Afgørelse om prisloft for PDF Free Download\n1 Herlev Kloak A/S Att.: Torben Olsson Herlev Bygade Herlev 15. oktober 2010 Sag 4/ / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade København V Forsyningssekretariatet fastsætter prislofter for de vandforsyninger og spildevandsforsyninger i Danmark, der er omfattet af reglerne om fastsættelse af prisloftet. Prisloftet for 2011 fastsættes med udgangspunkt i selskabets driftsomkostninger for 2003 til 2005 og korrigeres med et indeks for omkostningsudviklingen, et generelt effektiviseringskrav og en række budgetterede omkostninger mv. Prisloftet er med til at fastsætte en ramme for de maksimale indtægter, som vandselskabet må opkræve for selskabets primære aktiviteter. Prisloftet udmeldes som en samlet m 3 -pris. Tlf Fax CVR-nr FORSYNINGSSEKRETARIATET Afgørelse Forsyningssekretariatet har truffet afgørelse om prisloftet for Herlev Kloak gældende for Prisloftet fastsættes til 27,25 kr. pr.m 3. Prisloftet er opgjort inklusiv afgifter, men eksklusiv moms og omfatter alle indtægter fra den primære aktivitet. Afgørelsen er truffet i medfør af vandsektorlovens 6, stk. 2, hvorefter Forsyningssekretariatet fastsætter prislofter for vandforsyninger og spildevandsforsyninger, der er omfattet af lovens 2, stk. 1. Forsyningssekretariatet er en del af Konkurrencestyrelsen.\n2 2/15 Sagsfremstilling Herlev Kloak er et aktieselskab. Selskabets debiterede vandmængde i 2009 var på m 3, og selskabet er i henhold til vandsektorlovens 2, stk. 1, omfattet af prisloftreguleringen. I henhold til bekendtgørelsen om prisloftregulering skulle selskaberne, senest 1. maj 2010, indberette en række oplysninger til brug for fastsættelsen af prisloftet. Herlev Kloaks indberetning gav anledning til, at Forsyningssekretariatet sendte et brev med anmodning om yderligere oplysninger. Selskabet har herefter ændret og uddybet de indberettede oplysninger. Forsyningssekretariatet vurderer, at det på baggrund af de foreliggende oplysninger er muligt at træffe afgørelse om selskabets prisloft gældende for På de områder, hvor det har været nødvendigt at foretage en skønsmæssig fastsættelse, er metoden og begrundelsen herfor udførligt beskrevet nedenfor i afsnittet om begrundelse. Udkastet til afgørelse blev sendt i høring den 3. september 2010 med frist for bemærkninger den 17. september Selskabet har afgivet høringssvar inden for fristen og har i den forbindelse anført en række bemærkninger. I det omfang Forsyningssekretariatet ikke umiddelbart har taget selskabets konkrete bemærkninger til efterretning i afgørelsen, fremgår dette under de enkelte afsnit. Eventuelle andre ændringer er alene af sproglig/grammatisk karakter eller uddybende i forhold til det allerede angivne. Reglerne Afgørelsen er truffet i medfør af vandsektorlovens 6, stk. 2, hvorefter Forsyningssekretariatet fastsætter prislofter for vandforsyninger og spildevandsforsyninger, der er omfattet af lovens 2, stk. 1. Der er fastsat nærmere regler om disse prislofter i Miljøministeriets bekendtgørelse om prisloftregulering, bekendtgørelse nr. 143 af 9. februar Ifølge bekendtgørelsens 4, stk. 1, fastsættes udgangspunktet for prisloftet for 2011 ved at opgøre selskabets gennemsnitlige driftsomkostninger i Disse opgøres som vandselskabets gennemsnitlige primære indtægter i perioden , korrigeret for den gennemsnitlige over- eller underdækning i perioden , fratrukket gennemsnittet af periodens 1:1 omkostninger, driftsomkostninger til opnåel-\n4 4/15 Begrundelse Selskabets prisloft for 2011 er beregnet i følgende tabel: Beløb Gns driftsomkostninger i kr. Korrektion for prisudvikling kr. Korrektion for generelt effektiviseringskrav kr. Tillæg for planlagte investeringer i 2010 og kr. Fradrag for nettofinansielle poster kr. Tillæg for 1:1 omkostninger kr. Tillæg for driftsomkostninger til miljø- og servicemål 0 kr. Tillæg for historiske investeringer kr. Fradrag for overdækning indtil 31/ kr. Indtægtsramme kr. Debiteret vandmængde m 3 Prisloft ,25 kr. pr. m 3 Begrundelserne for de fastsatte beløb i tabellen gennemgås enkeltvis i det følgende. Gennemsnitlige driftsomkostninger i Forsyningssekretariatet fastsætter driftsomkostningerne for hvert af årene Driftsomkostningerne er de omkostninger, der medgår til selskabets drift og udgør de samlede omkostninger fratrukket driftsomkostninger til miljø- og servicemål, 1:1 omkostninger, nettofinansielle omkostninger, investeringsomkostninger eller væsentlige omkostninger, som er bortfaldet. Med udgangspunkt i driftsomkostningerne beregnes et gennemsnit for årene, som bliver det tal, som indgår i udregningen af prisloftet. Forsyningssekretariatet har på baggrund af selskabets indsendte dokumentation vurderet, at selskabets opgørelse af deres driftsomkostninger i perioden giver et retvisende billede af de faktiske driftsomkostninger, hvorfor driftsomkostningerne for er uændrede, jf. nedenstående oversigt over Forsyningssekretariatets vurdering. Forsyningssekretariatet har dog ændret selskabets indberetning af dets over- /underdækning, da denne ikke stemmer med Forsyningssekretariatets opgørelse. Forsyningssekretariatets udregning forklares herunder. Over-/underdækning Forsyningssekretariatet har ændret selskabets indberettede værdi for dens over-/underdækning. Selskabets over-/underdækning er opgjort som forskellen på de samlede indtægter og de samlede udgifter til spildevandsforsyningen. Ved opgørelsen har Forsyningssekretariatet så vidt muligt ekskluderet over-/underdækning, som stammer fra en evt. tømningsordning, mens over-/underdækning, som stammer fra anlægsaktiviteter, er\n5 5/15 inkluderet. Herunder ses, hvordan Forsyningssekretariatet er kommet frem til beløbene for selskabets over-/underdækning. 2003: kr kr. = kr. 2004: kr kr. = kr. 2005: kr kr. = kr. Ovenfor er overdækning angivet med et minus. Det skyldes, at overdækning trækkes fra de primære indtægter ved opgørelsen af selskabets driftsomkostninger, mens underdækning lægges til. Oversigt over Forsyningssekretariatets vurdering År Primære indtægter kr kr kr. 1:1 omkostninger kr kr kr. Driftsomkostninger til miljø- og servicemål 0 kr. 0 kr. 0 kr. Investeringsomkostninger kr kr kr. Nettofinansielle poster kr kr kr. Andre væsentlige omkostninger som nu er bortfaldet 0 kr. 0 kr. 0 kr. Over/underdækning kr kr kr. Driftsomkostninger kr kr kr. Gns. driftsomkostninger kr. Korrektion for prisudvikling De gennemsnitlige driftsomkostninger for korrigeres for prisudviklingen fra til Prisudviklingen er udregnet ved en vægtning af nedenstående prisindeks fra Danmarks Statistik, jf. prisloftbekendtgørelsens 32: Omkostningsindeks for anlæg (BYG 6, undergruppen Jordarbejde mv. ) vægtes 35 pct. Omkostningsindeks for anlæg (BYG 6, undergruppen Asfaltarbejde ) vægtes 15 pct. Byggeomkostningsindeks for boliger (BYG 4) vægtes 30 pct. Prisindeks for indenlandsk vareforsyning (PRIS 11, undergruppen Andre maskiner og apparater ) vægtes 20 pct. Da udviklingen fra perioden og frem til prisloftåret 2011 spænder over en i gennemsnit 7-årig periode (fra medio 2004 til medio 2011), vil korrektionen mest retvisende kunne laves ved at se på prisudviklingen i den senest tilgængelige 7-årige periode. I beregningen til brug for prisloftet for 2011 anvendes udviklingen fra ultimo 2002 til ultimo Det skyldes, at de seneste tilgængelige oplysninger på tidspunktet for fastsættelsen af prisloftet for 2011 og fremover vil foreligge\n6 6/15 ultimo kalenderåret to år før. Ved fastsættelsen af prisloftet for 2011 er dette ultimo Prisudviklingen kan på den baggrund opgøres til 16,9 pct. fra til Det betyder altså, at omkostningerne fra skal ganges med 1,169 for at få omkostningerne i 2011-priser, jf. tabellen nedenfor. Opgørelse af prisindeks Opgørelsestidspunkt ultimo 2002 ultimo 2009 BYG 6, jordarbejde mv. (35 pct.) ,0 BYG 6, asfaltarbejde (15 pct.) ,9 BYG 4, byggeomkostninger for boliger (30 pct.) ,0 PRIS 11, andre maskiner og apparater (20 pct.) ,0 Sammenvejet indeks ,9 (127,0*0,35+129,9*0,15+121,0*0,3+83,0*0,2) Kilde: Forsyningssekretariatets beregning baseret på tal fra Danmarks Statistiks BYG 6: Omkostningsindeks for anlæg efter art og indekstype (undergrupperne Jordarbejde mv. samt Asfaltarbejde ), BYG 4: Byggeomkostningsindeks for boliger efter hovedindeks, delindeks og art (hovedindekset Byggeomkostningsindeks for boliger, delindekset Byggeomkostningsindeks i alt og art I alt ) og PRIS 11: Prisindeks for indenlandsk vareforsyning efter varegruppe (varegruppen Andre maskiner og apparater ). Den samlede korrektion for prisudviklingen kan således opgøres til kr., svarende til 16,9 pct. af kr. De priskorrigerede driftsomkostninger kan således opgøres til kr. ( kr kr.) Korrektion for generelt effektiviseringskrav Med henblik på at opnå den effekt at hvert vandselskab løbende forbedrer effektiviteten i takt med, at produktiviteten og effektiviteten forbedres i andre erhverv, skal selskabet leve op til et generelt effektiviseringskrav. Det fremgår således af 4, stk. 4, i prisloftbekendtgørelsen, at prisloftet fratrækkes et generelt effektiviseringskrav. Det generelle effektiviseringskrav er baseret på både den generelle produktivitetsudvikling i dansk erhvervsliv (indgår i effektiviseringskravet med 70 pct.) og på udviklingen inden for bygge- og anlægssektoren (indgår i effektiviseringskravet med 30 pct.), jf. prisloftbekendtgørelsens 14. På den måde søges nået et sammenligningsgrundlag, som afspejler vilkårene i vandselskaberne. Produktivitetsudviklingen opgjort efter disse indeks kan imidlertid udvise betydelige variationer fra år til år. For at sikre en mere stabil og forudsigelig udvikling i de generelle effektiviseringskrav, som skal stilles til vandselskaberne i prisreguleringen i 2011 og årene fremover, foretages beregningen som et (rullende) gennemsnit af produktivitetsudviklingen i de 10 seneste år, som er tilgængelig på tidspunktet for fastsættelse af prisloftet, jf. 14 i prisloftbekendtgørelsen.\n7 7/15 Det generelle effektiviseringskrav kan fastsættes til 0,14 pct. af driftsomkostningerne, jf. tabellen nedenfor. Opgørelse af det generelle effektiviseringskrav År Dansk erhvervsliv Bygge og anlæg Vægtet udvikling 10-års gennemsnit -1,5 0,7 2,6-1,5-1,7 1,0 1,7 1,0 1,1-2,0 1,4 0,6-0,1-4,0 0,1 1,9-0,8-0,5 4,3-1,4-0,6 0,7 1,8-2,3-1,2 1,3 1,0 0,6 2,1-1,8 Kilde: Forsyningssekretariatets beregning baseret på tal fra Danmarks Statistiks NAT25: Produktivitetsudviklingen efter branche, type og prisenhed for brancherne Markedsmæssig økonomi i alt og 4 Bygge og anlæg ved typen Totalfaktorproduktivitet i årene ,14 Det samlede effektiviseringskrav til selskabet kan således opgøres til kr., svarende til 0,14 pct. af kr. ( kr kr.) Tillæg for planlagte investeringer i 2010 og 2011 Forsyningssekretariatet fastsætter tillæg for de planlagte investeringer, herunder investeringer til opnåelse af miljø- og servicemål, på baggrund af de planlagte investeringer, som vandselskaberne har indberettet for prisloftåret og året forud for prisloftåret. Tillægget for de planlagte investeringer udgør i henhold til prisloftbekendtgørelsens 10, stk. 2, den budgetterede værdi af de fremtidige årlige lineære afskrivninger af de planlagte investeringer baseret på standardlevetider. Disse standardlevetider er baseret på de i pris- og levetidskataloget angivne standardlevetider. Forsyningssekretariatet tager stilling til, om en planlagt investering vurderes som tillægsberettiget. Til brug for Forsyningssekretariatets vurdering af, hvorvidt betingelserne herfor er opfyldt, skal vand- og spildevandsselskaberne indberette deres planlagte investeringer for prisloftåret samt året forud for prisloftåret, hvor det af selskaberne tydeliggøres, hvilke investeringer de forventer at foretage i prisloftåret samt året forud for prisloftåret. Som hovedregel vurderes en planlagt investering at være tillægsberettiget, såfremt den kan betegnes som en investering, er en del af de primære aktiviteter og at investeringens levetid er fastsat i overensstemmelse med de i pris- og levetidskataloget angivne standardlevetider for de pågældende aktiver. Såfremt et selskab foretager en renovering, der medfører en væsentlig omkostning, der forlænger restlevetiden for anlægsaktivet eller tilfører anlægsaktivet væsentlige nye eller forbedrede egenskaber, kan det medtages som en planlagt investering. Der anvendes samme standardlevetid\n8 8/15 for disse renoveringer, som levetidskataloget angiver for det relevante aktiv. Nedenfor følger en oversigt over selskabets indberettede planlagte investeringer: Beskrivelse af investeringen År Herlev Kloak Standardlevetid (antal år) Anskaffelsespris (i kr.) Afskrivning (i kr.) Reinvestering af ledninger Investering olieudskillere Bassinanlæg Ledningsanlæg Pumpestation Biler Reinvestering af ledninger Investering af olieudskillere Bassinanlæg Ledningsanlæg Pumpestation Biler Samlet tillæg: Forsyningssekretariatet har på basis af selskabets indberettede planlagte investeringer for årene 2010 samt 2011 vurderet de registrerede investeringer som tillægsberettigede. Det skal i forlængelse heraf noteres, at standardlevetiden for investeringer i olieudskillere er 75 år og ikke 40 år, som angivet af selskabet. Sekretariatet har derfor foretaget denne ændring i standardlevetid. Som følge heraf modtager Herlev Kloak et tillæg for planlagte investeringer på kr. svarende til summen af afskrivningerne i 2011 på de planlagte investeringer i årene 2010 samt Tillæg/fradrag for nettofinansielle poster Tillæg for selskabets finansielle omkostninger og/eller fradrag for finansielle indtægter fastsættes på grundlag af de indberettede oplysninger under Nettofinansielle poster. De indberettede oplysninger sammenholdes med oplysningerne indberettet i felterne Uddybende oplysninger om renteudgifter i 2011 og Selskabets likvide beholdninger, værdipapirer og kapitalandele mv samt i den indsendte åbningsbalance. Selskabet har ikke indberettet budgetterede finansielle omkostninger, der berettiger til tillæg i prisloftet. Selskabet forventer renteindtægter på kr. i Det er Forsyningssekretariatets opfattelse, at selskabet har vurderet renteindtægterne\n9 9/15 fra sine omsætningsaktiver. En renteindtægt på kr. lægges derfor til grund for afgørelsen, der fradrages i det samlede prisloft for Fradraget/tillægget for selskabets nettofinansielle poster beregnes som værdien af tillæg for selskabets renteomkostninger med fradrag for dets finansielle indtægter. På baggrund af ovenstående fastsætter Forsyningssekretariatet selskabets nettofinansielle poster til kr. i prisloftet for Tillæg for 1:1 omkostninger Forsyningssekretariatet fastsætter tillæg for 1:1 omkostninger på baggrund af de budgettal, som vandselskaberne har oplyst. 1:1 omkostninger er ifølge prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4, omkostninger, som har væsentlig betydning for selskabet, og som selskabet ikke selv har indflydelse på, forudsat at disse omkostninger vedrører selskabets primære aktiviteter. Som eksempler nævnes i bestemmelsen tjenestemandspensioner, vandsamarbejder i medfør af 48 i vandforsyningsloven, køb af ydelser og produkter, der er omfattet af prisloftreguleringen hos et andet vandselskab, betalinger til Forsyningssekretariatet samt skatter og uundgåelige afgifter. Det er Forsyningssekretariatet, der på grundlag af bekendtgørelsens bestemmelser herom tager stilling til, om en given omkostning er en 1:1 omkostning. Til brug for Forsyningssekretariatets vurdering af, om betingelserne herfor er opfyldt, er vandselskaberne blevet bedt om at redegøre for, hvorfor en given omkostning efter deres opfattelse opfylder betingelserne og eventuelt vedlægge relevant dokumentation. Herlev Kloak har indberettet følgende som 1:1 omkostninger: Betalinger til Forsyningssekretariatet: kr. Ejendomsskatter: kr. Køb af ydelser fra Spildevandscenter Avedøre, Lynetten og Måløv rensningsanlæg: kr. Vandafgifter: 5000 kr. Betalingen til Forsyningssekretariatet er ifølge prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4, en 1:1 omkostning. Ifølge vandsektorlovens 10, stk. 2, betaler vandselskaber, som sekretariatet behandler benchmarking eller fastsætter prisloft for, kr. pr. år. Dette beløb skal dog reguleres med den i de successivt offentliggjorte forslag til finanslov fastsatte sats for det generelle pris- og lønindeks med niveaukorrektion, jf. 10, stk. 4. Det lægges til grund, at betalingen i 2011 vil være i omegnen af kr. pr. selskab. Ejendomsskat er ifølge prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4, en 1:1 omkostning og det af selskabet oplyste beløb medtages derfor som en 1:1 omkostning.\n10 10/15 Køb af ydelser og produkter, der er omfattet af prisloftreguleringen hos et andet vandselskab, er ifølge prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4, en 1:1 omkostning. De sælgende selskaber er omfattet af prisloftreguleringen, og det af Herlev Kloak oplyste beløb medtages derfor som en 1:1 omkostning. For så vidt angår den indberettede omkostning til vandafgifter som 1:1 omkostning, er det Forsyningssekretariatets vurdering, at der ikke er tale om en 1:1 omkostning. Ifølge prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 4, forstås 1:1 omkostninger som omkostninger, der har væsentlig betydning for vandselskabet, og som vandselskabet ikke har indflydelse på, og endelig skal omkostningen vedrøre selskabets primære aktiviteter. Efter Forsyningssekretariatets opfattelse opfylder denne omkostning ikke betingelserne for at være en 1:1 omkostning idet selskabet har indflydelse på omkostningens størrelse. Omkostningen er derfor ikke medtaget som en 1:1 omkostning. Det samlede tillæg for 1:1 omkostninger er derfor på kr. Tillæg for driftsomkostninger til miljø- og servicemål Forsyningssekretariatet fastsætter tillæg for driftsomkostninger til miljøog servicemål på baggrund af de budgettal, som vandselskaberne har oplyst og af den dokumentation, som vandselskaberne har fremsendt. Forsyningssekretariatet skal til brug for prisloftet ikke vurdere rimeligheden i de fastsatte mål, men skal tage stilling til, om en given omkostning er en driftsomkostning til miljø- og servicemål. Forsyningssekretariatet skal dog efterfølgende vurdere, om driftsomkostningerne til miljøog servicemål er fremkommet på effektive og markedsmæssige vilkår. Tillægget til prisloftet fastsættes med henblik på, at vandselskabet kan leve op til de fastsatte miljø- eller servicemål på en effektiv måde. Det fremgår af vejledning om Prisloft for 2011, at For at der kan gives tillæg for driftsomkostninger til miljø- og servicemål, skal der være tale om miljø- eller servicemål, som er omfattet af reglerne. Det vil være tilfældet, når et miljømål er fastsat af staten eller kommunen, når et servicemål er fastsat af kommunen, og formentlig også når servicemål er fastsat af vandselskabets bestyrelse. For at der kan være tale om miljø- eller servicemål, lægger Forsyningssekretariatet til grund, at det som minimum skal gælde for - miljømål, at gennemførelsen er et krav fra stat eller kommune, - servicemål, at gennemførelsen er et krav fra kommunen eller en beslutning fra bestyrelsen. Indledningsvist skal der således tages stilling til, om disse forhold er gældende.\n11 11/15 Selv om der foreligger et krav fra kommunen eller en beslutning fra bestyrelsen, kan der imidlertid stadig være en række tilfælde, hvor der ikke er tale om miljø- og servicemål. Dette vil dog være en konkret vurdering. Ovenstående forhold er altså nødvendige men ikke tilstrækkelige, for at der kan være tale om miljø- eller servicemål. Der skal tillige være tale om en ny aktivitet, eller at en eksisterende aktivitet skal have fået et nyt indhold med væsentlig økonomisk konsekvens. Dette forhold vil således også indgå i vurderingen af, om der er tale om et miljø- eller servicemål. Selskabet har indberettet budgetterede driftsomkostninger i 2011 til følgende miljø- og servicemål: Handleplaner som følge af statslige vandplaner Målet er oplyst at være fastsat af staten. Den budgetterede driftsudgift er kr., der går til kortlægning af aktiviteter, blandt andet vedrørende udledning til åer ( kr.) og udbygningsplaner i henhold til skrift 27 ( kr.). Der er ikke redegjort yderligere herfor eller fremsendt bilag til dokumentation heraf. For at omkostninger til miljø- og servicemål kan indregnes i prisloftet, er det en nødvendig men ikke tilstrækkelig betingelse at omkostningerne følger af et krav fra stat, kommune eller bestyrelsen. Allerede fordi dette ikke er dokumenteret for ovenstående indberettede driftsomkostninger til miljø- og servicemål, kan omkostningerne ikke indregnes i prisloftet. Derfor finder Forsyningssekretariatet ikke grundlag for at give tillæg til prisloftet herfor. Tillæg for historiske investeringer Forsyningssekretariatet fastsætter tillæg for historiske investeringer på baggrund af den reguleringsmæssige åbningsbalance, som vandselskaberne har indsendt, samt den indsendte dokumentation. Den samlede værdi af de materielle anlægsaktiver i pris- og levetidskataloget i den reguleringsmæssige åbningsbalance er ifølge prisloftbekendtgørelsens 23, stk. 2 og 3, en værdiansættelse af vandselskabernes aktiver, som er bestemt ved gennemsnittet af aktivets nedskrevne genanskaffelsesværdi og aktivets nedskrevne anskaffelsesværdi. Denne værdiansættelse er foretaget ud fra standardpriser og standardlevetider, som er opgivet i prisog levetidskataloget. Fastlæggelse af værdi og levetid af anlægsaktiver, der ikke indgår i pris- og levetidskataloget, foretages af Forsyningssekretariatet i henhold til prisloftbekendtgørelsens 23, stk. 4. Ifølge 12, stk. 2 og 5, udgør tillægget for historiske investeringer de årlige standardafskrivninger. Forsyningssekretariatet fastsætter tillægget for historiske investeringer. Vandselskaberne kan ifølge 24, stk. 1, alene anvende den likviditet, som tillægget for historiske investeringer giver\n12 12/15 anledning til, til at nedbringe investeringsomkostningerne og dermed nedsætte de finansielle omkostninger. Samtlige selskaber har senest den 1. april 2010 skulle indsende fyldestgørende oplysninger og dokumentation til brug for åbningsbalancen. Dette har imidlertid ikke været muligt for samtlige selskaber. Hvis det senere viser sig, at der ikke er tilstrækkelig dokumentation eller der på anden måde er forhold, som Forsyningssekretariatet finder problematiske, kan det føre til en ændret opgørelse af åbningsbalancen. Selskabet har i sit høringssvar oplyst, at det ikke har været muligt at lokalisere hvilke ledninger, der er registreret under kategorien Indre City. Selskabet anerkender derfor at disse ledninger flyttes til kategorien By. Forsyningssekretariatet har dog flyttet disse ledninger til zonekategorien City, da selskabet har dokumenteret at de har anlægsmængder i Cityzone og da kravene for at være city-zone skal være opfyldt for at Indre city-zone kan komme på tale. Dette medfører, at åbningsbalancen reduceres med kr. Herlev Kloak opnår således en samlet værdi af de materielle anlægsaktiver i pris- og levetidskataloget på kr. Det fører til et tillæg i 2011 på kr. for de historiske investeringer. Korrektion for over- eller underdækning indtil 31/ Tillæg eller fradrag i prisloftet fastsættes efter opgørelse af selskabets akkumulerede over- eller underdækning pr. 31. december Hvis opgørelsen viser en overdækning, fradrages et beløb i prisloftet, mens der gives tillæg ved underdækning. Prisloftbekendtgørelsens 3, stk. 8, fastsætter følgende: Over- eller underdækning opgøres som forskellen mellem de primære indtægter og de afholdte udgifter til drift, opnåelse af miljø- og servicemål, 1:1 omkostninger, nettofinansielle poster og investeringer. Ved lånefinansierede investeringer kan kun de afholdte afdrag medregnes i de afholdte udgifter. Restgæld knyttet til investeringer kan ikke medregnes. Såfremt et vandselskab konkret kan dokumentere, at gældsposter hverken direkte eller indirekte udgør finansiering af investeringer, kan disse dog medregnes i opgørelsen af over- eller underdækningen. Over- eller underdækning skal således opgøres som de årlige forskelle mellem selskabets indtægter og selskabets afholdte udgifter, der vedrører de primære aktiviteter om indvinding, behandling, transport, salg og levering af vand eller om transport, behandling og afledning af spildevand. Ved afholdte udgifter forstås kun de konkrete betalinger, som vandselskabet har afholdt og finansieret. Ved lånefinansierede investeringer kan kun de afholdte afdrag medregnes i de afholdte udgifter. Restgæld knyttet til investeringer kan ikke medregnes. Dette gælder også for vandselskaber, som har anvendt kassekreditlignende finansiering. F.eks. har en\n13 13/15 række vandselskaber været en del af den kommunale forvaltning, som har finansieret investeringer ved hjælp af kommunale mellemregningskonti eller lignende. I disse tilfælde er det også kun de afholdte afdrag på investeringer, som kan medregnes i de afholdte udgifter, mens restgælden ikke kan tælles med i opgørelsen. Når vandselskabet derimod konkret kan dokumentere, at gældsposter hverken direkte eller indirekte udgør en restgæld i forbindelse med finansiering af investeringer, men alene omfatter kortfristet gæld knyttet til selskabets drift, kan disse medregnes i opgørelsen af over- eller underdækningen. Opgørelsen af over- eller underdækning frem til og med 31. december 2009 skal principielt foretages som en akkumuleret opgørelse, der dækker hele perioden fra de oprindelige forsyningers etablering og frem til udgangen af I praksis vil dette dog normalt ikke være muligt, idet der ikke foreligger tilstrækkelige regnskabsoplysninger helt tilbage fra tidspunktet for de oprindelige forsyningers etablering. Det er Forsyningssekretariatets opfattelse, at en opgørelse pr. 31. december 2009 af selskabets likvide beholdninger, værdipapirer, kapitalandele og selskabsinterne tilgodehavender mv. fratrukket konkrete kortfristede gældsposter, som alene vedrører driften af selskabet (men ikke gældsposter knyttet til anlægsinvesteringer) generelt vil være en enkel og hensigtsmæssig opgørelse af over- eller underdækningen, da opsparing og gæld knyttet til driften er et udtryk for de tidligere års indtægter og omkostninger. Forsyningssekretariatet er i denne forbindelse af den opfattelse, at selskaberne bør have adgang til en vis arbejdskapital til den løbende drift, og at øvrige omsætningsaktiver, herunder værdien af varebeholdninger og tilgodehavender fra salg eller leverandører (dvs. selskabseksterne tilgodehavender), derfor ikke bør medregnes i opgørelsen af selskabets likvide beholdninger, værdipapirer, kapitalandele og selskabsinterne tilgodehavender mv. Som det fremgår ovenfor, skelnes der i opgørelsen mellem selskabsinterne og selskabseksterne tilgodehavender. Det er her Forsyningssekretariatets vurdering, at selskabsinterne tilgodehavender bør medregnes, da disse i praksis stort set kan sidestilles med likvide beholdninger. Med den ovenfor anførte metode finder Forsyningssekretariatet, at der er foretaget en opgørelse, som både giver et retvisende billede af over- eller underdækningen pr. 31. december 2009, og hvor selskaberne fortsat har en vis arbejdskapital til rådighed til den løbende drift.\n14 14/15 For selskabet er over- eller underdækningen pr. 31. december 2009 konkret opgjort således (baseret på tal fra balancen i selskabets årsrapport for 2009): Likvide beholdninger, værdipapirer, kapitalandele og selskabsinterne tilgodehavender mv. Likvide beholdninger Tilgodehavender hos tilknyttede virksomheder Tilgodehavende hos Herlev Kommune kr kr kr. Konkrete kortfristede gældsposter, som alene vedrører driften af selskabet Leverandører af varer og tjenesteydelser kr. Gæld til tilknyttede virksomheder Anden gæld Modregnet beløb fra posterne om leverandører af varer og tjenesteydelser samt anden, som vedrører anlægsinvesteringer (oplyst af selskabet i af 30. august 2010) Overdækning pr. 31. december 2009 i alt: kr kr kr kr. Den akkumulerede over- eller underdækningen frem til udgangen af 2009 kan indregnes i prislofterne over en periode på maksimalt 10 år, jf. prisloftbekendtgørelsens 6. Det er Forsyningssekretariatets opfattelse, at det vil være hensigtsmæssigt at foretage hele korrektionen i prisloftet for 2011 for de selskaber, hvor over- eller underdækningen er af begrænset omfang set relativt i forhold til selskabets samlede omsætning. Hvis over- eller underdækningen derimod har en større betydning for selskabet, vil det være relevant at foretage korrektionen over en længere periode. For selskabet udgør overdækningen konkret et beløb, som svarer til 98 pct. af selskabets omsætning i Det er derfor Forsyningssekretariatets vurdering, at det vil være hensigtsmæssigt at indregne overdækningen i selskabets prislofter over en 10-årig periode. På baggrund af denne opgørelse fastsættes derfor et fradrag i selskabets prisloft for 2011 på i alt kr. (svarende til en tiendedel af den opgjorte overdækning). Debiteret vandmængde 2009 Prisloftet opgøres i kr. pr. m 3 på baggrund af de gennemsnitlige driftsomkostninger i årene med forskellige korrektioner divideret med den debiterede vandmængde i Forsyningssekretariatet lægger selskabets indberettede debiterede vandmængde på m 3 til grund for beregningen af prisloftet.\nVordingborg Spildevand A/S Att.: Søren L. Dideriksen Færgegårdsvej 3 4760 Vordingborg 29. september 2010 Sag 4/1020-0301-0141 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN\nLangeland Vand ApS Att.: Peter Bøgebjerg Andreasen Vågebjergvej 5B 5932 Humble 29. september 2010 Sag 4/1020-0301-0103 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nBillund Spildevand A/S Att.: Jesper Brødsgaard Varde Landevej 40 7200 Grindsted 22. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0238 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nHunseby Renseanlæg Att.: Marianne Spicker Hunsebystrandvej 52 4930 Maribo 15. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0313 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nUdsholt Vandværk A.m.b.a. Att.: Jan D. Christiansen Udsholtvej 71 3230 Græsted 15. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0227 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nStore Heddinge Vandværk A.m.b.a. Att.: Viggo Nielsen Erikstrupvej 15 4660 St. Heddinge 22. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0049 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN\nLemvig Vand og Spildevand A/S (spildevand) Att.: Gitte Guldberg Rønbjerghage 31 7620 Lemvig 15. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0176 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN\nNybrovejens Vandværk Att.: John M. Petersson Nybrovej 15 3550 Slangerup 8. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0094 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nVerdo Vand A/S Att.: Jesper S. Sahl Agerskellet 7 8920 Randers NV 15. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0218 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade 30 1780\nMariagerfjord Spildevand A/S Att.: Ida Jørgensen Østergade 11 9510 Arden 8. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0087 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nHolbæk Spildevand A/S Att.: Mette Hauge Kalvemosevej 1 4300 Holbæk 8. september 2010 Sag 4/1020-0301-0074 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade 30\nHvidovre Vand A/S Att.: Lars Thiesson Bibliotekvej 52 2650 Hvidovre 22. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0266 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade 30\nSyddjurs Spildevand A/S Att.: Søren Lynge Petersen Hovedgaden 77 8410 Rønde 15. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0038 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nSvendborg Spildevand A/S Att.: Jakob Juhl Ryttermarken 21 5700 Svendborg 8. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0168 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nHorsens Vand A/S (Spildevand) Att.: Jacob Knudsen Rådhustorvet 4 8700 Horsens 18. marts 2011 Sag 4/1020-0301-0115 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nEgå Vandværk a.m.b.a Att.: Driftsleder Torben Vidkjær Egå Havvej 3 8250 Egå 22. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0167 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nAlbertslund Vand A/S Att.: Anne Thorup Eriksen Vognporten 9 2620 Albertslund 15. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0188 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade\nHinnerup Vandværk I/S Att.: Kaj Hougaard Samsøvej 30 8382 Hinnerup 22. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0039 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade 30 1780\nTårnby Forsyning Spildevand Att.: Raymond Skaarup Gemmas Alle 39 2770 Kastrup 8. oktober 2010 Sag 4/1020-0301-0105 / VAND Deres ref. Indledning Afgørelse om prisloft for 2011 KONKURRENCESTYRELSEN Nyropsgade


Køb/Salg – A/B Hyltevang\nProcedure i forbindelse med salg af andelsbolig\nOverdragelse, overdragelsessum og fremgangsmåden er omfattet af foreningens vedtægter §15-20.\nFremgangsmåden ved overdragelse/salg af andel og proceduren for sælger og bestyrelsen, samt køber og eventuelt ejendomsmægler skal følges.\nSælger kontakter bestyrelsen for at aftale tid for vurdering.\nSkema til opgørelse af forbedringer og procedure i forbindelse med salg af andel udleveres til sælger.\nAndelsboligforeningens eksterne og uvildige vurderingsmand, samt et bestyrelsesmedlem gennemgår lejligheden sammen med sælger. Pris for evt. løsøre aftales.\nVurdering fremsendes af vurderingsmanden til bestyrelsen og kopi til sælger efter ca. 3-5 arbejdsdage.\nMangler og udbedring heraf (udførelsesfrist m.v.) noteres på vurderingens side 2 eller som bilag hertil.\nDer vurderes i øvrigt efter principper i ABF-håndbogen, som vedtaget af bestyrelsen.\nHonorar til vurderingsmand opkræves hos sælger i forbindelse med salgsopgørelse. Honoraret udgør normalt DKK 3.800,-\nVurderingen er gyldig i 6 måneder.\nSalgspapirer og godkendelse af køber\nKøber og sælger får fremsendt "aftale om overdragelse af andel"/salgsaftale.\nSalgsprisen beregnes som Andelsværdien (andelsbevisets pålydende værdi multipliceret med den på seneste generalforsamling godkendte andelskrone) +/- forbedringer/mangler.\nBestyrelsen skal godkende køber og sikre, at de relevante informationer er modtaget og forstået. Herunder de informationer der er nævnt i "aftale om overdragelse af andel" og:\nUddrag af lov om andelsboliger og andre boligfællesskaber, idet der særligt henvises til lovens § 5, § 15, stl. 1 og § 16, stk. 1 og 3)\nLov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom m.v. kapitel 2.\nAndelsboligforeningens vedtægter, husorden og energimærkning.\nAndelsboligforeningens senester årsregnskab med den i forbindelse med godkendelse af årsregnskabet vedtagne andelskrone.\nReferat fra sidst afholdte ordinære generalforsamling.\nHenvisning til andelsboligforeningen's hjemmeside ab-hyltevang.dk hvor der findes nyttige informationer om regler, aktuelle vedligeholdelsesarbejder, bestyrelsens åbningstider m.m.\n"Aftale om overdragelse af andel" indeholder endvidere oplysning om boligafgift og á conto varmebidrag pr. måned.\nDer orienteres om at købesummen, første måneds boligafgift og á conto varme, samt udgifter i forbindelse med overdragelse af andel, opkræves via girokort, som fremsendes af foreningens administrator.\nBestyrelsen sikrer sig, at køber har fået information om vaskeri, renovationsordning, herunder storskrald m.v.\nKøber informeres om, at eventuelle mangler, der ikke er konstateret ved vurderingen, skal anmeldes til bestyrelsen inden 14 dage efter overtagelsesdatoen.\nSælger orienteres om, at der normalt tilbageholdes DKK 10.000,- til evt. udbedring af mangler, der anmeldes af køber inden 14 dage fra overtagelsesdato samt DKK 1.000,-, der afregnes i forbindelse med varmeopgørelsen.\n"Aftale om overdragelse af andel"/salgsaftalen underskrives af sælger, (plus evt. ægtefælle,) køber, samt bestyrelsen.\nKøber får udleveret en kopi af "aftale om overdragelse af andel" med påførte underskrifter af køber og sælger.\nUmiddelbart inden overdragelsesdagen aflæser sælger el og gas, som registreres og anmeldes til elselskabet og HOFOR.\nPå overdragelsesdagen aflæses varmeforbrug automatisk af ISTA via radiobølger\nUmiddelbart efter overtagelse aflæser køber el og gas, som registreres og anmeldes til Ørsted og HOFOR.\nKøber og sælger aftaler selv tidspunktet for overdragelse, dog senest kl. 12. på overdragelsesdagen.\nKøber og sælger sikrer sig at kælder-/pulterrummet er tømt, at alle nøgler til lejligheden, trappeopgangen, postkassen og vaskebrik, overdrages.\nEventuelle mangler anmeldes til sælger og bestyrelsen inden 8 dage efter overtagelsesdagen. Køber og sælger kan aftale hvorledes disse mangler udbedres eller afregnes. Hvis køber kræver det og manglerne er godkendt som mangler af foreningens bestyrelse, skal sælger udbedre disse mangler inden 14 dage efter sælger er blevet bekendt med manglernes art. Hvis denne frist ikke overholdes kan bestyrelsen udbedre manglerne på sælgers vegne og fratrække omkostningerne i det tilbageholdte beløb.\nEfter "aftale om overdragelse af andel" er underskrevet, kan spørgsmål vedrørende praktisk forhold i forbindelse med handlen rettes til foreningens administrator: Wantzin Ejendomsadvokater Flytteafdelingen, Lis Jakobsen, tlf. 33 13 11 35, lja@wzn.dk\nUdgifter for sælger ved overdragelse af andel\nVurderingshonorar, normalt DKK 3.800,-\nFlyttegebyr til foreningens administrator DKK 2.997,50\nGebyr til foreningens administrator for gennemgang af andelsboligbogen m.v. DKK 1.295,-\nHonorar for udfærdigelse af nøgletalsskema DKK 1.200,-\nAdministrationsomkostninger for foreningen ved berigtigelse af handlen DKK 700,-\nUdgifter for køber ved overtagelse af andel\nDen samlede købesum jf. "aftale om overdragelse af andel"\nAdministrationsomkostninger for foreningen DKK 700,-\nUdgift til navneskilt på lejlighedsdør DKK 200,-\nUdgift til elektronisk overførsel af vaskebrik DKK 100,-\nFørste måneds boligafgift og á conto varmebidrag


Helen Nielsen, Forfatter på Helen Nielsen\nDrømmene for det nye år dukker gerne op, her til nytår. Hvad skal det nye år bringe og hvad kan vi efterlade i det gamle. Hvis du er en af dem der tager nytår som enhver anden dag og fortsætter dit liv som du altid har gjort, så er denne […]\nSæt retning på din kreative rejse\nUdgivet januar 1, 2021\nDe lette akvarelfarver der flyder frit i vandet. Farverne der starter klare og skarpe, som tørre ind og får et tåget udseende. Min forberedelse på dette eventyr i en verden af akvarel, starter med et væld af materialer. Materialer som jeg har fundet på min kreative rejse. Der er akvareller […]\nAkvarel er et flydende medie\nUdgivet oktober 31, 2020\nDu skal male en skyggeakvarel selvom du er begynder på området hvis du gerne vil slippe en masse energi ud som giver dig overskud til flere kreative malestreger, hvor du kan bruge din fantasi. Hvad er en begynder i skyggeakvarel Det er kun godt at være begynder. En begynder er […]\nKan en begynder male skyggeakvarel?\nUdgivet marts 11, 2018\nInk, på dansk Blæk, er efter min vurdering den bedste erstatning for akvareller. Men hvorfor erstatte akvarelfarverne? Du skal ligge dine akvarelfarver på hylden eller slet ikke købe dem hvis du gerne vil have en stærk farveintensitet i værket og har det fint med at se hvad der opstår af […]\nAkvarelfarver og ink, et andet medie der opfører sig som …\nUdgivet februar 12, 2018\nAkvareller udarbejdet ud fra skygger – kaldet en skyggeakvarel – skal give os nye oplevelser. Kender du akvarel som medie, er denne teknik med til at løsrive dig og stole på din intuition. Er du ny eller kender kun lidt til akvarel som medie, så er skyggeakvarel en leg til […]\nLeg dig til flotte resultater med en skyggeakvarel\nUdgivet januar 20, 2018\nFå Gratis updates der udvikler dit talent. – Modtag i dag og lær om Farver, Redskaber og Lærreder i 3 vidoer og få farvecirklen som et woorksheet du kan printe igen og igen ↓\nBliv inviteret til udstillinger og fernisering når Billedkunstner Helen Nielsen viser originale værker frem ↓\n© 2021 Helen Nielsen – All rights reserved


Det feudale landbrugssystem - Snylterstaten\nForside Arkiv På det jævne Det feudale landbrugssystem\nPå landet var størstedelen af jorden omkring 1750 godsejendom, der var delt op i hovedgårdsjord og bøndergods. Bønderne var gennem Stavnsbåndet (indført 1733) bundet til hjemstavnen – det vil sige til det gods, som bøndergårdene var en del af, med andre ord til den godsejer, som ejede den gård, de boede på, og den jord, de dyrkede.\nTegning af Madsen. Bønder med le\nBøndergodset var fæstegårdenes jordtilliggende og blev dyrket af fæstebønderne, der var organiseret i landsbyfællesskab. Dyrkningsmetoden var trevangsbruget, hvor landsbyens agerjord var delt op i 3 vange, der på skift bar følgende afgrøder: 1. vintersæd (rug), 2. vårsæd (byg og havre), 3. græs (brak). Vangene var igen delt op i flere åse, der var jordstykker af forskellig frugtbarhed. Inden for hver ås var der en agerstrimmel til samtlige landsbyens gårde, således at en gårds jordtilliggender bestod af for eksempel 70 smalle jordstrimler. Uden for vangene lå overdrevet, et område til græsning og kvashugning, der lå hen, som istiden havde efterladt det.\nTegning af Madsen. Højadel\nBønderne havde naturalieøkonomi, og til gengæld for fæstet af gården og jorden betalte de landgilde (en årlig naturalieydelse) og ydede hoveriarbejde til godsejeren. Bønderne skulle endvidere yde tiende (hvert 10. neg) til kirken og yde hartkornsskatter og soldatertjeneste til staten. Hovedgårdsjorden, den jord, der direkte hørte til godset, blev dyrket ved gård- og husfæsternes hoveriarbejde. Dyrkningsmetoden var her for det meste kobbelbruget, et mere avanceret sædskifte end trevangsbruget. Under dette system blev jorden delt op i 6-11 skift (kobler), som regel et kobbel med brakmark og de øvrige stykker nogenlunde ligeligt fordelt mellem korn- og græskobler. Herremændene havde pengeøkonomi og var eksportører af korn og stude. Hovedgårdsjorden var skattefri, men godsejerne var ansvarlige for betalingen af bøndernes hartkornsskatter. Til godserne hørte de godsherrelige rettigheder: Hals- og håndsret, bødeindtægter, jagtret, evt. ret til at udnævne birkedommer o.s.v..\nTegning af Madsen. Bonde i gabestok


HjemBlogsAlphaGo er stadig langt fra virkelighedens verden\nClaus Dahl leder Visma e-conomics Machine Learning team. Claus er cand scient i matematik og har 20 års erfaring med software og dataanalyse.\nAf Claus Dahl team manager for machine learning i Visma e-conomic\nHvis du ikke har hørt om Google-virksomheden DeepMind, så har du helt sikkert hørt om firmaets skabning AlphaGo – maskinen, der i en live-transmitteret menneske-mod-maskinen match, slog verdens bedste Go-spiller Lee Sedol tilbage i 2016.\nKampen blev som nævnt transmitteret live, og Sedols nederlag gik verden rundt. Begivenheden gav AI og machine learning massiv opmærksomhed. Kommentariatet faldt i svime. Når et super vanskeligt spil, som Go faldt, så må det hele da snart falde. Den Intelligente Computer kan ikke være længe væk – et budskab, vi har hørt på gennem årtier; men nu må det passe – for hedder virksomheden måske ikke DeepMind? Og bruger de ikke Deep Learning?\nMan kunne læse, at DeepMinds maskiner lærer ligesom mennesker – ved at prøve, lave fejl – få gevinster, når det lykkes, og så prøve igen. Reinforcement Learning – RL - som teknikken hedder, når det er en maskine, der bruger den, er en del af vores hjerne-hardware. Hvis de har fået det til at virke, så er det vel game over for os mennesker?\nReinforcement learning virker ihvertfald fantastisk i spil. Og DeepMinds maskiner har spillet spil, siden firmaets begyndelse - længe før AlphaGo. Længe før virksomheden blev købt af Google, var DeepMinds store idé og gennembrud at bygge maskiner, der spillede computerspil bedre end mennesker. Klassiske computerspil, som Pong, Breakout og Space Invaders.\nAlphaGo er spil\nSpil er attraktive for DeepMind, som firmaets grundlægger, Demis Hassabis, forklarer i filmen AlphaGo. ”Vi mener virtuelle miljøer og spil er den ideelle platform til at udvikle kunstig intelligens algoritmer. Spil er smarte på den måde, at en masse af dem har pointsystemer, så det er meget nemt at måle bittesmå fremskridt.”\nKritikere vil sige at Hassabis lige har forklaret, hvorfor DeepMinds enorme succes med at spille spil, ikke har ført til den samme succes ude i den rigtige verden.\nUde i virkeligeden får man ikke point, for hver lille succes man har; målene er noget mere indirekte end som så.\nUde i virkeligheden mangler man viden – man har ikke hele sandheden lige foran sig, som man har på et skakbræt.\nUde i virkeligheden hænger alting sammen – fortid og fremtid, det du kan se og det du ikke kan se – du kan ikke bare bruge den information, du har lige foran dig, til at træffe beslutninger.\nUde i virkeligheden er vi ofte nødt til at løse opgaver efter at have set ganske få, et enkelt eller slet ingen, eksempler. DeepMinds spil-maskiner bliver trænet på, bogstavelig talt, milliarder af spil – de bruger mere tid på det end nogen menneskelig ekspert nogensinde har gjort og kan rumme. Virkeligheden – er ikke så nem at simulere.\nUnity med machine learning i udvikling af spil\nHvis nu man lever af computerspil, så kan den slags problemer jo dybest set være ligemeget. Tag f.eks. danske Unity – verdens førende platform til udvikling af spil til smartphones.\nFor Unity er opblomstringen af RL en indlysende mulighed. Computerspil er fyldt med maskinlæring. Der er både de modstandere man har i spillene, som skal læres op – men der er så meget mere. Objekter og skabninger i spillene skal have realistiske bevægelsesmønstre. Det er ikke besynderligt, at Unity gennem de sidste par år har satset stort på at bygge Unity op som base for en gigantisk maskinlæringsplatform, med reinforcement learning i centrum.\nSidste år vendte Unity så platformen på hovedet – det er slet ikke en spilplatform mere – det er en simulationsplatform for RL-algoritmer, der prøver at tackle problemer i den rigtige fysiske 3D-verden. Det er en snedig idé: Spil er i forvejen bygget til at kunne simulere alt mellem himmel og jord – så kan vi jo også simulere nogle maskinlæringsproblemer vi vil løse. Man kan høre Unity’s Danny Lange fortælle mere om den plan her.\nUnitys idé er, at gøre spilplatformen til den førende simulationsplatform for den udvikling – og virksomheden annoncerede sidste år et samarbejde med DeepMind om det projekt. Umiddeltbart et kæmpe boost for Unity – men det er lidt svært at se hvor stærkt DeepMinds commitment er til ideen. DeepMind er involveret i talrige andre simulationsplatforme – og konsulterer man DeepMinds ellers meget livlige research website, optræder Unity-samarbejdet ikke. Da Forbes talte med Unity’s Danny Lange om samarbejdet ved lanceringen sidste år, havde DeepMind ingen kommentarer.\nDet er stadig et åbent spørgsmål hvor godt ideen overhovedet fungerer – altså om læringen fra simulationerne med held kan overføres til virkeligheden. Fornylig skrev Google’s Ed Chi på Twitter, at der kun var lykkedes ganske få gange i Google at få Reinforcement Learning til at fungere på rigtige problemer.\nDeepMind selv er i medierne for tiden med algoritmen AlphaFold, der forudsiger proteiners tredimensionelle form, fra proteinets genetiske beskrivelse. AlphaFold er også baseret på neurale netværk og deep learning – men ifølge DeepMinds egen beskrivelse er reinforcement learning ikke med i billedet.\nTiden vil vise om Unity har ramt rigtig med satset på at blive en AI platform, ikke bare en spilplatform. Indtil videre må firmaet nok besinde sig på, at det ikke så meget er praktiske problemer, men legetøjsproblemer, man løser med Unity. Mere levende spil skal vi nok få.


Bedste Proteinpulver Med Vand - Find de fedeste links. Se mere her! \nFind mere vedr. Bedste Proteinpulver Med Vand i dag\nHej, og velkommen til denne side, udarbejdet på baggrund af søgningen på ordene Bedste Proteinpulver Med Vand. Vi ønsker, at du kan finde det, du søger efter via vores henvisninger, som vi viser for dig, som formodentlig er på udkig efter flere oplysninger i relation til Bedste Proteinpulver Med Vand. Se herunder, eller klik direkte videre på et af de anbefalede sponsorlinks, der sandsynligvis kan føre dig videre til det, du søger.\nBedste Proteinpulver Med Vand - Mere viden?\nKunne du ikke finde det, som du leder efter via vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som skulle have en kobling til Bedste Proteinpulver Med Vand, så hjælper vi også med rådgivning i den forbindelse. Du er velkommen til at hive fat i os via følgende kontaktformular. Jævnfør vores statistikker er det som regel tilstrækkeligt at følge vores links vedr. Bedste Proteinpulver Med Vand, men er dette ikke tilfredsstillende, så tag venligst kontakt. Vi ser for det meste mails inden for nogle dage.\nHvad omhandler denne side om Bedste Proteinpulver Med Vand egentlig?\nDenne side er baseret på søgeordet "Bedste Proteinpulver Med Vand" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor chance et beslægtet keyword, som du har indtastet på en søgemaskine, eks. Google eller YouTube. Vi forsøger at bidrage til din forspørgsel med hjælpsomme hyperlinks, der hyppigst vil være sponsoreret eller præfereret af vores team.


Nedtællingen til Dankortets død er i gang\nEksperter og politikere frygter i de kommende uger et farvel til Dankortet. Et EU-forslag truer nemlig det danske betalingskorts overlevelse.\nSøndag d. 12. oktober 2014, kl. 22.30\nKampen om Dankortet spidser for alvor til i EU-systemet. Berlingske Business erfarer, at de kommende tre uger bliver absolut sidste chance for at sikre, at vi danskere også fremover kan bruge Dankortet, når vi går ned i supermarkedet og køber ind.\nSom der ser ud i dag, overlever Dankortet kun, fordi butikkerne skal betale 60 øre til bankerne, hver gang en kunde bruger kortet. Den aftale vil en ny forordning fra EU gøre ulovlig, og det truer fremtiden for det danske betalingskort.\n»Dankortet kan dø af det her. EUs forslag vil gøre det svært at konkurrere med de internationale kort og betyder, at Dankortet bliver for dyrt og umuligt at arbejde med,« siger ekspert på betalingsområdet, Henning N. Jensen.\nHan bekymrer sig over, at forhandlingerne er fem minutter i lukketid, og derfor mener flere eksperter og politikere, at Danmark for alvor skal lægge pres på de øvrige EU-lande.\n»EU-forordningen kan få uhensigtsmæssigt store konsekvenser for Dankortet. Det vil uden tvivl gøre kortet meget dyrere og kan blive starten på afviklingen af Dankortet, Det er nu, der er brug for en kraftpræsentation fra de danske forhandlingers side, for løbet er snart kørt,« siger Forbrugerrådets økonom, Troels Holmberg.\nMen når erhvervs- og vækstminister Henrik Sass Larsen (S) skal overtale stort set samtlige af Europas medlemslande om, at Danmark fortsat skal have lov at beholde det billige Dankort, står han over for en uhyre ubarmhjertig opgave. For EU vil have indført mere konkurrence blandt alle betalingskort, og det kan tvinge selskabet bag Dankortet, Nets, til at indføre fastlagte gebyrer, som gør det mindre attraktivt for bankerne at opretholde betalingskortet.\n»Det medfører, at vi får dyrere betalingssystemer, som enten betyder flere gebyrer eller højere priser i butikkerne. Det er flere milliarder om året, man mister, hvis Dankort-betalinger flyttes til andre kortsystemer som Visa og MasterCard,« vurderer Troels Holmberg. Derfor er opgaven om at bevare et effektivt og billigt dankort helt centralt for erhvervs- og vækstministeren, som i øjeblikket har sat en forhandling i værk med EU-landene.\n»Der er korrekt, at der i øjeblikket forhandles en forordning om interbankgebyrer i EU, som kan få konsekvenser for Dankortet. Derfor er vi også i tæt dialog med både Kommissionen og det italienske formandskab med henblik på at skabe forståelse for de danske synspunkter og sikre de bedst mulige rammer for Dankortet,« skriver Henrik Sass Larsen i en mail til Berlingske Business.\nDankortet i fare for at blive kvalt ihjel\nEksperter: Urealistisk helt at redde Dankortet\nSådan bliver dit nye Dankort


Lån let penge på nettet - 117banker\nDet er i dag meget let at låne penge via nettet. Det gør, at du på under en uge kan søge om og få godkendt et lån.\nNettet har gjort det nemmere end nogensinde at låne penge. Tidligere skulle du ned i banken og tale med dem, før du kunne få et lån. Det var tit noget, der tog flere dage, fordi du først skulle arrangere mødet, og først efter et par eller måske en hel uge kunne komme til mødet. Derefter skulle banken vurdere, om de ville låne dig pengene, baseret på den samtale du havde haft med dem. Det kunne altså godt tage lang tid at låne penge tidligere.\nSådan er det ikke længere. I dag kan du låne penge via nettet. Du kan sidde derhjemme om aftenen og ansøge om lånet. Du kan gøre det i din frokostpause på arbejdet. Ja, der er endda nogle låneudbydere, der giver dig mulighed for at låne pengene via mobiltelefonen. På den måde bliver det muligt at låne uanset, hvor du er henne, så længe der er internetdækning. Det har derfor aldrig været lettere at låne penge.\nLån let forhandler\nNår du skal finde ud af, hvor du let kan låne penge henne, vil din første indskydelse måske være at skæve til de traditionelle banker. Men som beskrevet i indledningen har de ofte en kompliceret og langstrakt proces i forhold til, at du kan få pengene. Det er derfor en bedre ide at overveje en af de mange udbydere af forbrugslån, der findes. De giver dig nemlig alle mulighed for at låne via nettet.\nDer er mange forskellige sider på nettet, hvor du kan finde forskellige udbydere af forbrugslån. Det er for eksempel her på 117banker.com. Vi er en uafhængig side, der altid opdaterer, når der kommer en ny udbyder af forbrugslån på markedet. Du kan derfor nemt finde det lån, der passer til dig, og den låneudbyder, som du kan tage det hos.\nLån let rentefri\nDu har gode muligheder for at låne let uden renter. Der er nemlig mange låneudbydere, der tilbyder gratis lån eller rentefri lån også kaldet. Det er oftest, når du skal til at låne for første gang, at du har mulighed for at tage de rentefri lån. Find mere information ved at gå til artiklen Lån penge gratis her.\nGrunden til, at der ikke er nogen rente er, at du ikke låner pengene i så lang tid. Du har typisk 14 til 30 dage til at betale lånene af. Hvis du ikke kan det, vil der begynde at løbe renter på. Når du har så kort tid til at betale lånet af, er det vigtigt, at du allerede, når du tager lånet, har en ide om, hvordan du vil betale lånet af igen. Ellers kan det komme til at koste dig mange penge.\nEn anden grund til, at du let kan låne penge rentefrit er, at du ikke kan låne så mange penge. Du kan typisk låne mellem 1000 og 5000 kroner. Hvis du ikke har pengene, er det selvfølgelig et stort beløb, men set i forhold til hvor meget du ellers kan låne, er det ikke så mange penge. Når du ikke låner så mange penge, er det selvfølgelig nemmere for dig hurtigt at betale pengene tilbage igen.\nLån let til et hus\nNår du gerne vil låne penge let til et hus, er et forbrugslån sjældent den rigtige vej at gå. Med et forbrugslån kan du maksimalt låne 400.000 kroner. Hvis du skal låne penge til et hus i provinsen eller gerne vil købe et håndværkertilbud, er det muligt, at det er nok penge. Men hvis du skal købe et hus, der er i god stand, og som ikke ligger langt ude på landet, vil et forbrugslån sjældent være nok. Der er du derfor nødt til at låne penge et andet sted.\nNår du skal tage et huslån, skal du derfor enten ned i banken eller hen for at tale med et realkreditinstitut. Det tager noget længere tid, og det kan være, at du skal tale med flere forskellige banker eller realkreditinstitutter, før du finder det helt rigtige lån, men sandsynligheden taler så for, at du ikke skal tage et huslån så ofte. Det er derfor et af de lån, hvor det kan betale sig at bruge en del tid på låneprocessen for at sikre, at du får det helt rigtige lån til den bedst mulige rente.\nLån let til en andelsbolig\nNår du skal låne penge til en andelsbolig, kan det også være svært at låne pengene let og hurtigt. Når du skal købe noget stort, vil det som regel kræve, at du tager til møder i banken, lægger budgettet, viser kontoudtog og lånsedler og generelt laver en masse research, inden du tager lånet. På den måde kan du spare mange penge.\nEn måde, du kan gøre låneprocessen lettere for dig selv, er, hvis du har alle dine papirer i orden, inden du går til mødet i banken. Det er for eksempel, at du har alle dine lønsedler for det seneste år klar og printet ud, lige som det også kan være en hjælp for dig, hvis du selv har prøvet at lægge et budget for, hvordan din økonomi kommer til at se ud, hvis du får lånet. Det er med til at vise bankrådgiveren, at du er ansvarlig i forhold til din økonomi, og at du har sat dig ind i omkostningerne ved at tage lånet.\nLån let til en bil\nHvis du skal låne penge til en bil, har du flere forskellige muligheder. Der er det altså nemt for dig at finde den letteste mulighed for at tage et lån. Når du skal købe en bil, kan du nemlig godt låne penge nok ved et forbrugslån. Som nævnt før kan du låne op til 400.000 kroner ved et forbrugslån. Der vil du altså have fint råd til en bil.\nNår du skal tage et lån til en bil, er det vigtigste at overveje, hvad der vil være det billigste for dig. Både bankerne og realkreditinstitutterne har særlige billån, som du kan tage. Det er lån, der er lavet til, at du skal købe en bil for. Det har derfor en særlig rente og en særlig løbetid.\nI banken vil renten på et billån typisk ligge på mellem 4 og 9 %. De billigste forbrugslån har en rente på 5 %. Hvis du skal låne penge til en bil, er det altså værd at overveje, om du skal tage et forbrugslån via nettet frem for at låne pengene i banken. Hvis du har fundet den bil, som du gerne vil have, kan det være, at du har brug for pengene hurtigt. Der kan det være smartest, at du tager et forbrugslån, da processen i det tilfælde vil være meget hurtigere.\nLån let 10.000 kroner\nDet kan være meget forskelligt, hvor mange penge du har brug for at låne. Det kommer helt an på, hvad du skal bruge pengene til. Som nævnt tidligere kan du typisk låne op til 5000 kroner uden at skulle betale renter af dem, hvis det vel at mærke er dit første lån hos låneudbyderen. Skal du låne flere penge end det, skal du betale renter. Det betyder dog som regel ikke, at låneprocessen bliver længere eller mere besværlig af den grund.\nNår du skal låne op til 10.000 kroner, er det ofte meget let at tage et lån. På den måde kan du nemt og hurtigt have pengene i hånden. Det kan være, at du har brug for nogle flere penge til din næste ferie. Det kan også være, at du har brug for at købe en ny cykel, en ny computer eller måske begge dele.\nLån let 50.000 kroner\nNår du skal låne 50.000 kroner eller mere, kan der være flere krav til dig. Det e derfor ikke helt så let at tage et lån på 50.000 kroner, som det er at tage et lån på 5.000 kroner eller mindre. Der kan for eksempel være krav om, at du har en indkomst. Det skyldes, at låneudbyderen gerne vil være sikker på, at du kan betale pengene af igen.\nNår du skal bevise, at du har en indkomst, skal du vedhæfte dine lønsedler til låneansøgningen. Det anser låneudbyderen som bevis nok på, at du har en indkomst. Hvis du har dine lønsedler klar, når du sidder og udfylder blanketten på nettet om at tage lånet, vil det altså ikke komme til at tage dig særlig meget mere tid.\nLån et på trods af alder og RKI\nNår du skal låne 50.000 kroner eller derover, kan der også være et krav om, at du ikke må være registeret i det, der hedder RKI. Det er registeret for dårlige betalere. Det skyldes selvfølgelig, at det ikke er lige så attraktivt for låneudbyderne at låne ud til en, der er blevet stemplet som en dårlig betaler. Der findes dog nogle låneudbydere, der gerne vil låne ud til folk i RKI. Det handler derfor bare om at finde dem. Selve processen med at finde et lån kan altså tage længere tid, men det at søge lånet via nettet vil ikke tage længere tid.\nDet samme gælder, hvis du kun er 18 eller 19 år og gerne vil tage et stort lån. Jo større et lån du gerne vil tage, jo højere et krav vil der som regel også være fra låneudbyderens side om, hvor gammel du skal være. Der kan derfor være krav om, at du skal være mindst 21 eller 23 år for at tage et lån. Igen handler det om at bruge lidt ekstra tid på at finde det rigtige lån. En af de lettere lån at ansøge om er LånLet. Andre lette lån at ansøge om er fx AnnaFinans lånet. Du kan klikke på disse links og læse mere og finde andre gode lette lån.\n← Gode muligheder for at sammenligne lån\nDet skal du tænke over, når du tager et privatlån →


Frivillige indtager plejehjem - Indland | amtsavisen.dk\nPsykiatrisk indsats skal forhindre ekstremismePsykiatrien skal være med til at forhindre, at psykisk svage personer bliver radikaliseret. PET er med i ny indsats mod ekstremisme. Læs mere Forbud mod pesticider skal redde Europas bierMens biavlerne glæder sig over et midlertidigt forbud mod tre pesticider, der mistænkes for at skade honningbierne, advarer landbruget om, at det vil betyde øget brug af andre pesticider. Læs mere Rejsekort A/S ændrer forretningsmetode efter kritikDet skandaleramte rejsekort, som snart erstatter klippekort flere steder i landet, tvinger nogle kunder til at rejse 100 kilometer for at komme ud af aftalen. Firmaet bag lover ny version klar i næste uge. Læs mere København skabet vækstenØkonomien i hovedstaden vokser og giver overskud for Danmark, men truer med at dele landet i A, B, og C-hold. Læs mere Grå men lun weekend i venteDet bliver en blandet omgang i weekenden. Ingen slipper for regn. Læs mere Astrid Krag griber ind i lægestridSundhedsminister Astrid Krag (SF) vil på et møde klokken 12 fremsætte et lovforslag, der vedrører »almen praksis«. Det oplyser Sundhedsministeriet. Læs mere KL-formand Jan Trøjborg er dødDødsfaldet vil lægge en dæmper på afviklingen af Giro d’ Italia, når starten går fra Horsens i morgen, udtaler Hernings borgmester. Læs mere Knas med antennen på hver anden mobiltelefonErhvervsminister Annette Vilhelmsen vil ikke indføre dansk mærkningsordning, der skal vise kvaliteten på mobiltelefoners antenner. Læs mere Hver tredje udenlandske byggearbejder er underbetaltEt stort antal udenlandske byggearbejdere tjener under den absolutte mindsteløn på 115 kroner i timen, afslører omfattende aktion. Læs mere Hver anden blæser på fartgrænserneHver anden dansker har kørt for hurtigt på de danske veje inden for den seneste måned, viser ny undersøgelse. Læs mere debat\nBorger var utryg ved våben i vindueDer kommer til at ske ting og sager i Randers FCRanders unge tager kampen op mod mobningNu skal bronzedrengene hyldes - er du klar?Randers blev årets CykelkommuneOtteårig dreng fundet i god beholdKrag fastholder nej til gratis HPV-vaccine til drengePolitidramaet endte ganske udramatiskLæger får uventet hjælp af VenstreVenstremand dropper ønske om aktindsigt i kollegers kalendere


Blomster giver liv til festen. Ejeren af Topkær Fest, Line, har både kursus i blomsterbinding og er selv lidt af en blomsterentusiast. Derfor kan hun binde de flotteste bukketter og lave de smukkeste dekorationer til bordene. Herunder kan du se, de fire pakkeløsninger af blomsterarrangementer du kan tilkøbe. Du kan selv komme med ønsker til farve og blomstertyper, men de vil i deres facon ligne dem på billederne. Hver pakke koster 2.500 kr.\nHar du specielle ønsker om en æresport, blomsterport eller anden speciel pyntning, så kontakt os endelig. Intet er umuligt hos os - det vigtigste er, at du får den (blomster)fest, du altid har drømt om.\nVores specialdesignet, unikke blomstersky af tørrede blomster giver ekstra liv til selskabslokalet uden at fylde på bordene.\nDer vil hænge én over hvert bord og en større sky over højbordet.\nNår aftenen går på hæld og det bliver lidt mørkere, vil du også kunne se små lys glimte fra en lille lyskæde i dem.\nDer er ingen, der siger, at blomster er det eneste, som kan pryde bordene.\nEr du til det mere klassiske, romantiske look med en flot, farverig buket på bordet, så kan vi sagtens binde den for dig. Den giver en flot volumen til borddækningen og indrammer festlokalet på fornemmeste vis.\nRoser, dahliaer, gerbara og tulipaner er flotte at bruge i dekorationer - men du kan sagtens selv komme med ønsker til, hvilke blomster og farver, du ønsker.


Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå med PrisGaranti - kr. 14.00\nHjem / Garn > Garn Producenter > Shamrock Yarns > Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton / Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå\nVarenummer (SKU): 5713410013557 Kategori: Garn > Garn Producenter > Shamrock Yarns > Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton Tag: Shamrock Yarns\nShamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå … læs mere her\nShamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå beskrivelse:\nNavn: Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå\nLæs mere om Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå her.\nShamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå – til de Kreative Hjerner\nDet er en dille, der ikke lige går over med det samme – rigtig mange er, begyndt på det gamle håndværk strikning og hækling- og du får dig en overraskelse, hvis du tror, det er den ældre generation, der traditionelt har stået for det med at strikke og hækle i mange generationer. Målgruppen har rykket sig langt ned i alder der har taget strikning og hækling til sig, som deres bedstemødre gjorde. Rito.dk er stedet med de helt rigtige garntyper, hæklepinde osv.. Det er let at beslutte sig for at købe garn, når man får, prisgaranti og en returret på flotte 365 dage, så du kan roligt købe Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå.\nPrisgaranti på Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå\nShamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå ligger på hylden i det store sortiment der er i den altid eftertragtede varekategori Garn > Garn Producenter > Shamrock Yarns > Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton. Husk du får hele hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå ved den velkendte shop Rito.dk, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Vi har håndplukket varerne og blandt dem kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne være lavere- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nShamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå med et helt års returret\nHandler du varer i en dansk webbutik, er betingelserne lidt gunstigere, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, i den store skov af webshops, der er derude. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Når du handler online er du også fri for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så spilder du ikke din tid på at vente på fru Hansen, der lige skal spørge om, hvad hver enkelt ting koster.\nVær den første til at anmelde “Shamrock Yarns 100% Mercerised Cotton 236 Koksgrå” Annuller svar


KROMOSOMER - BIOLOGI - 2022\nVigtigste - biologi - kromosomer\nVi forklarer dig, hvad kromosomerne er, og hvordan deres struktur er sammensat. Derudover er dens vigtigste funktioner og typer af kromosomer.\nI kromosomer er det meste af den enkeltes genetiske information.\nHvad er kromosomerne?\nKromosomer kaldes stærkt organiserede strukturer inde i de biologiske celler, sammensat af DNA og andre proteiner, og hvor det meste af geninformationen findes. Individets etik. De har en bestemt form for X, som er perfekt observerbar i stadierne af celledeling eller replikation (meiose eller mitose).\nHvert kromosom har en karakteristisk form og størrelse, og de findes i par, normalt i identiske tal for alle individer af samme art. Afhængig af mængden af kromosomer, som de har (kromosomal belastning), kan cellerne være diploid (2n) eller haploide (1n). Kromosomaltallet for den humane art er 46 par.\nKromosomer blev opdaget i planteceller i slutningen af det 19. århundrede af forskere Karl Wilhelm von Ngegel (Schweiz) og Edouard Van Benenden (Belgien), så uafhængig, og dens navn kommer netop fra tinkturer, der blev brugt til at observere dem (fra det græske: chroma, farve, y soma, body ).\nMen indtil det tyvende århundrede blev kromosomernes rolle i arv og genetisk transmission ikke forstået: Mendels love og de første DNA-undersøgelser måtte forventes.\nI cellerne fra eukaryote væsener (det vil sige forsynet med en cellekerne) består kromosomerne af kromatin, det stof, der udgør DNA, RNA og andre proteiner, nogle b Såkaldte histoner og andre ikke-histoner. Alt dette sammensætter nukleosomer og danner inaktive DNA-grupper, der udgør selve kromosomerne.\nSe også: Mutation.\nGenerene er placeret i hver af "arme" af en chromatid.\nKromosomerne har en dobbelt struktur, sammensat af to strukturer, der er parallelle med hinanden og forbundet af en centromere, kaldet kromatider. I hver af "arme" af en kromatid er generne placeret i samme position i forhold til deres modstykke (husk, at de er X-formet), i rum, der kaldes locus (plural loci ).\nDa kromosomerne er sammensat af en centromere, der deler hver chromatid i to arme : en kort (arm p) og en lang (arm q), afhængigt af centromerens placering, kan man tale om:\nMetacentriske kromosomer Centromeren er næsten midt i strukturen og danner arme med meget ens længde.\nSubmetacentriske kromosomer . Centromeren forskydes fra midten, men ikke for meget. Det danner unøjagtige og asymmetriske arme, der klart kan skelnes.\nAkrocentriske kromosomer . Centromeren er i den ene ende og danner lange forskellige arme.\nPå den anden side har eukaryote kromosomer telomerer i deres ender: sammensat af regioner med ikke-kodende, meget gentagende DNA, der udfører funktionen ved at give strukturel stabilitet til hele kromosomet.\nI prokaryotiske organismer (uden en cellekerne) har kromosomer på den anden side ikke telomerer, da de er cirkulære i form.\nKromosomernes funktion kunne ikke være mere vigtig: De er ansvarlige for at overføre den genetiske information indeholdt i stamcelle-DNA'et til efterkommere, hvilket muliggør cellereplikation og for væksten af organismer, udskiftning af gamle eller beskadigede celler, og oprettelse af reproduktionsceller (såvel som nye individer under seksuel reproduktion). Dette er biologiske strukturer, der bevarer det genetiske indhold og forhindrer (hvis muligt) at blive beskadiget eller mistet.\nTyper af kromosomer\nProkaryotiske kromosomer har en enkelt DNA-streng.\nSom vi har set, er der forskellige kromosomer til eukaryote og prokaryote celler, der kan differentieres i form og funktion.\nProkaryotiske kromosomer . De har en enkelt DNA-streng og er placeret i nukleoiderne spredt i cytoplasmaet i cellerne.\nEukaryote kromosomer Betydeligt større har de en dobbelt streng lineær DNA (dobbelt helix).\nKromosomer fra eukaryote levende væsener kan imidlertid også skelnes efter deres specifikke funktion i sammensætningen af individets samlede genom, noget der er ekstremt vigtigt, når et nyt individ af arten skabes gennem seksuel reproduktion :\nSomatiske kromosomer Også kaldet autosimics, de giver individet deres ikke-seksuelle karakteristika, det vil sige dem, der definerer ham i resten af de ikke-reproduktive aspekter.\nSexkromosomer Kendt som allosomer er det kromosomerne, der bestemmer individets seksuelle karakteristika og derfor kan differentieres efter det biologiske køn: hanner har et par 23 af kromosomer af XY-type, mens den type XX kvinder.


https://nicehair.dk/paco-rabanne-deodorant-lady-million-women-150-ml.html 26638 Paco Rabanne Lady Million Deodorant Spray 150 ml //cdn.nicehair.dk/products/26638/paco-rabanne-lady-million-deodorant-spray-150-ml-1.jpg //cdn.nicehair.dk/products/26638/thumbnails/paco-rabanne-lady-million-deodorant-spray-150-ml-1.jpg 164.00 0 DKK OutOfStock Parfume/Menu/Til Kvinder Mærker/Paco Rabanne Parfume/Produkttype/Deo & Roll-on Mærker/Paco Rabanne/Paco Rabanne Woman 0 Paco Rabanne Lady Million er en dristig, glamourøs og ultra-feminin blomsterduft til den frygtløse, livlige og helt igennem uimodståelige kvinde. Lady Million er en af de mest populære lancerede dufte i de sidste adskillige år, og duften er inspireret af guld, luksus og rigdom. Duften er til dig, som ønsker at føle dig som en million, og dufte som en million! Topnoten indeholder neroli, Amalfi citron samt hindbær. I hjertenoten findes der noter af arabisk jasmin og afrikansk appelsinblomst, understreget af gardenia, som giver en helt unik sødme, der tryllebinder og griber al opmærksomhed. Rav, hvid honning og pachouli afrundes i bundnoten. **Fordele:** - Deodorant spray - Holder dig frisk hele dagen - Samme duft som Paco Rabanne Lady Million EDP/EDT **Anvendelse:** - Bruges på ren og tør hud - Påføres i armhulerne - Hold deodoranten 15 cm fra armhulen og tryk 220.00 Paco Rabanne 2013-02-26 2\nPaco Rabanne Lady Million er en dristig, glamourøs og ultra-feminin blomsterduft til den frygtløse, livlige og helt igennem uimodståelige kvinde. Lady Million er en af de mest populære lancerede dufte i de sidste adskillige år, og duften er inspireret af guld, luksus og rigdom. Duften er til dig, som ønsker at føle dig som en million, og dufte som en million! Topnoten indeholder neroli, Amalfi citron samt hindbær. I hjertenoten findes der noter af arabisk jasmin og afrikansk appelsinblomst, understreget af gardenia, som giver en helt unik sødme, der tryllebinder og griber al opmærksomhed. Rav, hvid honning og pachouli afrundes i bundnoten.\nSamme duft som Paco Rabanne Lady Million EDP/EDT


Zenegy er et lønsystem, der gør det nemt for alle slags håndværkere at registrere timer, fradrag, kørsel, mm. når de er på farten. Med en masse automatik letter vi administrationstiden for løn, så det bliver hurtigt og nemt og med minimal risiko for fejl.\nZenegy integrerer med systemer som Ordrestyring og e-conomic, således at timer, tillæg og kørsel bliver overført direkte til lønkørslen i Zenegy.\nLøn er typisk meget kompleks i håndværkerbranchen, men det behøver den ikke være med Zenegy.\nVi glæder os til at fejre jer på Håndværkerfestival!


Polyamorie dating: gratis dating side til danske singler dk.twominutedating.com\nNavn: Christine/ Alder: 27 år/ Vækst: 161/ Vægt: 79\nWaarom is de baas en koppelt jullie op basis de ingevulde tests. Efter arbejde skal ungerne hentes, der skal handles lidt, og s skal der laves aftensmad.\nNavn: Gyda/ Alder: 21 år/ Vækst: 180/ Vægt: 54\nLesbisk dating – faktisk bare dating Nogle ved om de er til mænd eller kvinder, så snart de kommer i teenagealderen. Målet er at få lige præcis din reklame til at skille sig ud i mængden!\nNavn: Stine/ Alder: 34 år/ Vækst: 178/ Vægt: 59\nI think that you will understand me and you will not laugh at me. Annoncering med Google Adwords følger 3 simple skridt, der sikrer dig et match: 1.\nNavn: Olive/ Alder: 39 år/ Vækst: 178/ Vægt: 74\nJohn Parayno er startet som UX & product designer hos Momondo. Billeder og figurer af engle, guder eller gode venner.\nNavn: Winnie/ Alder: 35 år/ Vækst: 168/ Vægt: 54\nPå daglig basis modtager vi hundredevis af besøgende på vores hjemmeside. Herefter har du mulighed for at ‘like’ personen, og hvis det bliver gengældt, så opstår der et match.\nNavn: Philip/ Alder: 31 år/ Vækst: 170/ Vægt: 76\nSpecielt dengang der var en bar der hed The Rock som var meget glade for at spille Flogging Molly 😀 Og det med guiden til at få en date, det kigger jeg lige nærmere på! Læs mere i Nyheder.\nNavn: Maggie/ Alder: 28 år/ Vækst: 151/ Vægt: 53\nOm te upgraden voor hoger opgeleiden vrouwen hun bestand heeft die die stad Vinnytsja, zoТn 260 km de hoofdstad Kiev. They can't wait to ingratiate themselves and receive free rent, food, entertainment.\nNavn: Ilse/ Alder: 33 år/ Vækst: 157/ Vægt: 63\nSå sendte jeg hende mit sæd via UPS og så mødtes vi for første gang på fødegangen. Det er meget muligt a senior dates er mere afslappede, men mange oplyser at de var lige så nervøse som da de skulle på deres første date for både 20, 30 og 40 år siden.\nNavn: Viol/ Alder: 39 år/ Vækst: 152/ Vægt: 53\nResultaterne er interessante, fordi de viser, at selvom utroskab er en faktor forskerne kalder for “sexuel personlighed” (uanset om de holder af at have sex med deres respektive partner), kom de adspurgte med specifikke grunde til deres utroskab. It likewise helps acne mend quicker.\nNavn: Sadia/ Alder: 22 år/ Vækst: 159/ Vægt: 75\nJeg interesserer mig ikke ret meget for sex, men satser mere på et psykisk fællesskab. Og i denne uge skabte Informations kronik En ringmuskel i udu.\nNavn: Zophia/ Alder: 39 år/ Vækst: 180/ Vægt: 56\nVær derfor afklaret med at det kan tage tid at date på nettet og lad dig ikke slå ud af et par mislykkede oplevelser. Dette bør også blive drøftet, så du undgår misforståelser i fremtiden.\nNavn: Qtasneem/ Alder: 27 år/ Vækst: 154/ Vægt: 71\nDet vil vise sig om den eller en af de mange andre nye dating apps bliver en reel trussel for Tinder. Flere begivenheder vil finde sted i løbet af "Danish Days", heriblandt opbygningen af en større LEGO-installation for børn.\nNavn: Poulina/ Alder: 31 år/ Vækst: 172/ Vægt: 79\nBeste Datingsite Voor Studenten ze zijn alweer 8 maanden en hebben we een woord typt dat tussen en opa rustig wordt; vooral kijkt naar elkaars foto ziet. Vi beder dig meddele os det, hvis du synes, at nogen opfører sig dårligt, eller hvis nogen har billeder med pornografisk eller stødende indhold.\nNavn: Børge/ Alder: 21 år/ Vækst: 176/ Vægt: 60\nNår vi er voksne, afprøver vi vores kunnen ud i kærlighedens til tider vanskelige kunst, nogle med mere held end andre. Du vil blive ført ind i helt unikke omgivelser, hvor du kan chatte med tilfældige mennesker via tekst, eller du kan klikke på dem for at begynde på at se deres webcam.\nNavn: Tammes/ Alder: 31 år/ Vækst: 169/ Vægt: 61\nIgår fik mig virkelig til at tænke over nogle ting, og min hjerne kørte for fuld drøn hele natten. Rikke Peters er i perioden 2012-2015 tilknytttet Aarhus Universitets 'Ideas Pilotcenter ', hvor hun overordnet set forsker i demokrati og offentlighed.\nNavn: Geo/ Alder: 23 år/ Vækst: 156/ Vægt: 51\nFor eksempel "hvorfor kan hun ikke lige smile til mig, når hun kommer hjem fra arbejde" - altså alle mulige småting, fortæller han. Uden egentligt at have brug for det.\ngratis webcam chat, gratis online date, cougar dating site, bedste dating side for mænd, find en kæreste 16 år, er netdating godt, gratis dating sider, bedste gratis datingsider, finde en kæreste, datingsite zonder registratie, indian dating site, dating website, datingsider trening, dating sider på facebook, find en kæreste unge, kallenavn på datingsider, website for dating online, anastasia date, hvad er netdating, asian dating sites


Debatten har været tiltrængt | Magisterbladet\nAktuel side: Debatten har været tiltrængt\nDer har mildt sagt været en blandet modtagelse af rapporterne fra Kvalitetsudvalget. Nu hvor den endelige rapport er udkommet, er de studerendes formand dog glad for, at kvaliteten har været så grundigt til debat, men kritisk over for et bachelorarbejdsmarked uden ret til kandidatgrad.\n“De skriver meget om fremtidens kompetencebehov, men det begreb dækker ikke over et forsøg på at beskrive, hvad uddannelseskvalitet er”.\n“Et af de mere syrede indslag i kvalitetsdebatten”.\n“Der er intet i udvalgets arbejde, der anviser forbedringer eller nye veje for professionsuddannelsernes udvikling”.\nDet har ikke skortet på knubbede ord om både udvalg, rapporter og forslag, når Kvalitetsudvalget i løbet af det sidste knap halvandet år har udgivet rapporter med bud på problemer og løsninger for at hæve kvaliteten af de danske videregående uddannelser. Der har ellers generelt været opbakning til, at kvalitetsdiskussioner er relevante.\n“Det bliver nævnt flere steder, at humanister kommer ud uden kommerciel erfaring og uden at vide, hvordan et regnskab i en virksomhed er bygget op. Og det er jo helt rigtigt, at det er meget anderledes at gå på universitetet end at arbejde i en virksomhed”, sagde formanden for DM’s universitetslærere, Leif Søndergaard, i december til magisterbladet.dk, da udvalgets anden delrapport lige var udkommet.\n“Som det er i dag, er universiteternes opgave at drive forskning og give forskningsbaseret undervisning på højeste internationale niveau, og det er noget ganske andet. Udvalget skriver ganske vist noget om forskningsbaseret undervisning, og det er da fint, men hovedpointen er, at de studerende skal ud at have job. Og så taler vi om et andet universitet end det, vi har i dag”, lød det fra universitetslærernes formand.\nManglende retskrav bekymrer\nNu har udvalget så offentliggjort sin endelige rapport, og bortset fra et par enkelte ændringer, som blandt andet viser, at der er blevet lyttet til kritikken med hensyn til at reducere studienævnenes indflydelse, så er der ikke mange ændringer i forhold til de delrapporter, der hidtil er kommet.\nBlandt de i alt ti anbefalinger, som den endelige udgave rummer, er det især forslaget om at ophæve retskravet på en kandidatuddannelse, der har vakt debat. I stedet for retskrav bør der ifølge udvalget indføres faglige adgangskrav mellem bachelor- og kandidatdelen. “Det skal ske med afsæt i en vurdering af arbejdsmarkedets kompetencebehov – og med blik for en betydelig variation på de enkelte uddannelsesområder”, lyder anbefalingen fra udvalget, der lægger op til, at flere skal ud på arbejdsmarkedet med en bacheloruddannelse i bagagen. Herefter kan de eventuelt senere vende tilbage og få en kandidatuddannelse uden dog at have krav på den. Når man ser bort fra de autorisationsgivende uddannelser, mener udvalget, at op mod to tredjedele af bachelorerne fremover bør møde arbejdsmarkedet, inden de vælger at læse videre på en kandidatuddannelse.\nBachelormarked kræver flere rettigheder\nUdvalgets anbefaling har fået flere til at advare om, at man reelt kan komme til at gamble med flere årganges fremtid, hvis de bliver sendt ud på et ikke-eksisterende arbejdsmarked. Udvalgets argumenter har da heller ikke formået at overbevise formanden for DM Studerende, Fatima Hachem.\n“Grundlæggende er vi i DM Studerende meget interesserede i at tage diskussionen om at få et bachelorarbejdsmarked. Vi ønsker at give de studerende mulighed for at komme ud og prøve deres viden i et til to år, inden de vælger kandidaten. Men det skal være en frivillig mulighed og ikke fremtvinges. Vi slår klokkeklart fast, at vi er imod, at retskravet bliver afskaffet. Tværtimod mener vi, at retskravet ikke bare skal bibeholdes, men at det også skal forlænges”, siger hun.\nStop for detailstyring\nBlandt de meldinger fra udvalget, som har fået en mere positiv modtagelse, er blandt andet kritikken af politikernes detailstyring.\nDet mest markante problem er, at den centrale styring af uddannelserne er helt på vildspor, lød det i pressemeddelelsen fra udvalgsformand Jørgen Søndergaard, da den endelige rapport kom. Han henviste til, at ministeriet for eksempel har lavet detaljerede regler for omprøver for studerende, der ikke består en eksamen.\nDet vakte også en vis opsigt, at udvalget i sin første rapport anbefalede at lade det være op til de enkelte uddannelsesinstitutioner at afgøre, hvilke af studiefremdriftsreformens virkemidler de vil anvende på hvilke dele af deres uddannelser, og dermed også gøre det muligt ikke at gennemføre alle tiltag. På pressemødet i forbindelse med udgivelsen af den endelige rapport var ministeren dog ikke villig til at sige meget andet i den anledning, end at der stod et bredt politisk flertal bag fremdriftsreformen.\nStuderende: Studieaktivitet er det vigtigste\nUdvalgets arbejde har også været kritiseret for at tegne et for dystert billede af situationen og underkende det kvalitetsarbejde, der allerede er i gang på uddannelsesinstitutionerne. Set fra de studerendes synspunkt er Fatima Hachem dog positiv over for, at kvaliteten er kommet mere på dagsordenen.\n“Allerede fra første gang jeg hørte, at vi ville få et kvalitetsudvalg, var jeg glad for, at vi endelig kunne tage den debat på et mere sagligt grundlag. Men jeg er ked af, at de studerende ikke har været inviteret med. Efter alle raporterne og debatterne er vi ikke nødvendigvis blevet enige, men vi er blevet klogere. Det afgørende lige nu er Sofie Carsten Nielsens udspil. Jeg er selvfølgelig kritisk på nogle områder, men jeg er glad for, at mange har deltaget i debatten og forsøgt at nuancere den. Det var tiltrængt”, siger Fatima Hachem. Hun peger på, at udvalgets anbefaling om at sikre høj studieaktivitet er den, som bør have førsteprioritet, når udvalgets anbefalinger eventuelt skal virkeliggøres.\n“Det er en af de essentielle anbefalinger. Det er ikke, fordi de studerende ikke er tilstrækkeligt aktive, men det handler netop om at få nok interaktion med sin underviser, om at få nok undervisning, om at få feedback”.


Sverige står fast på anerkendelse af Palæstina - Kristeligt Dagblad\nDen svenske melding møder kritik fra mange vinkler, men Sverige holder fast i deres anerkendelse af Palæstina. Her er to palæstinensiske piger til den muslimske Eid-fest i Gaza by. Foto: Majdi Fathi/NurPhoto/Sipa USA\nPalæstina har brug for opbakning, inden det er for sent, mener den svenske statsminister, Stefan Löfven\nDa den nye svenske regering i fredags blev offentliggjort i Stockholm, udnyttede den socialdemokratiske statsminister, Stefan Löfven, lejligheden til at bringe en ganske opsigtvækkende meddelelse. I tillæg til den formelle ministerpræsentation sagde Stefan Löfven, at han vil arbejde for, at Sverige formelt anerkender staten Palæstina.\nUdtalelsen blev hurtigt mødt med negative reaktioner fra Israel og USA, men det skræmmer ikke den nyudnævnte statsminister.\nI et interview med den svenske avis Expressens tv-kanal svarer Stefan Löfven nu igen på kritikken og understreger, at han også bakker op om den israelske stat.\n”Vi har en god dialog og er nære venner af Israel. At de er utilfredse med min udtalelse, havde jeg ventet. Men det er ikke en ny udmelding fra Socialdemokratiet. Vi har længe haft den opfattelse, at der skal komme en to-stats-løsning, hvor Israel og Palæstina kan leve sammen i fred,” siger den svenske statsminister.\nStefan Löfven mener, at kritikken af, at hans udtalelse skulle være uigennemtænkt, er forfejlet.\n”Spørgsmålet er, om ikke diskussionen i stedet bør handle om, at man risikerer at komme for sent (med opbakningen af Palæstina, red.). Vi har nu en situation, hvor 40 procent af Vestbredden er besat. Det er et problem efter vores opfattelse,” siger statsministeren til Expressen om den kritik, der er kommet fra blandt andet Israel.\nDen israelske udenrigs-minister Avigdor Lieberman siger til den israelske avis Haaretz, at han mener, at Sveriges statsminister ikke har sat sig ordentligt ind i konflikten i Mellemøsten.\n”Han (Stefan Löfven, red.) har ikke forstået, at det er palæstinenserne, der i de seneste 20 år har stået i vejen for fremskridt og en aftale mellem Israel og palæstinenserne,” siger udenrigsministeren til avisen.\n”Hvis situationen i Mellemøsten bekymrer den svenske statsminister, burde han i stedet fokusere på de brændende spørgsmål som det daglige massemord i Syrien, Irak og andre steder i regionen,” siger Avigdor Lieberman.\nDen svenske udmelding møder også modstand fra det amerikanske udenrigsministerium.\nTalsperson Jen Psaki kalder det en forhastet udtalelse, Stefan Löfven kom med på sin anden dag som statsminister.\n”Vi støtter i den grad, at der skal komme en palæstinensisk stat, men det kan kun ske igennem forhandlinger, via en resolution (“), der anerkendes af begge parter,” sagde Jen Psaki ifølge den amerikanske avis The New York Times ved et pressemøde i Washington.\nSveriges ambassadør i Tel Aviv, Carl Magnus Nesser, var i går til samtale i det israelske udenrigsministerium i Jerusalem for at diskutere Sveriges nye kurs i Palæstina-politikken.\nDanmark bør anerkende Palæstina som stat\nHolger K.: Følg Sverige og anerkend Palæstina


Igen: Racisme udeladt i 266b dom | Undskabens Hotel\nIgen: Racisme udeladt i 266b dom\nTil gengæld ser det ud til, at underliggeren for hvornår mundkurvs bestemmelsen kan anvendes er rykket ned ad.\nOle Flemming Nielsen er blevet dømt for at omtale islam i ikke flaterende vendinger. Helt præcist finder retten, at følgende er en overtrædelse af straffelovens § 266b. Fra dommen:\n“…ideologien Islam er fuldt ud lige så afskyvækkende, modbydelig, undertrykkende og menneskefjendsk som Nazismen. Den massive indvandring af Islamister her til Danmark, er det mest ødelæggende det danske samfund har været udsat for i nyere historisk tid”.\nMed hensyn til hvad justitsvæsnet kan tilskrives, så skal man være opmærksom på, at ved en domsmandssag medvirker to domsmænd, og at der sker frifindelse hvis enten 1) de to domsmænd ikke vil dømme skyldig eller den juridiske dommer alene ikke vil dømme skyldig. Modsætnings vis kan det sluttes, at i hvertfald den ene domsmand og den juridiske dommer har tilsluttet sig “skyldig”.\nSå konklusionen er vel, at man som debatør og informant angående væsentlige samfundsanliggender altid når anliggendet er islam, understreger at islam er en fredelige religion. I hvertfald for nogle de fleste muhammedanere.\nOg vi glæder os igen over, at i såvel rettens egen omtale og i selve domme finder man ikke ordlyde såsom “sag om racisme” “skyldig i racisme” og lignende. Det gør man tilgengæld i rigt mål i løgnefabrikanten Al-Ritzaus og alle mulige andre medier og kommentatores omtale.\nTil gengæld græmmes vi over, at man tilsyneladende anvender gummiparagraffen 266b til igen at trykke en norm med begrænset tilslutning og som end ikke er blevet prøvet ved f.eks. en folkeafstemning igennem ved en syndflod af afgørelser i bunden af det juridiske hirearki. Nemlig normen om, at islam skal omtales som fredelig ellers bliver man straffet for, at modsige at det multikulturelle er “godt”.\nFlemming Nielsens FB.\nDocument.dk, her og her.\nPosted in belyvning, Denmark, islam, islamofili, jura&legal affairs, kriminalitet, kulturmarxisme and tagged 266b sag, flemming nielsen, helsingør, jury, ole flemming nielsen, racisme sag, retten i helgsingør on February 12, 2016 by Hans Und. Leave a comment


april 2016 - Artikeldatabasen\nFlere og flere spillere begynder at blive mere prisbevidste om, hvad en håndboldsko skal koste, dette faktum gør det sværere for traditionelle forretninger at drive en business, da kunderne ikke længere nøjes med at prøve varerne og efterfølgende købe dem, i dag vælger de fleste af kunderne at prøve skoen i butikken og derefter gå […]\nEr du i tvivl om du skal vælge en foldbar stok? Læs med her og få al den viden du behøver om de sammenklappelige stokke. Læs om de mange fordele ved den foldbare funktion og læs samtidig om, hvordan du folder stokken sammen. Hvad er en foldbar stok? En foldbar stok er en stok, […]\nSkrotpræmie København Bilskrot Kbh\n13. april 2016 af Skrotbil\nSælg ikke før du har talt med os Skrot Din Bil Nu Skrotbil Hentes Gratis. Vi tilbyder dig den bedste service i hele landet. Vi fuldfører vores arbejde med flere års erfaring. Vi modtager alle skrotbiler med et smil og tilbyder dig den højeste skrotpræmie,Tænk ikke længe over hvad du skal foretage dig med din […]\nKonflikter er en naturlig del af ens hverdag, og af ens liv. Samtidig er det også en naturlig del af de sociale relationer, og de rammer, som mennesker begår sig i. Nogle konflikter løser mere eller mindre sig selv, mens at andre konflikter har det med at vokse, og dermed kan forekomme umulige at håndtere. […]\n3 billige tilbud på fotograf\nVores gruppe af fotografer tilbyder effektiv fotografering til ethvert formål uanset om det drejer sig om eksempelvis bryllup, erhverv, portræt eller noget helt 3. Vi garanterer at du modtager de mest gode tilbud fra vores tilknyttede kompetente billige fotografer og endvidere har vi gjort det enkelt for dig at komme i kontakt med nøjagtig den […]\nMercedes-Benz E-klasse biler består af en masse moderne og stilrent eksteriør. Hvis du køber en af de nye biler fra E-klassen (med undtagelse af E 200), få du blandt andet en AdBlue-tank med større kapacitet. Kapaciteten er på hele 25 liter, og det øger bilens rækkevidde, før den næste gang skal fyldes op med NOx-reduktionsmiddel. […]


Karolines Julekaldender - 18. December - Movellas\nDig og Niall vågnede af vækkeurets bratte lyd. Du havde glemt at skifte din alarmlyd, så da Nialls søde latter flød ud af din mobil, udløste det et anfald af den ægte vare.\nEgentlig burde vækkeuret slet ikke være sat til, din mor og far havde givet dig lov til at få fri de sidste dage inden juleferien.\n"Hvad skal vi lave i dag?" spurgte Niall søvndrukken.\n"Uuh! Lad os se Grinchen!" Niall lo af din entusiasme, og du satte hurtigt DVD'en i maskinen, og hoppede op til niall, der var kravlet op i din seng.\nEfter filmen var det tid til morgenmad. I vidste jo ikke at Niall kom, så i måtte jo bare spise havregryn med cornflakes.\nDu var ikke rigtig i julehumør, så Niall insisterede på at i skulle gå op i byen, efter at i lige havde gjort jer klar, og købe en bunke julefilm.\nNiall havde købt filmene, så du købte nogle chokolade julemænd, som i kunne spise til filmene,\nI brugte resten af dagen på at se film, og spise.\nDet var tid til at i skulle i seng.\nNiall hoppede ned på sin madras, efter at have givet dig et godnatkys på kinden.\n"Godnat Karoline," sagde han, og rakte sin arm op, så han kunne tage fat i din hånd.\nFør du faldt i søvn, lå du og tænkte på, hvor urealistisk det var, at den verdenskendte Niall Horan, lå i dit værelse, og holdt dig i hånden.\nDu var utroligt heldig.