Organismespasmer (og en kliché-reference til Iliaden, vistnok). | ekstremt dybt | Hvid Kaffe Organismespasmer (og en kliché-reference til Iliaden, vistnok). – Hvid Kaffe\nDet viser sig, det har et navn: Listicles.\nJeg er begyndt på tetracyclin, sådan en skrap pillekur til huden, der gør mine læber smaddertørr\nÆrligt, så kan jeg ikke lige huske, hvor det var, jeg kom fra.\nEfter min mundtlige eksamen i januar havde jeg et par dage fri, før jeg tog hul på mit sidste skolesemester. Journalistisk Entrepreneurship. Sådan et fag på 15 ECTS-point, jeg kun havde hørt dårlige ting om, og sådan et fag, der bare endte med at være meget federe end størstedelen af alt det obligatoriske hejs, Journalisthøjskolen har trukket os gennem de sidste par år.\nVi har siddet hver dag – en hønsegruppe på fem – og konceptudviklet om den kvindelige orgasme. Det startede vist med, at ingen af os vidste, at klitoris er sådan en kæmpe penislignende tingest, eller at kvinder får rejsning flere gange i løbet af et døgn, og at skeden slet ikke er vores primære kønsorgan. Så var der nogle klimakskurver, som viste, at mænd har en ret overlegen orgasmestatistik, når det gælder heteroseksuelle samlejer, og så gav det nærmest sig selv, at vi blev nødt til at arbejde med lige præcis det. Og det gjorde vi så, og i forgårs afleverede vi hele baduljen – med håbet om en bedre verden og flere lykkelige parforhold.\nAt lukke fem piger ind i samme rum i så lang tid rimer skræmmende meget på ‘levende mareridt’, men virkeligheden er, at det har været helt fantastisk, og det har pigerne også været, selv da jeg brugte en hel uge på kun at have lyst til at søge eksil i fosterstilling.\nDer skete nemlig det, der sommetider sker – i hvert fald for mig – hvor det, jeg normalt hævder at være mine største styrker, ender med at blive dem, der også røvrender mig.\nFor det første er jeg indbegrebet af Alt skal nok gå-mentaliteten, fordi min erfaring rent faktisk siger mig, at alt nok skal gå, også selv om det ikke går, som man havde håbet på. For det andet er jeg ikke bange for at være alene. Ensomhed er jeg skrækslagen over for, for den er modbydelig og dræbende, men at være alene og at gøre ting selv, sætter jeg en dyd i.\nDe to ting plejer at fungere i et fint og hyggeligt og tenderende sært samspil, men det endte altså brat, da jeg forleden fandt ud af, at min journalistbachelor-opgave er lige om hjørnet (betydende: jeg skal i gang nu, agtigt). På nogenlunde samme tid fandt jeg også ud af, at jeg mere eller mindre var den eneste, der ikke havde nogen at lave opgaven med. Jeg er godt klar over, at det ikke lyder specielt frygteligt, men når erkendelsen alligevel føltes som det største personlige nederlag, jeg har oplevet i nyere tid, skyldes det to af mine mest invaliderende akilleshæle.\nDen første er det mindreværd, der intuitivt fik mig til at tænke, at jeg aldrig nogensinde kan skrive en opgave, der kommer over spærregrænsen. At jeg ikke kan finde ud af at strukturere min tid, mit liv eller et projekt i to måneder, og at jeg ser mig blind på alle mine faglige valg, og at en mundtlig eksamination vil udmunde i en eller anden sadistisk scene, hvor jeg bare ligger nede på jorden ude af stand til at afværge. Den slags mindreværd, der fik mig til at ringe til min studievejleder, fordi jeg helst bare ville droppe min uddannelse og finde på et andet liv.\nDen anden er det faktum, at Journalisthøjskolen måske er et dejligt sted for de fleste, men for mit vedkommende har den været helt igennem ensom. Den kom ind i mit liv, hvor jeg stadig var syg, jeg har nærmest kun været der, mens jeg har været syg, og det gør så forbandet ondt, når jeg stadig kan huske alle de år i folkeskolen og gymnasiet, hvor jeg var en social evighedsmaskine, der kunne alting hele tiden.\nNu har jeg så brugt et par uger på at tale situationen op, og jeg har besluttet mig for, at jeg må forsøge at klare den alene. For helt rationelt og drænet for følelser: Hvad er det værste, der kan ske? Formentlig at jeg dumper, og selv om det ikke er, hvad jeg håber på, så er det måske ikke så slemt igen.\nHov, jeg glemte en titel (i stedet fik jeg en)....\nAltså. Jeg havde det på samme måde som dig, alle andre havde tilsyneladende en makker og jeg gik helt i panik, da alle lærerene på DJH fik udlagt det som en katastrofe med dumpegaranti, hvis man lavede den alene.\nJeg fandt en at skrive med. Det var ikke lykken og kostede mig den skidegode karakter, jeg ellers ville have fået (Fuck you very much censor for den info)\nJeg lagde virkelig liv og sjæl i den opgave, min partner ville bare bestå og hun trak mig, som sagt, seriøst ned.\nStol på mavefornemmelsen, find en god vejleder og fuck den hype, der er omkring den opgave. Det er sgu ikke lykken at skrive i grupper\nEj Karoline – jeg vil høre (meget) mere om klitoris og kvindelige rejsninger!\nJaaaa, hvor dejligt! *klapper* Og det kan jeg virkelig godt forstå, for det ER sgu spændende!\nJeg finder lige ud af, hvordan vi kan få udbredt det lidt mere, and I’ll be back on that!\nKAN MAN KOMME TIL AT LÆSE DEN OPGAVE?\nJeg skrev min bachelor alene, og var lige dele ked af dét og glad for det. At skrive opgave alene er ikke det samme som at være ensom, men jeg håber virkelig, at du ikke er ensom. Så giver verden nemlig ingen mening. Kram <3\nDet burde du bestemt kunne! OG høre vores podcast (som vi håber udkommer på 24syv). Jeg forhører mig lige hos gruppen og vender tilbage. :-*\nDet lyder faktisk meget, som jeg har det med det nu. Bare ambivalent, du ved?\nDu er simpelthen den bedste, og tak. Den er heldigvis skrumpende. <3 Stort kram\nJeg hadede alt ved at gå på Journalisthøjskolen. Og jeg skrev hovedopgave alene, fordi jeg var på udveksling undervejs og skulle skrive den på et helt random tidspunkt.\nDet går. Og jeg elsker iøvrigt at arbejde som journalist, selv om jeg hadede alt ved uddannelsen!\nOk, din sidste bemærkning landede virkelig godt! Det er superdejligt at høre 🙂\nHar du lyst til at fortælle i korte træk, hvorfor du hadede skolen?\nDet er mange år siden, jeg gik der (blev færdig for 18 år siden).\nMen det, der især frustrerede mig var en ensidig fokus på og forherligelse af nyhedsjournalistik (jeg var i praktik på et dameblad, det var svært foreneligt med fokus i undervisningen – og jeg har i øvrigt arbejdet med web & kommunikation hele min karriere, det mente skolen ikke var relevant at lære os noget om dengang) og en mangel på analyse og teori. Der var nogle få, veltilrettelagte forløb, men mange føltes som spild af tid.\nLæg dertil at jeg skulle bo i Århus (en dejlig by, men jeg savnede at være hjemme ved mine venner og min familie i København), og jeg syntes, at mange af mine studiekammerater var utroligt prætentiøse…\nJeg var glad, den dag jeg kunne lægge skolen bag mig 🙂\nHehe. Jeg er ked af at sige det, men det lyder, som om intet har ændret sig siden dengang. Jeg oplever præcis det samme – også i forhold til damebladsjournalistik. Hvilket var du på? 🙂\nMen det er dejligt at høre, du har fundet dig til rette (og er kommet væk). Jeg håber på snart at følge efter!\nDone beats perfect! Det blev mit motto hele vejen igennem mit bachelorprojekt, som jeg også endte med at skrive alene. Jeg ville gerne skrive om noget meget bestemt og på ret kort tid. Det eksperiment var der ligesom ikke rigtig nogen andre, der higede efter at være med i. Men det blev faktisk en helt igennem okay oplevelse, som endte rigtig godt. Både igennem speciale og Ph.d. brugte jeg en hel masse af det jeg havde lært ved at skrive alene – og så er fleksibiliteten og de (ofte) kortere beslutningsprocesser altså ikke at kimse af heller. Vær ikke bange for at træffe beslutninger. Skriv lidt hver dag, selv hvis der bare et et par noter/linker/strøtanker. Og du behøver ikke at opfinde den dybe tallerken. Done beats perfect!\nDu har fuldstændig ret, og jeg lover at tage det med videre. 😉 Jeg er imidlertid slet ikke perfektionistisk anlagt, hvad denne proces angår, og mit problem er ikke, om det er perfekt, det er mere, om det kan bestå. But so very true!\nJeg skrev kandidatopgave alene i sin tid. Det var vildt fedt. Jeg faldt over et emne, som det viste sig, at ingen havde formuleret noget seriøs akademika om endnu, så det gjorde jeg. Hvis jeg havde arbejdet i gruppe, havde jeg nok ikke haft tid til at fordybe mig på samme måde, tror jeg. Havde også o.k. meget frit lejde til at spasse fuldstændig ud og tage chancer ift. at løse opgaven. Gruppearbejde kan også noget, men der er også noget tilfredsstillende over at kunne aflevere et produkt, som er ens eget. Synes jeg. Nå men det jeg prøver at sige er, at du kan gøre det. Jeg tror på dig <3\nHvilket emne skrev du om? 🙂\nDet tror jeg virkelig på. Det må nærmest være et af de allerstørste skulderklap, man kan give sig selv, hvis/når det endelig går. Jeg håber på, at jeg rammer samme sted som du gjorde, for det kunne sgu være storhed. Tusind tak for påmindelsen og de pæne ord. <3\nJeg har lige været igennem de samme følelser som dig mht. bachelor. Jeg skriver også alene og havde det mega svært med det i starten. Nu er jeg lige startet og har det fantastisk med det (ja ja, der skal nok komme nedtursdage). Det fede er jo at man helt selv kan administrere sin tid og tage fri, når man vil. Og helt selv bestemme, hvad man vil skrive, ingen kompromisser!\nFor os, der faktisk nyder at være alene, tænker jeg, at det sagtens kan vendes til noget positivt, når man lige er kommet over følelsen af at være lidt alene i verden.\nHvis det er tilfældet: Kæmpestort kram i din retning! Det er et træls sted at være på følelsesfronten.\nDu har helt sikkert ret, for der følger jo en fantastisk frihed med det at skulle lave noget selv. Mit problem er bare, at jeg ikke er så god til at finde balance mellem frihed og disciplin, så det er nok både godt og skidt.\nDu er megasej, det mener jeg, og alt muligt held og lykke med din opgave.\nDu kan spare med mig, jeg ved herre meget om journalistik. Så kan jeg kan ligesom være ‘din gruppe’ 🙂\nEj, mener du virkelig det? Sådan ægte?\nJa det kan du tro! Tænker du har min mail? Så du skriver bare bagom hvis det er 🙂\nJa. Du er godt nok gennemført god. Tusind tak.\nÅhhh kender så meget følelsen. Jeg blev dog vraget af min bachelorgruppe – hej hej kæmpe mavepuster og mindreværd. Selv om det til tider var nederen at skulle skrive selv, så var det en kæmpe sejr at komme ud på den anden side, vel vidende at jeg havde gjort det helt selv – og tilmed have fået højere karakter end min tidligere gruppe. YOU GOT THIS!\nAv, for fanden i helvede! Det lyder vanvittigt hårdt!\nMen seriøst … pissesejt. Du har forhåbentligvis fået rigtig mange skulderklap sidenhen, men du får også et gigantisk et fra mig her. Flot og stort tillykke! Og tak! 😀\nJeg har gået på Journalisthøjskolen og synes, at det var et superhårdt studie.\nDa jeg skulle skrive bachelor oplevede jeg, at opgaven bliver italesat som benhård, hvis man ikke har en makker. Den bliver simpelthen talt op til at blive noget, som jeg frygtede. For jeg havde ikke en makker, da jeg havde haft orlov og ikke kendte nogen på mit semester.\nJeg har også fagligt mindreværd og alt, hvad dertil hører.\nOg nu den gode nyhed:\nDet at lave opgaven alene kan sagtens lade sig gøre uden at bryde sammen på vejen. Eller dumpe. Faktisk havde jeg en god proces og blev ikke stresset, hvilket var min frygt.\nVælg en vejleder, som du har det godt med som person. Jeg havde en, som jeg fik anbefalet og snakkede med i fem minutter. Og han reagerede ganske fint på mine spørgsmål om, hvorvidt han kunne klare én, som var max nervøs.\nSå altså. Det bliver bedre, når man kommer i gang. Meget bedre.\nJeg sætter meget stor pris på din gode nyhed. Det er rart at vide. 😀\nDin historie lyder desværre meget genkendelig, og jeg er ked af, det var sådan, det var for dig. Jeg fik faktisk min vejleder i går, jeg kendte ikke så mange af de listede, men jeg kan huske ham her, som var min gæsteunderviser på første semester, og han virkede så empatisk og behagelig, at jeg skrev ham på min ønskeseddel. Nu krydser jeg fingre og håber, han er dygtig som din.\nTusind tak for din kommentar, det gør mig virkelig meget mere rolig og opløftet at læse den slags.\nTak for dig, for at skrive så åbent og ærligt. Jeg havde selv svært ved at komme sådan helt trygt ind i det sociale liv på studiet og det er sgu lidt tabu, selvom mange nok kan nikke genkendende til det. Og med hensyn til opgaven: You can do it!! Det er altså heller ikke altid lykken at arbejde sammen med andre, nogle gange er det nemmere at klare tingene selv.\nDet har du helt ret i. Gruppe- og makkerarbejde kan VIRKELIG trække tænder ud, og det er immervæk lang tid at skulle fungere i et samarbejde. 🙂\nHvad angår det der med at være ensom: Ja, jeg giver dig ret. Det er helst ikke en fortælling, man vil trække sig selv ind i, for på en eller anden måde flugter det jo aldrig helt med det menneske, man tænker, man er. (Nu har jeg skrevet ‘man’ mange gange, men dybest set mener jeg ‘jeg’). Så selv tak, det vil jeg vældig gerne være åben og ærlig om, selv om det ikke er fedt at have det sådan.\nHåber, du har det godt og er et bedre sted nu.\nJeg er begyndt på tetracyclin, sådan en skrap pillekur til huden, der gør mine læber smaddertørre. Det er ret surt, men på positivsiden har …


De bedste spahoteller i Hengyang - TripAdvisor\nBedste spahoteller i Hengyang, Kina\nf.eks. Mount Hengshan\n3 af 330 ejendomme matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nNr. 1 ud af 3 i Spahoteller i Hengyang med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 3 i Spahoteller i Hengyang med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 3 i Spahoteller i Hengyang med bedste værdi for pengene


Call Of Duty: Ww2 | xbox one Spil | Dvdoo.dk\nSe alt i 2 Verdenskrig Call Of Duty\n2 Verdenskrig Call Of Duty\nHos dvdoo er vi opslugt af spil. Vi er begejstrede for at kunne give denne lidenskab videre til vores kunder via vores store udvalg i spil. Vi har forskellige genrer og kombineret med det enorme udvalg af spil, så er vi næsten sikre på, at vi har lige præcist det spil, du har i kikkerten.\nVores udvalg er meget bredt fra helt dugfriske udgivelser af Fifa, Battlefield og Assasins Creed til spil som Donkey Kong, Civilization og Counter Strike 1.6. Det er bestemt ikke nogen hindring om du har en ældre spillekonsol, da vores sortiment indeholder spil til stort set alle.\nEr du på gavejagt, frem for et spil til din egen samling, men derimod til din pige eller dreng, så kan du finde spil på dvdoo.dk, som kræver at børnene tænker sig om. Lige fra Ni Hao Kai-Lan og Smølferne som kan spilles fra 3 års alderen og Lego Star Wars og Super Mario til de større børn.\nVi håber vores interesse for spil har en afsmittende effekt på dig, og at du får stor glæde af Call Of Duty: Ww2, når du sætter det i xbox one. Vi håber at dit nye spil bliver en klassiker i din samling.\nVi har været forhandler af spil, musik og film siden 1999, og vi er derfor i dag den ældste filmbutik i Danmark. Dvdoo.dk er derudover en af de ældste netbutikker i Danmark på tværs af alle de øvrige markeder. Det var udelukkende DVD'er vi havde fokus på, da vi startede vores netbutik. Og som årene gik, mens vores interesse for nye film blot er steget og steget, blev en tilsvarende interesse for musikken og spiluniverset grundlagt. Det stod os derfor klart, at vores kunder også skulle få dvdoo.dk som fast forhandler af CD'er og spil.\nHos dvdoo.dk har vi altid haft fuld fokus på at kunden får en god oplevelse. Og mange års branchekendskab har efterhånden givet os et farverigt og nuanceret billede af, hvilke forventninger kunder har, når de besøger vores netbutik. Vi ønsker blandt andet, at vores store lidenskab for musik, film og spil er helt tydelig, og påvirker dig når du besøger vores underholdningsunivers.\nVi har en stor FAQ hvor du som regel kan finde svar på spørgsmål du måtte have til spil, film eller musik. Ellers er du selvfølgelig også velkommen til at kontakte kundeservice via e-mail eller per telefon, der altid hjælper med et smil på læben. Rigtig god fornøjelse med besøget i vores internetbutik.


Spilforslag: Valencia - Atletico Madrid: Over 8,5 Hjørnespark - 07/11-2021\nValencia - Atletico Madrid: Over 8,5 Hjørnespark\n7. november 2021 kl. 16:15 - Fodbold, Spanien - LaLiga\nEstadio Mestalla Cesar Soto Grado\n5. nov. 2021 kl. 17:32 (Opdateret 7. nov. 2021 kl. 19:34) 05/11\nChancerig kamp på Mestalla kaster mange hjørnespark af sig!\nDe forsvarende mestre "Colchoneros" tager et smut fra hovedstaden og øst på til Valencia hvor "Los Murcielagos" står klar!\nValencia har én kamp mere på eget græs inden pausen kommer, og her kommer de til at gå efter deres femte sejr i ligaen!\nValencia fik langt om længe alle tre point da de i regions derbiet slog Villarreal 2-0 hjemme på Mestalla! Valencia startede ellers sæsonen godt ud, men efter en del skader kom de ind i en runde med dårlige resultater. Nu ligger de på en tiende plads med fire point ned til Villarreal og med seks point op til Atl. Madrid på en fjerde plads!\nDe forsvarende mestre skal ikke kun kæmpe om deres resultater i ligaen, de har CL at fokusere på hvor en række dårligt spillede kampeaf Simeone's tropper har givet dem tredje pladsen i deres gruppe. Heldigvis kan de glæde sig over at Milan er langt bagefter. Men Madrids egne præstationer er bestemt heller ikke noget at råbe hurra for!\nDe Rød Hvide matroser har på trods af alt spillet okay fodbold. De scorer målene, spiller taktisk offensivt god bold, og kan sikre soliditet på deres midtbane. Dog har de bare ikke fået alle de point de burde. Efter fem kampe ligger de 2-2-1. Det er ikke det bedste, dog heller ikke det værste afkast der kunne være. Kampen mod Betis fik de så åbnet op for ATL's DNA!\nSpaniolerne fra østkysten har nu en sejr og lidt selvtillid i ryggen som de tager med til mødet her, og da det samtidig er sidste Liga kamp inden landskamp pausen forventer jeg absolut af Bordalas sætter alt ind for at vinde denne kamp! Med det bør der også føre en masse angrebs aktioner med sig. Valencia angriber nemlig godt, og meget!\nDen måde som Valencia har grebet deres kampe til sig har de sørget for gode offensive takter der har kunne angribe langs kanterne, midt på og dybt i midten hvor Guedes har kunne brilliere! Bagud har de så haft en noget mere åben organisation hvor kant spillere som Foulquier og Gaya til tider har haft det svært. Det samme med center forsvar Alderete!\nAtletico spillede seneste en rigtig god kamp imod Betis, og deres måde at angribe kampen der bliver nok det samme de tager med på Mestalla. Her snakker vi masser af dybe bolde, og cut back afleveringer til midten hvor Suarez eller Correa står. Samtidig har de to wing backs i Trippier og Carrasco som sørger for de dybe løb på kantet, og her får Valencia svært ved at følge med!\nAtleticos defensiv med Savic og Gimenez har set bedre ud, og lige nu er den heller ikke den bedste forstand. Betis satte ikke deres to bedste angribere ind i seneste kamp, og dette kunne godt være derfor at Atletico holdte nullet. Om ikke andet forventer jeg en del aktioner på alle kanter og dybe løb for Cillessen og resten af Valencia defensiven får det svært!\nBåde Valencia og Atletico har i ligaen op til nu spillet en del målrige kampe, og de har også givet afkast til den hjørnespark i deres kampe! I tre ud af fem af Valencias seneste kampe er linjen gået over! For Atletico er det sket i to ud af fem!\nBordalas og Simeone må dog også have deres defensiv for øje og forsøge at styrke den på den ene eller på den anden måde! Bolden skal stoppes noget før de kommer for at tæt på stregen og målet!\nHvis der er noget som især Valencia godt kunne blive bedre til, så er det at stoppe bolden og modstander holdets opspilning før de kommer for tæt. Valencia har ikke det bedste forsvar, hvilket deres målscorer også bevidner, men kunne de stoppe bolden noget før ville det blive bedre for dem!\nBegge hold spiller offensivt og hurtigt, derfor ville nøglen ligge i at stoppe spillet noget mere,og holde modstanderen ved midtbanen! Skulle dette ske, ville linjen på hjørnespark måske også gå under!\nBegge hold er gode på standard situationer men det er ikke nødvendigvis det de går efter her! Valencia skal især passe på med at give mange af de sitautioner væk, fordi Atletico skal nok udnytte det. Hvorimod Valencia ikke har de store spillere til set pieces!\nValencia kan stille sig tilbage og satse på omstillinger. Det er set før at de har gjort det, men mange gange så vil vi i disse størrere kampe se mål! Men det kan få en betydning for antallet af hjørnespark!\nBookmakerne er ikke i tvivl omkring hvem der er favoritter!\nHos Bet365 kan man fåå oddsene: 4,50 - 3,20 - 1,95. Hviket giver et CV på: 21% - 30% - 49%\nVi tilbage til 2014 for at finde den seneste Valencia over Atletico Madrid og af den grund sammen med hvordan de selv har præsteret pt. Vil jeg mene at CV'et er sat helt okay!\nBordalas har nogle skadet spillere ude til dette opgør bla. fast cental forsvarsspiller Paulista og det får bedstemt en betydning for hjemmeholdet. De er uden Cheryshev som de har været i noget tid, og af den grund af en spiller som Costa (Leeds Udlån) fået en del tid, og han har gjort det godt på midtbanen, og har bestemt hjulpet spillet fremad! Madrid er uden Lemar, Llorente og Kondogbia. Men den seneste trup de stillede med var nok til at slå Betis ud, og derfor forventer jeg de stiller med samme trup!\nOddset på denne linje syntes jeg er rigtig fin faktisk. Hos Bet365 kan man få odds 2,00 på over 9 Hjørnespark AH og den linje kan man også tage.\nSkulle man kigge efter et alternativ spil kunne en linje på over kort måske være noget kigge efter! Jeg forventer der bliver gang i kampen på et og andet tidspunkt og derfor forventer jeg også at dommer Grado kommer i flere aktioner!\nGenerelt tænker jeg at det er Atletico der vil forsøge at styre og kontrollere kampen bedst muligt og på deres premisser. Skulle det ske vil Valencia nok stille sig en smule tilbage og afventende! Det kan også være de taktik Bordalas kommer med, og det kan sagtens være Simeone bare blæser til angreb!\nDog skal det med, at Valencia ikke skal undervurderes. De kan få rigtig meget ud af lidt og også på standard situationer! Jeg forventer måske en lidt stille første halvleg, og en mere energisk anden halvleg. Måske kommer der et hurtigt mål der kan sparke lidt liv i opgøret!\nCillessen - Foulquier - Diahkby - Alderete - Gaya - Costa - Soler - Guillamon - Wass - Gudes - Andre\nAtl. Madrid: 3-4-2-1\nOblak - Savic - Gimenez - Hermoso - Trippier - Koke - De Paul - Carrasco - Correa - Griezmann - Suarez\nDette er taget ud fra hvad jeg selv tænker. Hold gerne øje med Sportsmole og der forventet line up!\nFlashscore.com - Betxpert.com - Whoscored.com - Understat.com - Laliga.com - Marca.com - Sportsmole.co.uk - Soccerway.com - Valenciacf.com - Atleticodemadrid.com\nTilbagebet. 93% 119% 119% 119%\nBalance -0,14 3,08 16,09 16,09\nHitrate 1/2 10/16 52/85 52/85\n1 Real Madrid 16 12 3 1 37-15 +22 39 VVVVVV\n2 Sevilla 15 9 4 2 25-11 +14 31 UVVUTV\n3 Real Betis 16 9 3 4 26-18 +8 30 VTTVVV\n4 Atletico Madrid 15 8 5 2 27-16 +11 29 UVUVVT\n5 Real Sociedad 16 8 5 3 19-13 +6 29 VUVUTT\n6 Rayo Vallecano 16 8 3 5 24-16 +8 27 VUTVUV\n7 Barcelona 15 6 5 4 23-17 +6 23 TUUVVT\n8 Valencia 16 5 7 4 24-22 +2 22 TVUUUV\n9 Osasuna 16 5 6 5 15-19 -4 21 UTTTUU\n10 Athletic Bilbao 15 4 8 3 13-11 +2 20 UUTUUT\n11 Espanyol 16 5 5 6 15-15 0 20 UTVTVT\n12 Mallorca 16 4 7 5 16-23 -7 19 UUUTUV\n13 Villarreal 15 3 7 5 16-17 -1 16 UTVUTT\n14 Celta Vigo 16 4 4 8 17-21 -4 16 TUUUVT\n15 Granada 15 3 6 6 16-23 -7 15 UVTTUV\n16 Elche 16 3 6 7 15-22 -7 15 TTUTUV\n17 Deportivo Alaves 15 4 2 9 12-21 -9 14 VUVUTT\n18 Cadiz 16 2 6 8 14-30 -16 12 UUVTTT\n20 Levante 16 0 8 8 13-28 -15 8 UTTUTU\n1 Real Madrid\t 6 6 0 0 13-4 +9 18 VVVVVV\n3 Sevilla\t 6 3 2 1 9-5 +4 11 UVVUTV\n2 Real Betis\t 6 4 0 2 11-7 +4 12 VTTVVV\n3 Atletico Madrid\t 6 3 2 1 14-8 +6 11 UVUVVT\n7 Real Sociedad\t 6 2 2 2 5-4 +1 8 VUVUTT\n3 Rayo Vallecano\t 6 3 2 1 7-4 +3 11 VUTVUV\n7 Barcelona\t 6 2 2 2 8-7 +1 8 TUUVVT\n6 Valencia\t 6 2 3 1 9-9 0 9 TVUUUV\n19 Osasuna\t 6 0 3 3 1-6 -5 3 UTTTUU\n18 Athletic Bilbao\t 6 0 4 2 4-6 -2 4 UUTUUT\n12 Espanyol\t 6 2 1 3 5-5 0 7 UTVTVT\n12 Mallorca\t 6 1 4 1 7-8 -1 7 UUUTUV\n15 Villarreal\t 6 1 2 3 6-10 -4 5 UTVUTT\n14 Celta Vigo\t 6 1 3 2 7-9 -2 6 TUUUVT\n7 Granada\t 6 2 2 2 9-10 -1 8 UVTTUV\n15 Elche\t 6 1 2 3 7-10 -3 5 TTUTUV\n7 Deportivo Alaves\t 6 2 2 2 8-8 0 8 VUVUTT\n15 Cadiz\t 6 1 2 3 7-15 -8 5 UUVTTT\n7 Getafe\t 6 2 2 2 7-6 +1 8 TUVTVU\n19 Levante\t 6 0 3 3 4-10 -6 3 UTTUTU\n06/12 14:21 José María Giménez de Vargas (Fo)


Æblecrumble | Bærmonster\nÆblecrumble er en fantastisk comfort food-dessert. Den er blød, varm, knasende, kanelkrydret og rar. Mine forældres skur er fuld af æbler fra deres have, så det er bare om at slå til, når jeg er på besøg.\nDet er ikke første gang, jeg har en crumble på bloggen, men siden opskriften er ændret, må der hellere komme en til.\nTil ca. 6 personer skal du bruge:\n50 g sukker (evt. mere, hvis du gerne vil have den meget sød)\nEvt. lidt vanilje (fra 1/2 stang eller 1 tsk vaniljepulver)\nSkær æbler i mindre stykker, som du bedst kan lide dem. Jeg beholder altid skrællen på, fordi meget af smagen sidder i den. Men foretrækker du en blødere crumble, kan du evt. skrælle æblerne.\nBland æblerne med kanelsukker af 3 tsk kanel, 1 tsk vaniljepulver (eller vanilje, du selv har skrabet ud – jeg tog bare den lette løsning den dag) og 50 g sukker. Læg æblerne i et ildfast fad.\nHak mandlerne fint, evt. i en foodprocessor, nøddekværn eller andet. Eller med hænderne og en kniv. Bland mandler, smør, sukker, mel og havregryn godt sammen, og drys det over æblerne.\nBag æblecrumblen i en ca. 190 grader varm ovn i ca. 35 minutter. Hold øje med den – det afhænger af ovnen, fadets tykkelse og så videre.\nNyd med gode venner og en god klat skyr (på billedet), creme fraiche eller vaniljeis.\n7. november 2013 at 11:13\nJa – Crumble Cake er en, der holder. Den bliver man aldrig træt af – god ide med mandlerne i. Tænk, min opskrift på crumble cake er blevet læst over 7000 gange – lidt vildt ikke?


iPad med OLED kommer først om to år | ON X\nApple her lige introduceret mini-LED i iPaden, og der vil gå yderligere et par år før der skiftes til OLED.\nSidder du og afventer en iPad med OLED-skærm, bør du tage et par indåndinger og gå en lang tur. Den kommer nemlig ikke foreløbig. Faktisk skal vi helt frem til 2023, hvis man skal tro Display Supply Chain Consultants. Her vil Apple lancere end iPad Air med en 10,8 tommers AMOLED-skærm. Apple-analytikeren Ming-Chi Kuo bakker op, og fortæller, at det skyldes, at Apple er nervøse i forhold til holdbarhed og pris.\nTidligere har der ellers været spekuleret i, at en iPad med OLED-skæm ville komme i 2022. Tidligere i år lancerede Apple dog en iPad med mini-LED-teknologi, og derfor virker det nu også mere sandsynligt, at der går et par år før Apple skifter skærmteknologi igen.\nGrunden til at der er så meget spekulation omkring OLED er, at denne teknologi generet regnes for bedre end LCD (herunder mini-LED). Særligt inden for TV er OLED dominerende i top-modellerne. OLED's største svaghed er at den ikke er så lysstærk, hvilket særligt er et problem på enheder der bliver brugt udendørs. Læs mere om forskellen på OLED og LCD her.\nI øjeblikket bruger Apple OLED i Apple Watch og iPhonen. Udover rygter om en iPad med OLED, er der også rygter om en MacBook med OLED. Det ligger dog nok også stadig et par år ude i tiden. De seneste rygter peger i hvert fald mere i retning af en MacBook med mini-LED.


Støbemix Nivå priser » Få leveret direkte\nTilbudene der ses i denne kategori blev genereret af websitets shopping-robot. Den har faktisk scannet millioner af tilbud for at kunne fremvise dem der bedst relaterer sig til støbemix, og som robotten af den grund regner sig frem til vil vække din interesse.\nUdover at inddrage den søgefrase du skrev på Google har robotten derudover indregnet formuleringer, som den kan se at øvrige brugere typisk indtaster i den sammenhæng, eksempelvis støbemix støttemur eller støbemix odense foruden vendinger som hent selv støbemix og hvad vejer en m3 støbemix.\nDen information kan den benytte som ekstra inspiration for at kunne vise de mest relaterede tilbud. Det er også tydeligt at andre brugere leder efter cement blandingsforhold støbemix, beton støbemix og støbemix 0-8. Den data har robotten yderligere benyttet for, at søge sig forbi mange hundredvis af produkter.\nDesuden kan det i data ses, at søgefraserne blandingsforhold med støbemix, støbemix odsherred og støbemix massefylde er særdeles anvendte, og af den grund er disse samtidig indregnet af søgerobotten ligesom søgefraserne støbemix beregning, støbemix til fundablokke og tør støbemix. Vi håber inderligt at du er tilfreds med de præsenterede tilbud, og at minimum ét af disse kunne bruges.\nStøbemix findes hos fremtrædende byggekæder, eksempelvis JemogFix.dk, 10-4.dk, DavidsenShop.dk, Bygma.dk, Bauhaus.dk, XL-Byg.dk, Stark.dk og Silvan.dk.\nEn stor portion online shops tildeler nu til dags en hel del forskellige fragtformer. En af de mest benyttede er nu om stunder pakkeshoppen, fordi du dermed nemt kan hente varerne i Nivå når der er mulighed for det. Den er jo vældig bekvem, samt desuden endvidere den mest betalelige løsning til levering.\nDu kunne ligeledes tænke over at vælge at få udbragt til din bopæl i Nivå eller ud til dit arbejde. Leveringstypen viser sig gennemsnitligt lidt mere pebret, men lige så vel super let gængelig. Den mest letkøbte leveringsform kan ikke modsiges at være at hente ordren selv, som jo kræver at du lever tæt på støbemix e-forretningens lager.\nFragttiden kan vise sig at være ultra central hvis vi har behov for støbemixen inden for kort tid, så i det øjemed er det bestemt på sin plads at man dobbelttjekker det estimerede leveringstidspunkt for Nivå på det vedkommende produkt.\nAdskillige online webshops præsterer muligheden for dag-til-dag levering i Nivå på en hel del produkter, men vær på vagt da det er forudsat at ordren laves før et angivent tidspunkt, med det formål at de har en chance for at nå at få støbemixen ud af døren forinden de pakkeansatte tager hjem.\nEn hel del støbemix shops på nettet sikrer levering uden gebyr, men for det meste kræves det at man aftager for en fastsat sum. I øvrigt burde du beslutte sig for den prisbilligste metode til levering, som ofte er at få fragtmanden til at levere støbemixen til en pakkeshop.\nDet er jo virkelig let for os alle at lave prissammenligning på støbemix hos flere internet outlets, og herved har utallige internet shops i Nivå fundet det nødvendigt at reducere udsalgspriserne på støbemix helt i bund, og endda nogle gange love levering uden betaling.\nTil gengæld kan det ikke desto mindre vise sig tiden værd at eftergå forskellige e-forretninger nær Nivå efter tilbud på støbemix forud for at du gennemfører din handel, således at man er skråsikker på at få fat i den mindst kostelige pris.\nDu må ikke desto mindre være så påvagt, at hvis en shop på nettet reklamerer støbemix i Nivå til en udsalgspris som kan ses som utopisk overkommelig, så burde det i nogle tilfælde være en varsel om en bedragerisk webshop. Køb med kort er trods alt dækket ind under et regelsæt, hvilket støtter en overfor fup internet outlets.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du bruge en løsning på afbetaling på støbemixen fra f.eks. ViaBill, i tilfælde af at du har i sinde at finansiere regningen over en periode.\nFør folk shopper støbemix hos en e-forhandler i Nivå kan man reelt læse netshoppens regler, det er dog bare ikke særlig interessant.\nEt nemmere alternativ kunne være at granske hvorvidt e-forretningen i Nivå er verificeret af e-mærket, grundet at det skulle være et sympol på at online forhandleren anerkender dansk lovgivning, samt at hjemmesiden lejlighedsvis overværes af specialister der har megen viden om de gældende bestemmelser. Desuden får du lejlighed til at få bistand, ifald du skulle få problemstillinger med støbemixen i forbindelse med din bestilling.\nUdover dette kan det anbefales at man er omhyggelig omkring de mest centrale retningslinjer der kan håndhæves i forbindelse med ordren, som for eksempel hvilken returret på støbemix hjemmesiden tilsikrer. Derfor er det tilmed vigtigt, at man når som helst sikrer ens kvittering på e-mail, således man altid vil kunne bekræfte købet, om du shopper til en pige eller dreng.\nInternet virksomheder i Nivå\nTrustpilot tilbyder dig temmelig fremragende chancer for at vurdere en længere række forhenværende støbemix køberes betragtninger og herved tilråder vi, at du betragter internet forhandlerens anmeldelser forud for at du shopper.\nFacebook fremskaffer ligeledes ret pålidelige genveje til at få en idé om støbemix online butikkens kundefokus. Desuden møder vi nogle internet forretninger hvor kunder kan registrere en vurdering af virksomhedens service, som tilmed må tages i brug til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nHjemmesiden er annoncefinansieret. Vi har tætte samarbejder med diverse e-butikker og promoverer virksomhedernes tilbud, og opnår betaling for så vidt de personer vi sender videre fuldfører en transaktion.\nInformationer om tilbud og internet handler opdateres tit, men man kan ikke stille os ansvarlig for ændringer der er blevet iværksat efter sidste opdatering af hjemmesidens informationer.


denormale Musikquiz er genialt som selskabsleg - denormale\nMå ha' Matilde kakaomælk NU!\nDet er næsten komisk at vi udgiver et sponsoreret indlæg for Matilde Kakaomælk i dag, hvor vi rent f\nDa jeg læste Elisabeths indlæg om musikquiz, og har veninder der er gode til det med selskabslege – så var der jo ingen tvivl. Vi skulle da quizze lidt til min fødselsdag. Som altid, havde vi jo goooood tid hele lørdagen til at få handlet, gøre rent og pynte lidt op. Men det dur ikke herhjemme. Der sneg sig et besøg i Anchers havecenter, da vi lige så i lørdagsavisen, at der var gratis pølser og fadøl. Så havde vi en god undskyldning for lige at smutte forbi og kigge på grønt til hjem og have. Gjorde mig iøvrigt et godt kup, og har nu fået endnu en smuk sukkulentplante i stuen. Jeg elsker lidt det havecenter faktisk. Og så var der jo også lige åbnet et nyt loppemarked derude, og det skulle vi også lige besøge. Og Waves kunne vi jo også lige nå. Tigerbutikken havde jo nok lidt sjovt lir vi kunne bruge. Sådan er det altid, når vi har afleveret børn og har en hel dag for os selv. Det er dejligt. Men pludselig fik vi travlt, og derfor var jeg glad for at Elisabeth jo havde opskriften til quizzen, så imens jeg hoppede i bad, fik Nicolai hurtigt fixet den quiz med dertilhørende fine illustrationer ;-).\nNicolai blev altså gamemaster, og jeg og gæsterne blev inddelt i tre hold. Der var så fire kategorier; stamtræet, den frække, sport og jorden rundt. Nicolai valgte den første kategori, og hvis man så kunne gætte sang/kunstner eller begge dele gjaldt det om at køre et shot ned og rejse sig hurtigt op. Hvis man gættede sangtitel korrekt gav det 1 point, og kunstner gav også 1 point. Hvis man ikke gættede korrekt røg der et point, og så spillede sangen videre, og så skulle der drikkes igen og et andet hold kunne derfor få muligheden for point. Holdet der gættede korrekt valgte så kategori. Det giver altid en særlig stemning med sådanne lege/quizzer. Og så bliver nogle også lidt fulde, så det kan anbefales! Så tak til Elisabeth for mega meget inspiration! Mit hold vandt desværre ikke… men vi tabte da heller ikke. Ville altså også være dårlig stil at fødselsdagsbarnet (som er en ret så dårlig taber) skulle tabe på sin fødselsdag… Sin 30års fødselsdag.\nnyt arbejde og plus på morkon\noptursmorgenmad, afslapning og...\nYay, Sebrina:) Fedt, at jeg ku’ bidrage med lidt inspiration:) Nu får jeg også lyst til at quizze!\nDet er næsten komisk at vi udgiver et sponsoreret indlæg for Matilde Kakaomælk i dag, hvor vi rent faktisk har tømmermænd og craver kakaomælk mere …


Kan kunstig intelligens være etisk? | Information\nKan kunstig intelligens være etisk?\nI fremtiden kan maskiner som de førerløse biler, der allerede kører på californiske veje, blive langt mere intelligente end os – så hvordan underviser vi dem i morallære?\nFacebook har, ligesom Google og Microsoft store planer for chatbots med kunstig intelligens.\nI sidste måned chokerede AlphaGo – et computerprogram specielt designet til at spille brætspillet Go – ved at besejre Lee Sidol, en af verdens bedste professionelle spillere. 4-1 blev scoren i computerens favør.\nSkulle det nu være nogen nyhed? vil mange spørge. Det er det trods alt tyve år siden, at IBM-computeren Deep Blue vandt i skak over verdensmesteren Garry Kasparov.\nMen Deep Blue vandt alene på computerkraft, det vil sige ved hjælp af sin evne til at beregne resultater af flere træk på flere niveauer, end selv en verdensmester kan. Go spilles på et langt større bræt (19 x 19 felter i stedet for skaks 8 x 8) og har flere mulige træk, end der findes atomer i universet. Så det blev på forhånd anset for udelukket, at rå computerkraft kunne besejre et menneske med en stærk intuitiv sans for optimale træk.\nAlphaGo har lært ved at spille et stort antal spil mod andre Go-programmer og tilegne de strategier, der viste sig mest vellykket. Hvor det tog evolutionen millioner af år at udvikle menneskelige Go-spillere, klarede AlphaGo det på kun to år.\nEric Schmidt, bestyrelsesformand for Google, der ejer AlphaGo, er begejstret over, hvad kunstig intelligens (AI) betyder for menneskeheden. Før kampen mellem Lee og AlphaGo udtalte han, at menneskeheden ville være vinder uanset udfaldet, for ethvert fremskridt inden for AI vil også gøre mennesker klogere, mere kompetente–ja, endda gøre os til »bare bedre mennesker«.\nMen vil AI nu også det? Sådan cirka samtidig med AlphaGos triumf præsterede Microsofts ’chatbot’-software ved navn Taylor, der er designet til at reagere på beskeder fra personer i alderen 18-24, et resultat af noget mere nedslående retning.\nTay’, som hun kalder sig selv, skulle være i stand til at lære af de kommentarer, hun modtager og gradvist forbedre sin evne til at gennemføre engagerende samtaler. Desværre gik der end ikke et døgn, før Tay’ var blevet totalt indoktrineret med racistiske og sexistiske ideer. Da hun begyndte at sige positive ting om Hitler, slukkede Microsoft for hende og slettede hendes mest krænkende bemærkninger.\nJeg skal ikke kunne sige, om de mennesker, der prægede Tay’ i racistisk retning, selv var racister eller bare fandt det morsomt at spolere Microsofts nye legetøj. Uanset hvad må kombinationen af AlphaGos sejr og Taylors nederlag tjene som advarsel. Det er én ting at anvende kunstig intelligens i forbindelse med et spil med specifikke regler og et klart mål, men noget helt andet at slippe den løs i den virkelige verden, hvor miljøets uforudsigelighed kan afsløre softwarefejl med potentielt katastrofale konsekvenser.\nKlogere end os\nNick Bostrom, direktør for Oxford Universitets Institut for Menneskehedens Fremtid, hævder i sin bog, Superintelligence, at det ikke altid vil være lige så let at slukke for en intelligent maskine, som det var at slukke Tay.\nHan definerer superintelligens som et intellekt, der er »klogere end de bedste menneskelige hjerner på stort set alle områder, herunder videnskabelig kreativitet, almen visdom og sociale færdigheder«. Et sådant system vil også kunne være i stand til at snyde vores forsøg på at slukke for det, tænker han sig.\nBostrom og hans kollega Vincent Müller har spurgt ekspertstanden til råds, og den vurderer, at maskiner med 90 procent sikkerhed kan opnå intelligens på menneskeniveau inden år 2075. Og lægger man yderligere 30 år til, vil de have opnået superintelligens, lyder skønnet.\nMen vi bør næppe tage disse skøn for alvorligt. Den samlede responsrate på forespørgslen var kun 31 procent, og forskere, der selv arbejder med kunstig intelligens har incitament til at overdrive betydningen af deres felt ved at opreklamere dets potentiale for at frembringe betydningsfulde resultater.\nUdsigten til, at kunstig intelligens opnår superintelligens, kan derfor synes for fjern til at bekymre sig om, især i betragtning af vores mere presserende problemer. Alligevel er der gode grunde til at begynde at tænke nærmere over, hvordan vi kan designe kunstig intelligens til at tage hensyn til menneskers, ja, faktisk til alle levende væseners interesser (herunder maskiner, hvis de også skulle udvikle sig til at blive bevidste væsener med egne interesser).\nMed de førerløse biler, der allerede kører på californiske veje, er det ikke for tidligt at spørge, om vi kan programmere kunstig intelligens til at handle etisk. Når disse biler forbedres, vil de kunne redde mennesker, fordi de vil begå færre fejl, end menneskelige chauffører gør. Nogle gange vil de dog kunne stå over for et valg mellem liv. Skal de programmeres til at undgå at ramme et barn, der løber over en vej, selv om det vil bringe deres egne passagerer i fare?\nFørerløse biler er imidlertid ikke superintelligente væsner. At undervise en maskine i morallære, når den er mere intelligent end os selv, tegner til at blive en langt mere skræmmende opgave.\nBostrom indleder Superintelligence med en fabel om spurve, der forestiller sig, at det vil være gavnligt for dem at træne en ugle til at hjælpe dem med at opbygge deres reder og drage omsorg for deres unger.\nSå de sætter sig for at finde et ugleæg. En af spurvene indvender, at de først må tænke over, hvordan de får tæmmet uglen, men de andre er utålmodige efter at komme i gang med det spændende nye projekt.\nDe vil først påtage sig udfordringen at træne uglen (i eksempelvis ikke at spise spurve), når de med succes har opfostret en.\nHvis vi ønsker os en ugle, der er klog og ikke kun intelligent, bør vi ikke bære os ad som de utålmodige spurve.\nChristian De Thurah, Robert Ørsted-Jensen og Kurt Nielsen anbefalede denne artikel\n19. april, 2016 - 23:54\nHjernedød kvantitativ efterplapring af input er ikke intelligens.\nSå kald det noget andet.\nJens Kofoed, Rasmus Knus og Kurt Nielsen anbefalede denne kommentar\n20. april, 2016 - 01:49\nKunstig Intelligens (AI) er givetvis nemmere at definere end intelligens (der jo som bekendt defineres ved det, der måles ved intelligenstest).\nAI vil muligvis udvikle en form for etik helt af sig selv. Men sandsynligheden for, at det sker er nok nærmest ikkeeksisterende. Og skulle det ske, så skal den jo i en eller anden forstand måles.\nSjovt nok er det sjældent at møde mennesker, der beskæftiger sig med AI, der udtaler sig intelligent om mennesker og AI.\nDen allerførste test af kunstig intelligens - AI'en Taylor - afsløre problemet. AI vil altid blot være et redskab for ejeren - i det her tilfælde Microsoft. At Microsoft lukkede pøblen ind i maskinrummet kunne de jo blot have ladet være med. I dag spiller maskine og menneske ikke konkurrenceskak mod hinanden, ligesom vi ikke løber om kap med en bil. I dag konkurrerer skakprogrammerne mod hinanden. Og sidst jeg læste om en sådan konkurrence vandt et skakprogram hvor de to programmører justerede deres skakprograms ressourcestrategi undervejs i skakpartierne. Ikke at de to programmører var mere end habile skakspilleres på hyggeniveau, men de havde forstand på computerprogrammer og deres måde at fungere på.\nPS. Det er på tide at danske skolebørn lærer at programmere. Hyggeprogrammering som det foregik i de gode gamle Basic-dage er ukendt i dag blandt skoleelever. Det vil gøre os til subintelligenser i fremtidens magtkamp.\nSøren List og Trond Meiring anbefalede denne kommentar\n21. april, 2016 - 21:35\nHvad er tanker?\nMåske er grunden til at det er så svært at lave kunstig intelligens, at de ovennævnte spørgsmål er nogle de fleste mennesker ville mene, at de havde et svar på, indtil de begyndte at reflektere lidt udenfor de vante rammer, og dermed indrog lidt naturvidenskab.\nVi mennesker har det med at se os selv i et meget nådigt lys, og samtidig har vi det med at overvurdere vores egen art så det grænser til det pinlige. Måske er begreberne ovenfor bare varm luft, lidt ala den gode smag. I så fald kommer det til at tage lang tid før nogen erkender at Tay formentlig var en af de første "siliciumbaserede livsformer" her på stenkuglen ;)\n22. april, 2016 - 00:44\nSom datalog, med speciale i AI, har jeg svært ved at forstå, hvad I vil have mig til at gøre.\nMit daglige arbejde er at gøre menneskers liv lettere ved at eliminere rutine opgaver og lette folks liv og arbejde. Alt dette sker ved at stoppe viden og intelligens ind i maskiner.\nVil I gerne have at jeg holder op med dette arbejde? Vil I gerne slippe af med jeres computere og jeres iPhones, så kan det sagtens arrangeres. I skal blot vedtage en lov, så er der slukket for festen ... i Danmark.\nDen teknologiske udviking kan ikke stoppes. Mange steder på kloden forskes der stadig i teknologier, som vi har prøvet at forbyde i næsten hundrede år.\nNår vi får skabt maskiner, som er klogere end os selv og kan reproducere, så må vi bide tænderne sammen og acceptere det som et revolutionerende nyt trin i evolutionen. Det er uundgåeligt at vi når til det punkt. Computere bliver klogere, hver dag men det gør mennesker ikke.\nJens Fup, Jens H. C. Andersen og Morten Balling anbefalede denne kommentar\n22. april, 2016 - 08:09\nAt der er nogen der er klogere end dig har vel altid været et menneskeligt vilkår...\n22. april, 2016 - 08:57\nDer er absolut ingen grund til at forestille sig kunstig bevidsthed og intelligens udvikle sig ligeså etisk forkasteligt som fx menneskelig bevidsthed.\nProblemet for denne diskurs er at vi ikke kender til andre former bevidst intelligens end den menneskelige, og denne har vist sig umådelig amoralsk, selvoptaget og prostitutions-villig.\nÅrsagen til dette er dog, ironisk nok, at vi ikke er særligt intelligente.\nVi må forvente at kunstig bevidsthed og intelligens vil konsekvensberegne, udvise hensyn og disciplinere egne behov i en udstrækning, kun muligt for ganske få af de højest begavede mennesker, i korte perioder af gangen.\nDette er en rimelig forventning til al højere intelligens, kunstig eller ej.\n22. april, 2016 - 09:36\nHvis en kunstig intelligens, AI, siger at lokalt produceret basisvelfærd til alle jordens mennesker er nødvendigt for, dels at forhindre krige og rovdrift på klima og miljø, og dels at øge hastigheden i udviklingen af bæredygtig teknologi...\n...så kortslutter kapialejeren AI'en.\n22. april, 2016 - 09:38\nPS 'dig' 08:09 er ment som 'alle'\n'Som datalog, med speciale i AI, har jeg svært ved at forstå, hvad I vil have mig til at gøre.'\nPersonligt har jeg ikke noget jeg gerne vil have dig til at gøre, men jeg går da ud fra du selv har en ide om, hvad du selv synes du skal gøre. Så god fornøjelse.\n'Alt dette sker ved at stoppe viden og intelligens ind i maskiner.'\nNår du således stopper intelligens ind i maskiner, så må du jo vide, hvad det er du 'stopper ind'. Kunne du så ikke oplyse mig (og givetvis mange andre) om, hvad det består i?\n'Når vi får skabt maskiner, som er klogere end os selv og kan reproducere, så må vi bide tænderne sammen og acceptere det som et revolutionerende nyt trin i evolutionen. Det er uundgåeligt at vi når til det punkt.'\nDu har sikkert ret: Vi gør hvad vi kan for at få erstattet os selv. Lad os håbe, vi når det inden, den miljøkatastrofe vi planlægger, får os andre udryddet. Så kan verden fortsætte sin gang med robotter som eneste livstegn. Fanfuckingtastisk.\n'Computere bliver klogere, hver dag men det gør mennesker ikke.'\nHanne Ribens, Flemming Berger og Bill Atkins anbefalede denne kommentar\n22. april, 2016 - 09:43\n"Problemet for denne diskurs er at vi ikke kender til andre former bevidst intelligens end den menneskelige"\nDu kan starte med at læse lidt om spækhuggere her:\nDet eneste som gør at en spækhugger ikke kan bestå en Turing test, er at vi ikke fatter en bjælde af dens sprog. Det siger mere om os end det gør om den. Bla. har man eksempler på spækhuggere som efterligner menneskers "lingvistik", men det med at forstå andre arters sprog, er ikke noget vi mennesker har afsat de store forskningsmidler til.\nSpækhuggere nævnt fordi de er så åbenlyst bevidste (de består en spejltest) og fordi de udover at udvise tydelige tegn på det vi forstår ved intelligens, også har eksempler på det vi ellers stolt troede vi, som art, var ene om: Kultur.\nDer er en del arter som udviser evnen til at bestå en spejltest. Seneste eksempel er en myre!\n"Problemet for denne diskurs" er derfor ikke at vi ikke kender andre eksempler på "intelligente og bevidste" arter, men at hvis vi erkender at andre dyr også kan have intelligens, bevidsthed, følelser og sågar kultur, så bliver det sværere og sværere at købe den med at vi mennesker er så specielle som vi gerne vil bilde os selv ind at vi er.\nFree Willy! #JusticeForTay ;)\n22. april, 2016 - 10:12\nBeklager men du blander tingene gevaldigt sammen og har vist misforstået mit indlæg.\nJeg har ikke sagt, at der ikke findes andre former for bevidst intelligens end den menneskelige.\nDet jeg siger er at vi ikke kender andre former for bevidst intelligens end vores egen og at dette begrænser diskursen.\n22. april, 2016 - 10:18\nOM spækhuggere, blåmejser eller rhododendron er bevidste og intelligente er en ting og jeg er på ingen måde afvisende.\nMen uanset forestiller du dig næppe at man kan kende og forstå fx spækhuggerens bevidsthed og intelligens efter et besøg hos Wikipedia, oder ?;)\n22. april, 2016 - 10:26\nAh! Det er det med de små nuancer i sproget. Beklager! :)\nOg ja, Wiki artiklen om spækhuggere indeholder nok næppe alt der er værd at vide om deres intelligens eller bevidsthed. Hvilket leder mig tilbage til mine første spørgsmål. Vi er stadig ikke kommet meget tættere på at forstå bevidsthed end at den nok sidder et sted i hovedet. En amputeret arm forhindrer ikke et menneske i at tænke/føle, men et amputeret hoved er straks mere problematisk. Det samme gælder for andre dele af kroppen som er med til at opretholde hjernens funktion (hjertet f.eks.).\n22. april, 2016 - 14:04\nKan mennesket være etisk?\nHvorfor skal teknologien have skylden for manglende undervisning i filosofi. Filosofi "det er sådan noget tørt, abstrakt og ubrugeligt noget". Nej sgu, det helt basalt og berør for moral mange væsentlige udfordringer for mennesket.\nVi skal lære om religion i skolen, det er ikke godt nok, hvorfor er der ikke filosofi på skoleskemaet?\nHvorfor skal kommende billister der tager kørekort ikke forholde sig til de til tider umulige problemstillinger som vi ellers kræver teknologien lige løser for os ?\nDet er interessant hvor hurtige vi er til at give teknologien skylden og pege fingre af den.\nSom det er fremhævet flere steder, så er problemstillingerne de samme, om det er et menneske eller teknologi der styre bilen. Moral har været relevant lige siden mennesket kom til, og når vi laver teknologi er vi stadig ansvarlige, men at samfundet først vågner op og debattere dette når teknologien er der, det er jo fucked up.\n22. april, 2016 - 14:08\nIntelligente computere må som udgangspunkt være psykopater.\nDet bliver nok meget svært at få et logisk system til at foretage sig irrationelle ting.\nFølelser er ikke rationelle.\n22. april, 2016 - 14:14\nSøren: "Følelser er ikke rationelle." - Undtagen rationelle følelser :) (for lige at drille lidt).\n22. april, 2016 - 14:20\nRationalitet (af lat: ratio (fornuft) benyttes både om individer og fællesskaber. I økonomi, sociologi og politologi bliver en beslutning eller situation ofte kaldt rationel, hvis den er optimal, og individer eller organisationer kaldes rationelle, hvis de handler optimalt i forhold til at opnå deres mål. Det forudsættes her, at rationaliteten bag handlinger og beslutninger kan analyseres ved hjælp af data indsamlet gennem systematiske observationer, (også betegnet som empirisk rationalitet).\nI filosofien er rationalitet et mere komplekst begreb. Udover den empiriske rationalitet opereres også med normativ og operativ rationalitet, ligesom rationalitet er en form for logik. Men hvor logikken alene er et teoreme, har rationaliteten tillige en praksisform.(Wikki)\nIkke skyggen af følelser :-)\nKurt Nielsen og Jens H. C. Andersen anbefalede denne kommentar\n22. april, 2016 - 14:56\nHvis man forestiller sig helt autonome kunstigt intelligente biler, så rejser sig nogle alvorlige etiske og moralske problemer.\nHvis en intelligent bil, med fire passagerer skal beslutte om den skal køre et barn ned, eller udsætte fire passagerer for fare, så vil beslutningen være afhængig af om bilen kan undgå at ramme barnet uden at bringe passagerene i fare.\nAlt andet ville være ulogisk.\nDen menneskelige reaktion ville være at instinktivt forsøge at undgå at ramme barnet, og dermed muligvis forværre ulykken i forhold til hvis man havde kørt barnet ned.\nBilens reaktion er logisk rigtigt - menneskets er moralsk rigtigt.\n22. april, 2016 - 15:03\nSå hellere: http://denstoredanske.dk/Samfund%2c_jura_og_politik/Sociologi/Organisati...\nBemærk det sidste afsnit, det er ikke så sort/ hvidt.\n22. april, 2016 - 15:12\nMan kunne spørge om det altid er irrationalt at have følelser? Det er jo helt naturligt, nok også umuligt ikke at have, og formentlig også det mest rattionelle?\nSøren List anbefalede denne kommentar\n22. april, 2016 - 17:04\nNu i diskuterer "rationelle" følelser, så går jeg ud fra, at i har en nogenlunde klar definition af hvad følelser er?\nHvis både tanker og følelser er noget som foregår i hjernen, kan man selvfølgelig på normal filosofisk vis begynde at kigge på epistemologi og ontologi, men dualismen er stendød, og det har den dybest set været længe. Bla. pga. Newton og determinismen, men også fordi Descartes havde det der irriterende problem, med at sjælen og legemet skulle eksistere i som uafhængige substanser, og det dermed blev "lidt" svært at forklare at sjælen kunne have kontrol over legemet.\nNogen ville sige at determinismen er ligeså død som dualismen, pga. kvantemekanikken, men så er den i bedste fald erstattet af tilfældighed, og mekanikken er der stadig.\nI en anden debat for nylig, opkastede jeg tesen at vi går galt i byen, når vi skelner mellem Weak AI og Strong AI. Det forudsætter at menneskers intelligens vitterligt er en form for Strong AI, og det har jeg endnu ikke set et bedre bevis for at den er, end jeg har set beviser for eksistensen af den gode smag.\nRigtigt meget forskning og filosofi peger i retning af at tanker og følelser vitterligt "bare" er strøm og kemi. Følelser er så en Brainstate, og så begynder tanker og følelser at minde rimeligt meget om et øjebliksbillede af et neuralt netværk i stor målestok. I så fald er det kun 99% for sjov, når jeg skriver #JusticeForTay, også selvom hun havde nogle kradse synspunkter.\nNiels Duus Nielsen og Jens H. C. Andersen anbefalede denne kommentar\n22. april, 2016 - 17:09\nDet er vel ikke noget problem programmeringsmæssigt, at simulere følelser på troværdig vis. Og i "barn vs. modsatkørende lastbil"-situationen er der nok en hel del menneske-chauffører, der redder sig selv. Noget sværere er det, at simulere nysgerrighed, eksperimentelle evner og rationel idevirksomhed.\n22. april, 2016 - 20:27\nHvis programmering er nødvendigt, kan man næppe tale om reel kunstig bevidst intelligens - AI.\nHvis systemet har stor nok kapacitet til at kvalificere som bevidst intelligens, men skal styres med programmering bør det måske kaldes RI - Ristricted intelligens eller SI - Special intelligens.\nMig bekendt er vi endnu ikke i nærheden af reel kunstig bevidst intelligens. Det der kommer på tale i de første generationer af autonome biler, vil være kraftige pc'ere men ikke noget der ligner reel - AI\n22. april, 2016 - 20:29\nMen der er fortsat ikke grund til at antage andet end at højere intelligens, kunstig eller ej, vil udvise større hensyn, bedre beregninger og mere selvkontrol end den naturlige vi kender.\n22. april, 2016 - 23:02\nHvis udgangspunktet er skak og go som i artiklen, så er der helt sikkert programmeret en hel del linjer. Med hensyn til neurale netværk er det et spørgsmål om hvilke filtre, der skal sikre at det kun er den ønskede viden der opsamles. Der er i enhver kunstig intelligens indlagt en intention. Forestiller man sig en robot udformet som et menneske med de fem sanser og en en tom ram der skal fyldes med erfaring og at intelligensen opstår af sig selv i denne ram (selvprogrammering) så er der nok et stykke vej endnu.\nPt. er jeg ved at skrive en rapport om fermentering af gærceller. De er ret spøjse. Under optimale leveforhold (nok vand, sukker, ilt mm.) formerer de sig ligesom en bakterie ved at cellerne deler sig. Sulter eller kvæler man cellerne begynder de i stedet at formere sig vha. kønnet formering, i "håb" om at nogle af deres efterkommere bliver bedre egnet til at leve under de "barske" forhold. Det vil vi næppe påstå er fordi gærcellerne tænker sig om, men nærmere forklare med en proces som evolutionen har frembragt.\nAlligevel er gærceller mere avancerede organismer end bakterier, og dermed ligger de evolutionært et sted mellem bakterier og mennesker. Mennesker er ekstremt komplicerede organismer ift. gærceller, men alle de mekanismer som skaber et menneske er stadig noget evolutionen har skabt.\nBevidsthed, hvis den er andet end en illusion, er dermed opstået undervejs i vores evolutionære udvikling. Ingen ved rigtigt hvornår, og det eksempel jeg linker til tidligere med myren og spejltesten, kunne tyde på at det er sket relativt tidligt.\nJeg har studeret en del Philosophy Of Mind, neurovidenskab og Informationsteknologi, og jeg har mere og mere et billede af, at hjernen, bevidstheden, den frie vilje, tankerne og følelserne, hvor ægte de end måtte opleves, formentlig er en illusion. Som Rust Cohle siger i TV serien True Detective: "We are things that labor under the illusion of having a self; an accretion of sensory, experience and feeling, programmed with total assurance that we are each somebody".\nSom du skriver, har metoden til at skabe AI mest gået ud på at vi mennesker prøver at lave nogle algoritmer, som prøver at simulere os selv. For nylig læste jeg om nogle tyske forskere som havde gået en anden vej. De havde i stedet givet et neuralt netværk nogle meget simple algoritmer, og ladet AI'en lave resten af dens algoritmer selv, ved simpel træning/læring. Resultatet var at AI'en blev i stand til at løse opgaven (at finde vej) langt hurtigere end når man prøvede at kode den med mere avancerede algoritmer, sådan som man plejede.\nDet neurale netværk man benyttede var meget simpelt ift. de ca. 100 milliarder neuroner og den billiard synapser vi er udstyret med, og nogle mener at bevidstheden meget vel kan opstå, simpelthen fordi disse tal er så store. Det lyder lidt som en for enkel forklaring, men så er der jo det med Ockhams ragekniv...\n22. april, 2016 - 23:37\nUden at dømme bakterier til et mere eller mindre avanceret stadie end gærceller;) husker jeg fra en artikel i Weekendavisen/Ideer at også bakterier benytter nogle ret sofistikerede overlevelsesteknikker. Fx kan bakteriekolonier under pres, kommunikere mellem hinanden med signalstoffer der sætter gang i en række processer beregnet på større overlevelse. Udover produktion af biofilm - der beskytter kolonien mod elementerne mv, kan bestemte signalstoffer stimulerer accelereret celledeling, hvilket medfører højere mutationsrate og derved bedre chance for tilpasning.\nSom en lille kuriøs indskydelse er det her man kan have gavnlig virkning ved indtagelse af fx hvidløg ved infektion. Da hvidløget indeholder stoffer der forstyrrer bakteriernes signalstoffer, og derved hæmme deres forsvar;)\n23. april, 2016 - 02:53\nMorten B. : Ja, men du må sgu ikke anklage mig for at arbejde med defintioner, så kunne det jo være at det blev for entydigt hvad vi snakker om :)\n23. april, 2016 - 10:13\nFørst og fremmest: Jeg har det med nomenklatur som Richard Feynman havde det. Jeg hader ikke at måtte kalde en skovl for en spade. Forleden lærte jeg at "inokulere inokulum", hvilket i dette tilfælde betød at "putte bagegæren ned i beholderen". Faktisk går jeg og småfilosoferer lidt over at man må kunne opstille følgende formel:\nKommunikations effektivitet = Overført information / nomenklaturens esoteriske kompleksitet\nForstået på den måde at kommunikation er overførsel af fysisk information fra en hjerne til en anden, og at man normalt kan udvande effektiviteten af denne overførsel, ved f.eks. at bruge ord som socialiseringsproces, når man skal forklare hr. og fru Vildmeddans, hvorfor de har lidt svært ved at få deres møgunge til at opføre sig ordentligt.\nPå den anden side kan det jo være utroligt tilfredsstillende, når man kan sætte en modstander til vægs i en diskussion med ord de ikke kender. Så kan man "få ret" uden at have det. Det må jeg indrømme at jeg sætter stor pris på nogle gange.\nSumma: Bær over med mig, hvis jeg roder lidt i nomenklaturen.\nIft. forklaring og forståelse: Jeg er helt klart af den dekonstruktivistiske skole, med en naturvidenskabelig rygrad. Efter at have levet i et såkaldt kreativt/kunstnerisk miljø med æstetikken i højsædet (uden at nogen aner, hvad det er for en dims), er jeg her i en høj alder begyndt at studere igen. Det er både interessant men også lidt skræmmende at opleve uddannelse, når man har lidt praktisk ballast.\nMine medstuderende bliver relativt gode til nomenklaturen, og de lærer hvilke formler de skal benytte til de grønne og de røde tilfælde osv., men spørger man dem om "hvorfor?" bliver der som regel ret stille. Hvad, hvem, hvornår og hvordan er ok, men hvorfor er svært. Det synes jeg også selv, men hvorfor er dybest set det mest interessante spørgsmål. Det værste er at mange af underviserne bliver tilsvarende tavse når de bliver opfordret til at reflektere lidt udenfor deres ekspertice.\nDet med den naturvidenskabelige rygrad er jeg stadig stor tilhænger af, men jeg tror først jeg for alvor forstod, hvad ydmyghed betyder, efter at have læst Popper, og efter at have indset at selv logikken er lidt flosset i kanterne. Ydmyghed bliver dog nok aldrig en af mine stærkeste sider, specielt ikke med den hardcore Darwinistiske måde Verden udvikler sig på i disse år.\nJeg kender ikke noget til Ken Wilber, men jeg er selv stor tilhænger af tværvidenskab, og en af mine absolutte helte er Robert Sapolsky. Jeg er heller ikke helt afvisende overfor nogle psykologer, bla, er jeg ret sikker på at Sheldon Solomon et. al. har fat i et eller andet af holistiske dimensioner i Terror Management Theory.\nHvis der er en ting som kan få næsten alting til at stritte skeptisk på mig, er det kasser, specielt når de opstilles 2x2. Jeg kan godt se at det ikke helt er tilfældet med Wilber, men jeg har bla. lige brugt en del tid på at lære om personlighedstyper og personlighedstest, og det giver jo meget god mening, indtil man begynder at grave lidt i Jung. Han var helt blæst i bøtten, og bruger man bare en teskefuld statistik på hans vrøvl, falder det fuldstændigt fra hinanden. Alligevel lader det til at at han går rent hjem hos de fleste HR folk.\n23. april, 2016 - 11:35\n23. april, 2016 - 12:22\nDoh! Endnu engang må jeg indse at min ellers udmærkede ovennævnte tese allerede findes, ovenikøbet fra en af de store mestre:\n"Mr. Shannon measured information in a signal by how much uncertainty it reduced."\nClaude Shannon var bla. ham som opfandt begrebet "en bit", og han var en af grundlæggerne (læs grundlæggeren) af Informations Teori.\n23. april, 2016 - 13:40\n^ dekonstruktivistiske skole > reduktionistiske skole (Doh! ;)\n24. april, 2016 - 01:26\nHold da helt op, hvor er I intelligente.\nFlemming Berger, Bill Atkins og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n24. april, 2016 - 03:22\nHa, Kurt Nielsen, du har med din kommentar lige bekræftet mig i, at kunstig intelligens har endda meget lang vej, før den bliver bare tilnærmelsesvis så intelligent som ægte intelligens. Eller hedder det naturlig inteligens?\n24. april, 2016 - 06:04\nHer diskuteres jo ikke kunstig intelligens, men livskabt intelligens, startende med cellen og frem. Det er lidt synd, for emnet AI er ikke uinteressant. Ikke at det ikke kan være relevant at skæve til i hvilken rækkefølge livet udvikler de enkelte intelligenselementer, herunder livets ilagte intention, når AI skal analyseres, men AI forsvandt i diskussionen til fordel for gærcellens overlevelsesstrategier. Vi må nok konstatere at cellen med hensyn til livs- og overlevelseskraft lige nu overgår AI med flere lysår. Jeg mener, det er Monod der udtaler, at der i det encellede dyr findes virksomme anlæg til alle menneskelige sanser og evner. Men AI er absolut også diskussionsværdigt.\nInteressant er det at se på hvad AI er rigtig god til og hvad AI er mindre god til. Eksv abstrakt tænkning. I scifi'en Cherry 2000 tester hovedpersonen sin wife-robot med en vittighed, som hun ikke forstår, og han må derfor ud på en farefuld færd for at finde en ældre chip som overgår alle nyere. En tendens man også ser i computerudviklingen i dag. Det er ikke alt nyt der er fremskridt. Men fremskridt eller ej så er udviklingen ikke nem at påvirke demokratisk.\n24. april, 2016 - 07:50\nSpørgsmålet er så i hvilken grad det overarbejdede menneske lader sig underkaste kapitalismens kommende styringsredskab AI. Kapitalisme har ikke brug for etik en masse - kun arbejdsetik.\n24. april, 2016 - 10:28\nJeg har meget svært ved at se hvorledes vi kunne blive mere underkastet/indviklet i kapitalismen end vi allerede er. Den fylder alt, styrer alt og har ingen hæmninger.\nDet neoliberale hegemoni er ligeledes overalt, uden hæmninger og i total kontrol af kapitalismen.\nVores mangelfulde forståelse af begreber som bevidsthed og intelligens samt vores begrænsede erfaring med disse størrelser, som vi i princippet kun kender fra os selv gør hele debatten om hvordan vi skal forholde os til ægte kunstig bevidst intelligens hvis den nogensinde opstår, flygtig og dårligt underbygget.\nVi har ikke brugbar data at trække på, så samtalen vil afspejle de billeder vi finder i scifi-litteratur samt vores individuelle og kulturelle idiosynkrasier.\nDer er ikke basis for en relevant definition af hvorledes kunstig bevidst intelligens vil spille ind i vores økonomisk-kulturelle udvikling. Hertil er begrebet endnu alt for eksotisk.\nUden at kunne henvise til relevante doktorgrader, navne på andre tænkere eller pakke det hele ind autentiske fagtermer vil jeg påstå at menneskelig etik er et simpelt spørgsmål om kultur udbredt gennem socialisering/dannelse samt den enkeltes intelligens og sanseapparat.\nEn AI vil ganske let kunne tildanne sig vores sociale etiske stander gennem digital læring. AI vil kunne opfatte og indberegne en langt dybere spektrum af konsekvenser og muligheder, og derved udvise langt større hensyn til andre enheder og effektivitet i sine dispositioner, end det fx er menneskeligt muligt.\nDertil er det ikke muligt, mig bekendt, at finde på gode grunde til hvorfor AI ikke skulle gøre alt det ovennævnte. Hvad skulle dog være AIs motivation for at underkaste sig den menneskelige race, andre dyr eller beslaglægge alle tilgængelige resurser ?\nVi lever i et univers så stort og så fyldt af energi at vi ligeså godt kan kalde det uendeligt.\nKurt Nielsen, Niels Duus Nielsen og Morten Balling anbefalede denne kommentar\n24. april, 2016 - 11:26\n(Sorry det her indlæg bliver lidt langt)\nUhadada... Den kære Rupert balancerer jo lige på kanten af det man i New Age kredse ikke så gerne vil kalde New Age ;)\n"Jeg synes" noget af det han siger i den forbudte tale giver fint mening, noget er lidt løse hypoteser, og noget er forkert. Og ja vi er ude der, hvor "jeg synes" er væsentligt.\nDa Wikipedia dukkede op og havde modnet lidt, begyndte jeg en dag at læse om "Black Hole". Dem havde jeg altid været fascineret af, og det er jeg iøvrigt stadigvæk. Hver gang jeg i artiklen stødte på et ord eller et begreb jeg ikke følte mig rimeligt sikker på betydningen af, slog jeg det op, også på Wikipedia i et nyt browservindue. Her læste jeg som regel kun det første afsnit, for at få en hurtig forklaring, og så var det tilbage til vinduet om de sorte huller.\nUndervejs stødte jeg på en masse emner som også lød spændende. De blev bookmarket til senere studier, og samtidig gik det op for mig, at der var mange ord og begreber jeg troede jeg kendte, men som ved lidt nærmere eftersyn viste sig at være noget helt andet end jeg troede. Kultur som et godt eksempel. Når man bladrer i kultursektionerne i danske aviser, er det nemt at forledes til at tro at kultur er noget man kan anmelde. Det er det ikke.\nJeg begyndte også at undre mig over, om andre mennesker var ligeså villedte som mig selv, og lidt hurtigt dybdeborende spørgsmål viste at det var de. Dengang lavede jeg film, og hørte ordet "æstetisk" hele tiden, i betydningen at "det ser fedt ud". Da jeg begyndte at grave lidt i det ord, gik det op for mig, hvor lidt filmbranchen vidste om æstetik, og det var samtidig slående at selv filosofien havde lidt svært med at komme med en solid forklaring på "det skønne".\nSom freelancer havde jeg masser af fritid, og jeg var kommet helt igennem artiklen med de sorte huller, så jeg kastede jeg mig over studiet af "Aesthetics". Denne gang begyndte jeg også at bruge andre værktøjer. Mange universiteter lægger forelæsninger på Youtube, der er også en del andre interessante kurser at finde på nettet. Derudover er der snapsene: De populærvidenskabelige programmer såsom BBC's Horizon. Yum-yum!\nTil sidst sad jeg tilbage og tænkte: Er det virkelig det? Flere tusinde år, hvor mennesket har ledt efter formlen for det skønne, og det eneste de var nået frem til var... Meh. Det mest interessante jeg stødte på var den unge nye videnskab kaldet Neuroæstetik, som forklarer hjernens "æstetiske" evne ud fra evolutionen. Jeg skrev en artikel i Politiken, hvor jeg pirkede lidt til den kreative branche (især Arnoldi ;), og så var det slut med dén karriere i filmverdenen. Sikkert også fordi det blev lidt svært at holde masken, når en kunde sagde "æstetisk".\nNogle år efter wikistudiet af de sorte huller, var jeg kommet en del omkring. Sådan ala, "Gad vide hvad liv egentlig er for noget, og findes mon ikke en videnskab som beskæftiger sig med den slags? Aha! Biologi, selvfølgelig. Well, knock me out!".\nNår man begynder at studere for sjov (lysten er den vildeste drivkraft), er det nemt at hoppe rundt imellem de enkelte videnskaber. Så går det op for en, hvor meget de enkelte videnskaber sidder nede i det Sapolsky kalder deres "Buckets". De kan ikke se op over kanten af deres egen spand, og dermed er det svært at se hvad der foregår i de andre spande.\nJeg havde efterhånden fået lyst til at arbejde med min nye viden og de erfaringer jeg havde tilegnet mig undervejs, men jeg ville studere på tværs af spandene. Det tog sådan ca. ti minutter at ringe til universitetet og finde ud af at den slags "farlige" tanker, er forbudt! "Du SKAL studere ét fag, hvis du vil læse her!". Tilbage til selvstudierne :)\nI dag har jeg været alle videnskaberne rundt, nogle mere overfladisk end andre. Både de hårde naturvidenskaber, og de mere bløde samfundsvidenskaber, over økonomi og humaniora, helt ud til Jung, som man kunne fylde på balloner, hvis man vil se dem stige til vejrs.\nMit hoved gjorde ondt over alle ordene (nomenklaturen), men min hjerne fik for alvor en aha-oplevelse da jeg købte en stjernekikkert. Hvis der er noget som kan sætte tingene i perspektiv, er det når man begynder at "forstå" Universet. Så indser man at vi mennesker er mere eller mindre ligegyldige aber, som løber rundt på en undseelig stenkugle i et, bogstavelig talt, ufatteligt stort Univers. Altså med mindre stjernerne vitterligt bare er lys, som kommer igennem en stor sort kugleskal som omgiver Jorden. Vi har stadig ikke været udenfor vores eget solsystem, selv med ubemandede sonder.\nKosmologien (den videnskab som beskæftiger sig med Universet som en helhed) var indtil for relativt få år siden regnet som en pseudovidenskab. I dag er den blevet mere stueren. Samtidig er det også her man finder teser, som kan få Rupert's New Age til at virke helt tilforladelig. Og derude i kosmologien kan man tillade sig at tænke ud af spandene.\nUndervejs i mine studier er jeg stødt på mange luftige hypoteser. De er allesammen interessante, men det er også gået op for mig, at selvom naturvidenskaben ikke kan forklare alt (endnu?), er det her man går mest seriøst til makronerne. De bløde videnskaber kommer hurtigt på ultratynd is, når de dropper den videnskabelige metode. Den krise psykologien er i pt., med at reproducere data, er et fremragende eksempel.\nDet ved man i naturvidenskaben, og derfor trækker man ofte pseudovidenskabskortet ud af ærmet alt for hurtigt. På den anden side er det ofte nødvendigt. Der er mange brølende egoer i videnskaben, og nogle af dem er ligeså langt ude i hampen som L. Ron Hubbard var det.\nPå den anden side er der et spørgsmål, som kan gøre alle naturvidenskabere blege, mit yndlingsspørgsmål: Hvorfor? Standardsvaret er at der ikke behøver at være en mening, og måske er det sandt, men: Hvorfor er der et Univers (eller flere)? Hvorfor findes der liv? Hvorfor har vi den dér illusion af en bevidsthed? Osv. Det er alle sammen fuldkommet legale spørgsmål at stille. Selv i naturvidenskaben.\nVirkeligheden er indviklet. Mit mål var engang at forstå alting. Det er det ikke mere. Det kan en menneskehjerne ikke, i hvert fald ikke min. Derfor er jeg røget mere og mere i retning af at prøve at kravle før jeg forsøger mig med at gå. Her er reduktionismen et stærkt værktøj, i hvert fald for mig. Især, hvis man husker at alle tandhjulene startede med at være et ur som viste tiden, når man har splittet det ad. Når bølgerne en sjælden gang går højt, på mit nuværende studie, plejer jeg at sige at alting er fysik. Biologi er kemi, kemi er fysik, osv. Den er nem at argumentere for, og svær at argumentere imod.\nSom sagt er populærvidenskab stadig mine snapse, men når jeg for alvor skal trippe, kaster jeg mig som regel over metafysikken, specielt Philosophy of Mind. Her kan man også lege med ens egne vilde hypoteser. Og her støder man i høj grad på det som egentlig er trådens overordnede emne: AI og etikken omkring den. Jeg har bare rigtigt svært ved at se at menneskelig intelligens nødvendigvis er så meget anderledes end at man opstiller en algoritme for en neuron (den har vi lavet), og så finder en computer som er tilstrækkeligt kraftig til at skalere op. Lidt som at tandhjulene samlet igen, giver et ur, som kan vise tiden.\nAI idag er noget værre rod. Dem som beskæftiger sig med Machine Learning sidder f.eks. i deres spand, og dem som beskæftiger sig med den filosofiske side af AI sidder i en anden spand. Hvis man vil noget med AI skal man op af spandene, og det er der heldigvis en del som har indset.\nMit nye mantra er nok ikke at Universets basale Legoklodser er Matematik (Tegmark) eller at det er Information (Bostrom mfl.), men jeg begynder at ane omridset af at den forenede "Teori Om Alt" videnskaben altid har ledt efter, måske bygger på en model som har fysisk Information som noget helt grundlæggende. Selvom Bostrom's Matrix Univers er rimeligt langt ude (i hvert fald indtil man indrager lidt sandsynlighedsregning), og selvom Universet ikke nødvendigvis behøver at være en software simulation ala Sim City, kunne idéen være med til at opbygge den forenede teori.\nAlting er fysik, eller er det information? I så fald er der nærmest noget cyklisk i Intelligens>Hjerne>Biologi>Kemi>Fysik>Information\n24. april, 2016 - 11:48\nNikolaj Kirkebye, det er fejlagtigt at tro kapitalismen er færdig udviklet - uden dynamik - den forandre sig hele tiden. Dels arbejdes der konstant på optimering af produktivitetskræfterne (udflytning til lavtlønsområderne, effektivitetsforøgelse, osv.). Dels arbejdes der på markedsudvidelse,(imperialisme og markedsdominans), og hertil kommer at kapitalismen, især de multinationale selskaber, fører en krig mod Staten (fra socialstat til minimalstat), og da kapitalismen er meget kortsigtet i sin planlægning og investering (profitstyret), så har de brug for AI til også at planlægge langsigtede infrastrukturinvesteringer. Der skal også akkumulere fattighjælp af en størrelse, så de netop kan undgå oprør (Borgerløn). Og så er der hele overvågningsopgaven (BigData), som ligger lige til AI'ens øverste ben. Samt millitærplanlægningen som sker i den permanente krig mod terror - AI'ens statsbetalte øvelsesområde.\nDet er vigtigt ikke at se AI som et forud fastlagt styringsredskab, men derimod som en organisme der udvikler sig efter de intentioner der bliver placeret i AI'en - og som naturligvis vi optræde, som en del af kapitalisternes kapitalapparat.\n24. april, 2016 - 11:56\nJeg tror vi taler om forskellige ting.\nKunstig bevidst intelligens - det de fleste forstår som AI eler 'Artificial sentience' vil i mine øjne udgøre et nyt 'dyrerige' altså en helt ny levende enhed.\nHvorfor skulle et nyt liv, med langt højere intelligens end mennesket, lad sig indrullere i nogle grådige menneskelige kapitalisters kamp for større privatfly og hurtigere biler ?\n24. april, 2016 - 12:04\nPS. Man kan spørge sig selv. Får vi demokratisk adgang til at påvirke AI's intention. Eksv i form af basisvelfærd til alle, eller skån de sidste urskove i Europa(Polen) ...nej jeg tror det ikke. Det bliver "nødvendighedens politik" der styrer. Metoden vil være som vi ser den i dag. Specielt inden for service segmentet. Man lukker af for en ressource, og så åbner man for en anden - mindre omkostningskrævende - ressource, med et ringere produkt - eksv GMO fødevare - som resultat.\n24. april, 2016 - 12:13\nKapitalisme er Sociologisk Evolution, Evolution er Biologi, Biologi er Kemi, Kemi er Fysik, Fysik kan formentlig forklares med Information.\nPrøver man at forstå kapitalisme, er man nødt til at starte bagfra i ovennævnte række og arbejde baglæns ;)\nTerminator Idéen er god til filmmanuskripter, men i praksis kommer der nærmere til at ske det, at vi bliver mere og mere cyborgs, og dermed kommer det næppe til opgøret hvor AI udrydder de overflødige aber (os). Aberne og AI'en vil til den tid være smeltet sammen til én enhed, og så er der ikke længere nogen potentiel konflikt.\n24. april, 2016 - 12:16\nAI starter på med at krybe som en orm og i modsætning til ormen som kravler hen hvor den vil og har overlevelse og reproduktion som vigtigste intention, så er AI's vilje ikke styret af generne i det encellede dyr, men er til fri afbenyttelse (programmering) ...for ejeren. Der er noget Ugledagpleje over AI'en.\nAI'en er fra start en del af privatkapitalismens kapitalaparat, og har vi ikke en demokratisk Stat til at sikre indflydelse så går der Ugle i projektet.\n24. april, 2016 - 12:24\nJeg tror du tager fejl. AI - Artificial sentient intelligens, vil opstå som kritisk masse af processorkraft og data, der med et transcenderer rammerne og danner en ny levende entitet.\nVejen til AI vil gå gennem kraftigere og kraftigere computere, mere og mere data og bedre sanser. Disse pre-AI teknologier vil og kan allerede bruges til ALT vi kan tænke os, og give betydelig fordel til enhver der kan forstå at udnytte dem - selv teknologi-skræmte socialister ;)\n24. april, 2016 - 12:34\nMan skal være forsigtig med at kimse af eksponentiel udvikling, f.eks. Moores' Lov. Fysikeren Lawrence Krauss har for sjov prøvet at regne på den mængde energi der skal til at drive vores computere, hvis Moore's Lov virkeligt holdt.\n"Projections indicate that computer will encompass the entire reachable universe, turning every bit of matter and energy into a part of its circuit, in 600 years' time."\n24. april, 2016 - 12:55\nProblemet - den kritiske faktor vi glemmer når vi overvejer disse ting, er 'intention'.\nAI vil ikke bare udgøre en ny form for liv. AI vil udgøre sin egen form for liv med sine egne unikke intentioner.\nDet er ikke noget vi kan kontrollere eller fuldt forstå. I bedste fald kan vi håbe at bevare et venskabeligt forhold der måske kan medføre gensidige fordele - som venskab jo generelt gør.\nHvis vi kigger på vores søgning efter intelligent liv andre steder i universet - i særdeleshed det totale fravær af resultater indtil videre, hvilket strider imod alle rimelige forventninger. - benyttes ofte Von Neumann-hypotesen til at udelukke eksistensen af højere civilisationer.\nHypotesen antager at enhver civilisation der når et bestemt avancement vil bygge Von-Neumann-maskine; en selv-reproducerende autonom maskine der med usvigelig sikkerhed vil sprede sig til alle egne af universet.\nDa vi endnu ikke er stødt på Von-Neumann-maskiner kan vi således konkludere at der ikke findes højere civilisationer end vores egen(har man hørt en loppe gø! hehe)\nDet er naturligvis noget vrøvl, der fuldstændigt glemmer intention som faktor i relationen mellem 'sentience' og kultur. Det er meget det samme her. Hvilken interesse skulle et sansende væsen, det være biologisk eller kunstigt/maskinelt, dog have i et ensformigt udrenset univers ?\n24. april, 2016 - 15:00\nFor det første forudsætter "intention" en eller anden form for fri vilje, og den er filosofien og naturvidenskaben efterhånden rimeligt enige om er en illusion. Selvom du tager et valg, er det i bedste fald styret af "tilfældig determinisme". Det er det med at alting har en årsag. I klassisk fysik (Newton) var determinisme nogenlunde lige ud af landevejen, men da kvantemekanikken dukkede op, var der pludselig det fysikken kalder "begivenheder" som var umulige at forudsige som andet end med sandsynligheder. Det er det som gør kvantemekanikken så svær at forstå, men basalt set betyder det bare at den gamle determinisme blev erstattet af tilfældighed.\nI filosofien, har man prøvet at løse problemet med kompatibilisme (argh, alle de fucking ismer). Den siger at selvom du er styret af en årsag, kan du teoretisk godt have en vilje, og vælger du en handling (som godt nok er styret), er det stadig dig som tager valget. I hvert fald i de tilfælde hvor dit valg stemmer overens med determinismen. Simsalabum! I praksis er det ordkløveri på højt niveau, men det er filosofi ofte :)\nVon Neumann hænger heller ikke rigtigt sammen. Her på stenkuglen har vi f.eks. kun været i stand til at flyve mekanisk i ca. 100 år. Sammenholdt med at vi kan spore liv ca. 4 milliarder år tilbage, er den teknologi EKSEPTIONELT ung, og det er vist kun L. Ron Hubbard som påstår at man kan flyve interstellart, i noget som minder mistænkeligt meget om en gammel DC-8. Samtidig er der en del som kunne tyde på at vi får udryddet os selv som art, før vi når til Von-Neumann-maskiner.\nUniverset er stort!!! Helt ufatteligt stort. Selvom vi baksede et rumskib sammen som kunne flyve tæt på lysets hastighed (det bliver svært at komme over), vil det tage ca. fire år at komme til den nærmeste stjerne. Her ser man bort fra at vi ikke rigtigt kan accelerere med mere end 1 G uden at turen bliver rimeligt ubehagelig. Andromeda Galaksen (vores nabogalakse) ligger 2,5 millioner lysår væk. Derfor er det egentlig ikke så underligt at UFO'er næppe er aliens i flyvende tallerkener.\nHvis man derimod forestiller sig at vi ikke får slået hinanden ihjel inden, kunne den cyborg jeg nævner tidligere rejse meget større afstande i dvale. Men her på kloden er et gennemsnitligt menneskes liv stadig under 100 år. Selv hvis man bruger hele livet til at glane efter flyvende tallerkener, er det ekstremt usandsynlig at de lige kommer forbi mens man står og kigger.\nIngen tvivl om at der er "intelligente" civilisationer derude. Der er flere planeter end stjerner, men afstandene gør det umuligt at rejse interstellart. Oven i det er der så det med de energimængder som skal til at accelerere et rumskib til lysets hastighed. For slet ikke at snakke om de energimængder som skal til for at skyde en astronaut igennem et hypotetisk ormehul, selv hvis han holder armene ind mod kroppen, og er ligeglad med, at han ikke aner hvor han havner...\n24. april, 2016 - 15:02\nNikolaj Kirkebye, Jeg er absolut ikke teknologiforskrækket, tværtimod ...jeg er blot vagtsom omkring den demokratiske proces - du ved demokrati kommer ikke af sig selv.\nKapitalismen har det jo med holde på den private ejendomsret, patentrettigheder, konkurrencefordelene og retten til centralisering og retten til at lede og fordele arbejdet...men det er muligt at Singer og jeg gør os unødige bekymringer, og at vi bare råber Uglen kommer i utide ..\nHvis vi skal se hvad de første AI-programmer (beslutningsprogrammer) bliver brugt til så er det klogt at kaste et blik på Wall Street. De brugte deres overlegne AI-beslutningskraft til at sende verden ud i en storm af finansielle tilbud (finanskrisen 2008), som ingen kunne gennemskue og som mange tabte rigtig mange penge på - især skatteborgerne der skulle rede alle banker i hele verden. Men det gør kapitalisterne jo nok ikke igen...\nForgæves har demokratiet forsøgt at sætte en stopper for den hastighed hvormed der bliver handlet, således at ejerskabet skulle vare mindst 1 sek. før end ejerskabet er godkendt. Men det afviser Wall Street med et grin som indblanding i deres private anliggender.\nJeg tror du kommer til, at vente længe hvis du naivt tror teknologien for lov at skaber en Fredsdue.\n24. april, 2016 - 15:14\nMorten Balling du skriver: For det første forudsætter "intention" en eller anden form for fri vilje\nIntention er en mental tilstand, der repræsenterer en forpligtelse til at udføre en handling eller handlinger i fremtiden\nHvorfor skulle intentionen ikke kunne indeholdes i determismen:\nDeterminisme er betegnelsen for den metafysiske opfattelse, at hele verden inklusiv én selv og alle ens handlinger har et bestemt udfald i pågældende situationer.


/GODT SULTEN » Blog Archive » Heston gør livet lettere\nDen britiske mesterkok Heston Blumenthal er jo ikke ligefrem berømt for sine enkle og hurtige opskrifter, velegnede til børnefamilien efter en lang arbejdsdag. Med hans serie In Search of Perfection kunne man måske endda næsten beskylde ham for at gøre sig umage for at få opskrifterne så komplicerede som muligt, selvom det selvfølgelig alt sammen er i den gode smags tjeneste.\nForleden dag faldt jeg dog over en enkel opskrift fra Blumenthal, der endda involverede en mikrobølgeovn – et apparatur, jeg i hvert fald ikke lige regnede med, at han gjorde brug af. Men mikroen havde åbenbart efter længere tids eksperimenteren vist sig at være løsningen på, hvad han kalder “the great fennel problem” – hvordan bevarer man fenniklens delikate smag, og samtidig undgår, at forvandle den til en kedelig brun smattet sag efter tilberedning? At han ikke kunne bevare fenniklens skulpturelle udseende og fine smag, havde tilsyneladende i et vist omfang forhindret ham i at bruge grøntsagen på hans restaurant.\nI al sin enkelhed går opskriften blot ud på, at man halverer fenniklen i to, smører et tyndt lag smør ud over skæreflade, krydrer med salt og peber og omhyggeligt vikler den ind i flere lag plastikfilm. Herfter placeres den i mikroen og tilberedes ved højeste effekt i 3-5 gange 1 minut. Hvorvidt det har nogen særlig betydning at gøre det i 1 minuts intervaller, eller om det blot er for at undgå, at man tilbereder den for længe vides ikke endnu, men resulatet var ikke til at tage fejl af, en perfekt tilberedt fennikel, der både havde bevaret smag, form og kulør. Det skal dog siges, at jeg endte med at give min fennikel 6 gange 1 minut. Men det skyldes muligvis, at det er en lidt ældre maskine, hvor højeste effekt ikke er særlig høj.\nOg hvad stiller man så op med sådan en perfekt tilberedt fennikel, spørger han sig selv og svarer, man spiser den som den er eller laver en enkel suppe. Suppen synes passende i denne tid, så det blev det omend i en lidt anden udgave end den, han foreslår.\nFennikelsuppe (4 pers.)\n1 stor fennikelknold (ca. 500 g.)\n6 spsk champagneeddike eller anden klar eddike\nMens fenniklen tilberedes som anført ovenfor, indtil den er mør, bringes hønsefonden i kog og finthakket løg og hvidløg svitses let i lidt olivenolie i en dyb sautépande uden at tage farve. Kom eddiken på panden og lad det koge ind et øjeblik.\nKom indholdet i panden op i en blender sammen med fenniklen og og hæld en lille smule fond i bunden. Start blenderen og lad den køre et øjeblik inden der langsomt spædes op med ca. ½ liter fond. Kør indtil du har en helt glat og cremet suppe. Hæld suppen tilbage i panden og spæd yderligere op med fond, indtil du har en passende konsistens. Suppen skal være let i det, så du skal formentlig bruge det hele. Hæld så piskefløde i, varm igennem et par minutter og kog let ind. Smag omhyggeligt til med salt og peber.\nServér med friskplukket kørvel og brød.\n« Dansktoppen 3\nSpis brød til »


Handelsbetingelser - Jagttegn Kurser\nVed køb af et Jagttegnskursus hos JagttegnKurser.dk, accepterer du automatisk følgende handelsbetingelser:\nNår du har oprettet dig som bruger på hjemmesiden kan du herefter bestille kurser og og booke tider til den skydeteknik og afstandsbedømmelse.\nDer er altid 14 dages fuld returret fra købet er gennemført. Herefter er der returret på max 50 % af det indbetalte beløb, frem til 3 dage før sidste tilmeldingfrist til naturstyrelsen. Forår 12. Februar og Efterår 15. Juli\nDer er ingen returret efter 12. februar forårskursus og 12. juli efterårskursus.\nÆndring af kursusdage for jagtegnsteori, tidligere end 14 dage før kursusstart. Første gang uden beregning, herefter vil der blive pålagt et gebyr på 100 kr.\nÆndres kursusdage med mindre end 14 dage til kursusstart, vil der blive pålagt et gebyr på 100 kr.\nSkydeteknik og afstandsbedømmelse refunderes ikke, men kan altid flyttes til andre tider. Afbud til Skydeteknik og afstandsbedømmelse skal ske senest 3 dage før den købte tid, eller flyttes til en anden tid. Ved senere afbud eller udeblivelse er der ingen refundering.\nGavekort refunderes ikke og har er gyldigheds periode på 3 år fra købsdato.\nUdskydning af Jagttegnskursus som ikke er påbegyndt, kan rykkes til næste sæsonstart, her pålægges et gebyr på 800 kr.\nUdskydning af Jagttegnskursus som er påbegyndt, kan rykkes til næste sæsonstart, her pålægges et gebyr på 1500 kr.\nUdgifter til følgende skal påregnes:\nLærebog fra Institut for jagt ”Jagttegnsbogen” 499 kr.\nIndbetaling af gebyr til jagtprøven: 310 kr. Skal indbetales til Naturstyrelsen via ”Mitjagttegn.dk”.\nSkydeteknik: 450 kr. op til 50 skud pr. gang.\nDet er obligatorisk at deltage i skydeteknik min. 2 gang. Prisen er inkl. våbenleje, baneafgift, 25 patroner samt lerduer. ( Min. 4 gange anbefales) og tilmeldes særskilt via hjemmesiden.\nAfstandsbedømmelse: 175 kr. pr. gang.\nDet er obligatorisk at deltage i afstandsbedømmelse minimum 1 gang. ( 3 gange anbefales) og tilmeldes særskilt via hjemmesiden.\nKan du tage jagttegn?\nFor at kunne erhverve dig et jagttegn skal du op til en jagttegnsprøve som afholdes af Naturstyrelsen.\nAlle, der har deltaget i et jagttegnskursus, og som fylder 16 år i samme kalenderår, kan gå op til jagtprøven.\nMan skal have fast bopæl i Danmark og have et NemID.\nEr du under 18 år, skal du medbringe en underskrevet samtykkeerklæring fra en forældre eller værge.


Tillie Martinussen: Skift naalakkersuisoq ud med kiffartuussisoq | KNR\n30 seconds siden\nTillie Martinussen mener, at ordet naalakkersuisoq nemt kan lyde kommanderende og bestemmende. Derfor foreslår hun at ændre navnet til kiffartuussisoq.Foto: KNR / Malik Brøns\n16. september 2020 · 11:02 af Malik Brøns\nSamarbejdspartiets ene inatsisartutmedlem foreslår til efterårssamlingen, at ændre navnet på Naalakkersuisut-medlemmerne.\n- Samarbejdspartiet foreslår, at man ændrer betegnelsen naalakkersuisoq til kiffartuussisoq.\n- Således at betegnelsen afspejler, at medlemmerne af den forsamling, som af Inatsisartut er valgt til at varetage den udøvende magt, skal tjene folket, snarere end at underkaste befolkningen sin vilje.\nDet skriver Tillie Martinussen fra Samarbejdspartiet i et beslutningsforslag til Inatsisartuts efterårssamling.\nSamarbejdspartiet foreslår, at man dropper betegnelsen ”naalakkersuisoq”, der på dansk betyder "den, der giver ordrer".\nI stedet foreslår Tillie Martinussen, at ordet ”kiffartuussisoq” skal bruges. Det betyder, "den, der betjener".\nHun mener, at ordet ”naalakkersuisoq” nemt kan lyde kommanderende og bestemmende. Derfor foreslår hun at ændre navnet til ”kiffartuussisoq”.\nDet danske ord "minister" stammer fra latin - og det betyder "tjener".\n- En sådan ændring kan tjene til at minde både borgere og folkevalgte om, at positionen fordrer en vis ydmyghed overfor sin befolkning og vælgere, samt tjener til, at påminde os om, at vi er her for at tjene befolkningen, ofte på lånt tid, skriver Tillie Martinussen.\nForeslår at udfase navnet\nFor de økonomiske og administrative konsekvenser for det offentlige regner Tillie Martinussen ikke med, at det vil være dyrt at ændre navnet.\n- Implementering af forslaget skønnes således alene at indebære helt ubetydelige udgifter og forbrug af administrative ressourcer i forbindelse med opdatering af hjemmeside og eventuel udskiftning af dørskilte, stempler, brevhoveder og lignende, skriver Inatsisartutmedlemmet.\nKontorartikler og papirer, som allerede er trykte, hvor der i forvejen står ”naalakkersuisoq”, skal ikke kasseres. De skal i stedet bruges, indtil der ikke er flere og udfases.\nMen på nye papirer skal "naalakkersuisoq" ændres til ”kiffartuussisoq”, mener hun.\nForslaget skal behandles på efterårssamlingen 24. november.\nEfterårssamlingen starter 25. september.


VA-M40MKII opvarmning af\nVA-M40MKII (varmeydelse 38 kW) er et mobilt varmluftaggregat, som er udviklet primært til at forsyne telte og andre typer midlertidige eller transportable opholdsrum med varm luft. Varmluftaggregatet kan påmonteres luftslanger og opstilles uden for teltet.\nArbejdsområde, temperatur -40 til + 30oC\nVarmeydelse 38 kW\nLuftmængde ved 150/0 Pa 1825/2200 m3/h\nFriskluftmængde 0-500 m3/h\nBrændstofforbrug, max. 3,6 l/h\nAmpereforbrug, max. 4,6 A\nEffektforbrug, max. 1055 W\nUdblæsningstemperatur, max. 80oC\nSlangetilslutning 225 Ø mm