaskemiddel og en blød svamp. Brug aldrig ståluld eller slibende rengøringsmidler, da de kan ridse overfladen. Brug altid redskaber lavet af nylon, bambus og silikone. Undgå kontakt med metal, som kan fjerne non-stick belægningen. Glaslåg kan placeres i øverste hylde i opvaskemaskinen.\nKøkkengrej i rustfrit stål: Ligesom deres bestik tåler Oneida køkkengrej opvaskemaskine. Men for at sikre lang levetid skal du vaske den i hånden i varmt vand med et mildt rengøringsmiddel. Tør det med en ren klud. Hvis du lægger den i opvaskemaskinen, er den øverste kurv det sikreste sted og mindre udsat for stød. Lad ikke dit køkkengrej komme i kontakt med andre metaller eller skarpe genstande i opvaskemaskinen.\nHvordan passer jeg mit Oneida bestik?\nBestik af god kvalitet holder hele livet, hvis det passes ordentligt. Da bestik skal rengøres umiddelbart efter brug for at forhindre skader fra visse fødevarer, anbefales det, at du vasker det i hånden i varmt sæbevand. Brug en blød børste eller svamp og gnid forsigtigt over hver side af bladet. Skyl knivene grundigt for at fjerne sæben. Tør med en blød klud eller køkkenrulle.\nDanske Anmeldelser vil sætte rigtig stor pris på en anmeldelse om Oneida\nLæs anmeldelser og se Oneida