Bachelorprojekt opgave. - PDF\nDownload "Bachelorprojekt opgave."\n1 Bachelorprojekt opgave. Indsatte inklusion i samfundet. Studerende: Kersti Møldrup Pedersen Studienummer: Skole: PGE10F, VIA University College Pædagoguddannelsen, Campus Horsens Vejleder: Marlene Smith Afleveringsdato: 13. januar 2014 Samlet antal anslag:\n2 Pædagoguddannelsen i Horsens Denne bachelorprojektopgave er udarbejdet af studerende på VIA University College - Pædagoguddannelsen i Horsens. Den skriftlige opgave er et resultat af de studerendes selvstændige arbejde, og den er ikke rettet eller kommenteret fra uddannelsesstedets side. Endvidere skal der gøres opmærksom på, at den skriftlige redegørelse ikke er hele produktet. Bachelorprojektet vurderes efter 7-trinskalaen på grundlag af den studerendes mundtlige fremlæggelse og en efterfølgende faglig diskussion mellem vejleder, ekstern censor og den studerende med udgangspunkt i det skriftlige arbejde. Jens Norup Simonsen Uddannelsesleder\n3 Abstrakt. I min opgave bruger jeg begreberne inklusion, relation og anerkendelse til, at underbygge min teori om, at vi som pædagoger kan hjælpe indsatte med, at få en bedre inklusion til samfundet. I forskningsafsnittet ser jeg på, hvad for en behandlingstype der har den bedste effekt på de indsatte. Jeg har også set på hvordan Pension Skejby hjælper indsatte til, at blive selvstændige ved at lade straffede og ikke straffede bo sammen, og dermed opnå en bedre inklusion til samfundet. Jeg har interviewet en indsat og en pædagog, hvor jeg ser på deres forskellige synspunkter i forhold til de tre begreber.\n4 Indholdsfortegnelse Emne Indledningsafsnit Emnebegrundelse Emneafgrænsning Problemstilling Metode Valgte teorier Humanistisk tilgang Kvalitativ undersøgelsesmetode Begrebsafklaring Brugerbeskrivelse Love og retningslinjer Forskning Analyse Inklusion Relationer og anerkendelse Case Analyse af case Interview med en indsat om inklusion til samfundet Pension Skejby Diskussion Konklusion Perspektivering Litteraturliste Bilag Bilag\n5 Emne. Indsattes inklusion i samfundet. Indledningsafsnit. Emnebegrundelse. Jeg har i min anden lønnede praktik, være i et åbent fængsel i henholdsvis alkoholbehandling og efterbehandling/udslusning. I min praktik erfarede jeg, at en del af de indsatte 1 havde været i fængsel før, og derfor begyndte jeg at tænke på, om samfundet tager sig af de indsatte der bliver løsladt, så de bliver inkluderet i samfundet? Eller om det er fordi samfundet ikke er klar til at tage imod de indsatte når de bliver løsladt?. Kan det være samfundet, der svigter de indsatte der bliver løsladt, eller er det de indsatte der svigter samfundet? Mens jeg var derude mødte jeg også indsatte, der glædede sig til at blive løsladt så de kunne komme ud, til deres familie og specielt deres børn. Jeg erfarede at en af de indsatte, på sin sidste orlov inden han skulle løslades lavede kriminalitet. Det er der jeg tænkte at det for mig, ville være spændene og dykke ned i inklusionen af indsatte til samfundet og hvor meget der bliver gjort for, at holde de indsatte fra kriminaliteten. I det fængsel hvor jeg var i praktik har de indsatte mulighed for, at få en uddannelse mens de afsonede deres straf. Der er en skole på fængslet, hvor de indsatte kan tage 9 og 10 klasses eksamen hvis de ikke har det. De indsatte kan også tage udvidede kurser i form af blandt andet HF og erhvervsøkonomi. De der afsoner på efterbehandlingen har derudover også mulighed for, at tage ud af fængslet og tage en uddannelse, på et uddannelsessted hvilket er meget brugt. Både fængselsbetjente og pædagoger har gode erfaringer med, at de indsatte kan komme ud af fængslet og få en uddannelse på et uddannelsessted, da de indsatte får input udefra og ikke kun fra andre indsatte i fængslet. Ude på fængslet hvor jeg var i praktik, arbejder de med projekt god løsladelse hvor de arbejder med, at forberede de indsatte bedst muligt på at komme ud i samfundet igen, efter de har afsonet deres straf. Projekt god løsladelse drejer sig for eksempel om, at lære de indsatte der har været meget i fængsel, hvordan man opføre sig når 1 Der kommer en brugerbeskrivelse på side 5 hvor der er en uddybelse af hvilke brugere jeg har arbejdet med i min praktik. 1\n6 man er ude blandt andre mennesker, og specielt når der er børn tilstede. Under projekt god løsladelse ligger der også, at de indsatte skal have en bankkonto hvis de ikke har det, og der skal findes en bolig til dem så de har et hjem når de bliver løsladt. Der er også en økonomisk del i det, da de pædagoger der er ude i fængslet skal hjælpe de indsatte, med at få kontanthjælp eller anden støtte fra kommunen eller staten når de bliver løsladt, så dette ikke kan få de indsatte til at lave kriminalitet når de bliver løsladt. Altså er projekt god løsladelse : At forebygge recidiv er imidlertid også afhængig af vilkår og forudsætninger, som ligger uden for myndighedernes handlepligter og muligheder. Det beror både på strukturelle forhold, f.eks. boligmarkedets beskaffenhed og mulighederne for at skaffe bolig, og den indsattes/løsladtes egne forhold: hans lyst, ønske eller interesse til at medvirke til sin egen gode løsladelse. Hvis den løsladte modarbejder sine interesser og planer, eller ikke har, eller kan se tilstrækkeligt attraktive alternativer til kriminalitet, vil godt myndighedssamarbejde naturligvis ikke i sig selv kunne forebygge recidiv. (Ryberg, 2009, s. 77). Her ser vi, at samfundet og myndighederne gerne vil hjælpe de indsatte med, at få en god løsladelse men, hvis de indsatte ikke selv hjælper til eller ligefrem ønsker dette, kan det blive problematisk. Inklusionen for indsatte i et fængsel er vigtigt for, at de ikke laver kriminalitet igen. Inklusion betyder, at det enkelte individ har ret til deltagelse i fællesskabet, fordi det er gennem fællesskaber, at vi som mennesker udvikler os. (Schou og Pedersen, 2010, s 179). Ud fra det her, burde alle mennesker blive inkluderet i samfundet og forskellige fællesskaber. Men er det muligt, at der er nogle individer der ikke passer ind i samfundet, og at samfundet ikke er klar til at kunne tage vare på disse individer? I min opgave vil jeg lægge vægt på, den anerkendende tilgang til de indsatte da jeg i min praktik fandt ud af, at en god relation til de indsatte var nemmere, at oparbejde med en anerkendende tilgang. Jeg erfarede, at pædagogerne havde en anerkendende tilgang til de indsatte og derfor, var der en god relation mellem de indsatte og pædagoger. Mens jeg erfarede at fængselsbetjentene generelt ikke anerkendte de indsatte, og derfor ikke havde en relation til de indsatte og så mennesket bagved forbrydelsen. Anerkendelse kommer til udtryk gennem hele den måde man er i relation til andre på og udspringer af en grundlæggende holdning af ligeværdighed og respekt. (Bae 1996:8). Det er vigtigt i arbejdet med indsatte, at 2\n7 man viser dem respekt og at man ser dem som ligeværdige, så de ikke får et dårligt selvværd og selvtillid så de ikke går ud og laver kriminalitet igen. Jeg syntes det er spændene, hvordan den anerkendende tilgang kan påvirke den relation, der kan være mellem indsatte i fængsel og de individer der arbejder i fængslet. Derfor vil jeg se om den anerkendende tilgang kan påvirke deres inklusion i samfundet. Kan den anerkendende tilgang også hjælpe de indsatte med, at ville tage en uddannelse og dermed prøve at forblive på den rene sti når de bliver løsladt og på denne måde, blive inkluderet i samfundet? Emneafgrænsning. Inden jeg skulle skrive min opgave har jeg været en del forvirret over, hvor vidt jeg skulle bruge begrebet inklusion eller resocialisering. Da der på emnet indsatte ikke er meget litteratur om inklusion. Begrundelsen er, i dag er begrebet resocialisering mere eller mindre blevet byttet ud med begrebet inklusion, dette sker da man har fundet ud af, at inklusion vil passe bedre i samfundet da det ved inklusion, ikke kun er det enkelte individ der skal tilpasse sig samfundet og fællesskaber men, at det også er samfundet og fællesskabet der skal tilpasse sig det enkelte individ. Når man ser på begrebet resocialisering så er det, det enkelte individ der skal tilpasse sig samfundet og fællesskaberne og dermed, er der ikke plads til alle, så hvis man kommer ind i et fællesskab og ikke passer ind under begrebet resocialisering, så er det det enkelte individ der er problemet, og ikke samfundet eller fællesskabet. Ifølge Schou og Pedersen så bliver det enkelte individ udviklet, når man bliver en del af et fællesskab, da det er gennem fællesskaber der opstår en relation. Altså skal der ifølge dem være plads til alle individer, uanset hvor forskellige man måtte være i et fællesskab, da alle individer har ret til at udvikle sig (Schou, 2010). Problemstilling. Hvordan kan vi som pædagoger, støtte den indsatte i et fængsel og dermed være med til at skabe en bedre inklusion til samfundet? 3\n8 Metode. Jeg starter med i mit metodeafsnit at kort fortælle, hvilke teorier jeg har valgt at bruge i min opgave, som er efterfulgt af min tilgang og hvilken undersøgelsesmetode jeg har brugt. Jeg har lavet en kort begrebsafklaring for, at læseren bliver sat ind i hvilke begreber jeg har valgt bruge i min opgave, og hvad der er grundlæggende for disse begreber. Derudover har jeg igen kort skrevet lidt om, den brugergruppe jeg har valgt at skrive min opgave ud fra, da den brugergruppe jeg har valgt er specielt inden for den pædagogiske praksis. Derudover har jeg fundet noget forskning, hvor jeg har taget udgangspunkt i behandlingsmetoder og effekten af disse. I inklusions- og relationer og anerkendelse afsnittet, har jeg med henholdsvis egne ord, referencer og citater fortalt hvordan man som pædagog i et fængsel, forbereder indsatte på at blive inkluderet til samfundet, jeg slutter disse afsnit af med en case fra min praktik, og bruger derefter de valgte teori til at analyser casen med. Jeg har skrevet et afsnit om et interview, jeg har lavet med en indsat og hvordan han syntes efterbehandlingen/udslusningen, hjælper indsatte med at blive inkluderet til samfundet. Jeg har valgt at skrive om Pension Skejby, da det er en god måde for indsatte, at blive inkluderet til samfundet på stille og roligt. I min diskussion har jeg valgt, at sætte et interview med en indsat og en pædagog op mod hinanden, hvor man kan se at de ser forskelligt på hvordan det fungere på behandlings/udslusningsafdelingen. Valgte teorier. Jeg har i mit afsnit om inklusion valgt, at bruge Schur og Pedersen da jeg før har arbejdet med deres teori og syntes, at de er gode til at formulere inklusion så jeg forstår det, og kan bruge det i min opgave og videre give deres teorier, på en måde så det giver mening for både læser og mig. Derudover er det er kapitel fra en lærebog så kilden er efter min mening pålidelig. I mit afsnit om anerkendelse og relationer, har jeg valgt primært at bruge Berit Bae da hun har lavet mange undersøgelser, indenfor anerkendelse og dermed er Berit Bae en pålidelig kile. Derudover har jeg brugt en artikel, som jeg har fundet på internettet som er skrevet af Lis Møller, hun referere til både Anne-Lise Løvlie 4\n9 Schibbye og Berit Bae. Da hun bruger disse to teoretiker i sin artikel, mener jeg også her at er kilden pålidelig. Humanistisk tilgang. Jeg bruger den humanistiske skrivestil i min opgave, da jeg er ved at uddanne mig til pædagog og dermed, har med mennesker at gøre. Jeg skriver dog ikke om det konkrete individ, der kan få lov til at udvikle sig frit da min brugergruppe er individer i et fængsel og de derfor, skal indordne sig efter regler og rammer som andre individer og samfundet, har sat op for dem. Kvalitativ undersøgelsesmetode. Jeg bruger den kvalitative undersøgelsesmetode, da jeg har været ude og interviewe et individer der sidder i et fængsel, derudover har jeg også interviewet en pædagog. Det vil sige, at jeg ikke bruger forskningen til at skrive min opgave med men, at jeg i stedet bruger de interviews jeg har lavet med to forskellige personer. Begrebsafklaring. Jeg forstår begrebet inklusion som værende et begreb, hvor både grupperinger, fællesskaber og samfundet skal tilpasse sig det enkelte individ, så individet ikke føler sig udenfor. Ved inklusion forstår jeg også, at det dog ikke kun er grupperinger, fællesskaber og samfundet der skal tilpasse sig individet, men at det også er det enkelte individ, der skal tilpasse sig de forskellige grupperinger, fællesskaber og samfundet så de dermed mødes på halvvejen. Inklusionen er hvis der er et individ der for eksempel har været i fængsel, og dermed har været væk fra samfundet, i alt fra en måned og op til flere år, og som derfor skal tilpasses samfundet igen, og dermed blive en del af samfundet igen. Jeg har også i min opgave valgt, at bruge begreber som relation og anerkendelse. Relation forstår jeg ved, at man som to individer først begynder at snakke lidt sammen, og jo mere man snakker sammen jo bedre bliver relationen til hinanden, altså begynder man at lære hinanden bedre og bedre at kende. Relation kan også opnås gennem en fælles aktivitet eller hvis man kender nogen af de samme mennesker. Anerkendelse er, hvor man ikke blot roser det enkelte individ. Som Berit Bae siger og som står i emnebegrundelsen, så er det måden man respektere og ser hinanden 5\n10 ligeværdigt på, der er med til at gøre anerkendelse til anerkendelse, altså gennem ros ser man på det et individ har lavet, men respektere det ikke nødvendigvis som man gør ved anerkendelse (Bae, 1996). Ikke alle individer ser hinanden som ligeværdige og hvis man ikke gør dette, så kan man ikke være anerkendende da dette har en stor betydning for, om man kan anerkende andre individer. Brugerbeskrivelse. Da efterbehandlingen ligger i et åbent fængsel, er det indsatte i fængsler der er brugergruppen. De indsatte der primært er på efterbehandlingen, er indsatte der enten studere eller har arbejde. Efterbehandlingen støtter op om de indsatte, der tager en uddannelse enten inde i eller udenfor fængslet. Når man bor på efterbehandlingen, skal man have været igennem et behandlingsforløb i sådan et omfang, at der skal arbejdes videre med det. Det vil sige, at de indsatte der bor på efterbehandlingen, alle er tidligere stofmisbrugere eller alkoholikere. På efterbehandlingen er det nemmere for de indsatte, at få frigang 2 til skole eller arbejde udenfor fængslet, og derfor er der en del af de indsatte på efterbehandlingsafdelingen, som går i skole eller arbejder udenfor fængslet. På efterbehandlingen skriver man under på en kontrakt, når man kommer over på afdelingen, de indsatte skriver under på, at de ikke vil tage stoffer eller indtage alkoholiske drikke mens de sidder på efterbehandlingsafdelingen. Hvis de gør dette, bliver de bortvist fra efterbehandlingen og flyttet et andet sted hen i fængslet. På efterbehandlingen ser man ikke så gerne, at der kommer indsatte ind som har et massivt forbrug af lægeordineret medicin, for hvis de indsatte ikke får for eksempel smertestillende piller nok, kan de selvmedicinere sig og få piller andre steder i fængslet. De indsatte kan også finde på, at gemme deres piller til videresalg til andre indsatte. Love og retningslinjer. I Bkg. Om kommunernes pligt til at koordinere handleplaner med kriminalforsorgen for visse persongrupper står der (Jappe, 2011): 1. kommunerne skal koordinere handleplaner efter 140, stk. 1 og 3, samt 141 i lov om social service med kriminalforsorgen med henblik på at understøtte en 2 Frigang betyder at man kan få lov til at tage ud af fængslet for enten at arbejde eller gå i skole. Dog skal man komme tilbage efter endt arbejdsdag eller skoledag. 6\n11 langsigtet indsats og sikre kontinuitet i samarbejdet overfor fælles klienter. (Jappe, s. 578) I det pædagogiske arbejde, arbejder man med handleplaner for at kunne følge de indsattes inklusion til samfundet. I forvaltningsloven står der: 27. Den, der virker inden for den offentlige forvaltning, har tavshedspligt, jfr. Borgerlig straffelov 152 og 152 c-152 f, når en oplysning ved lov eller anden gyldig bestemmelse er betegnet som fortrolig, eller når det i øvrigt er nødvendigt at hemmeligholde den for at varetage væsentlige hensyn til offentlige eller private interesser. (Jappe, 2011 s. 109) Vi har som pædagoger tavshedspligt. Vi må som pædagoger ikke, fortælle noget hvor andre vil vide hvem vi snakker om. Forskning. Der er lavet en Campbell forskningsoversigt som viser, at ved at behandle indsatte misbrugere, kan man reducere de indsattes tilbagefald til kriminaliteten med 20 %. Dog lægger de også vægt på, at der er stor forskel på hvordan de forskellige behandlingsmetoder virker, på de indsatte og de har i denne forskning taget udgangspunkt i fire behandlingstyper. Terapeutisk samfund har en positiv effekt både i forhold til at få de indsatte ud af kriminalitet og stofmisbrug. Rådgivningsprogrammer reducerer kun det kriminelle tilbagefald, men virker tilsyneladende ikke lige så godt på alle typer af kriminelle. Andre former for behandling substitutionsbehandlingsprogram (fx metadonbehandling) og de såkaldte boot camps ser ikke ud til at have effekt i forhold til at begrænse misbrugernes tilbagefald til kriminalitet ( d. 3/1 kl ) Det terapeutiske samfund adskiller, de deltagende indsatte fra de ikke deltagende indsatte og køre et program, hvor beboerne selv skal være involveret i behandlingen, de lægger også vægt på, en støttende og konfronterende tilgang til de indsatte, der ses også på de sygdomme, som de indsatte kan have og dermed ikke kun stofmisbruget, men vægter det der kan være skyd i de indsattes misbrug. Rådgivningsprogrammer tager udgangspunkt i, foreksempel 12-trins programmer 7\n12 hvor det kan indebære møder ved AA og NA, der er også træning i de indsattes kognitive færdigheder, undervisning om stoffer samt undervisning i basale skolefærdigheder ( såsom læsning og regning så de indsatte har mulighed for at få en uddannelse, derudover er der også træning i livsfærdigheder. Begge behandlingsformer bruger somregel, gruppeterapi og i nogen omfang også indivudiel terapi. Disse to behandlingsformer er de der har været mest succes med. De indsatte der har været igennem en af disse behandlingsmetoder har større chance for, at komme ud og ikke lave kriminalitet igen, eller komme tilbage til deres misbrug. Derimod er Boot Camps ikke så effiktiv, da det er bygget op efter den militære grunduddannelse med disciplinære øvelser ( Mens substitutionsbehandlingsprogrammer er baseret på, brugen af opioid medicinering hvor man foreksempel anvender metadon, som kan have en virkning mens de indsatte er i fængslet, men de indsatte stopper med det, når de bliver løsladt og derfor vil deres trang, til enten stoffer eller alkohol komme tilbage. Forskningsoversigten viser at stofmisbrugsbehandlingen virker men, at nogle former for behandling har en bedre indvirkning end andre. Foreksempel har den terapeutiske samfundsbehandling, en virkning på de indsatte uanset om der er en obligatorisk efterbehandling er inkluderet eller ej, det finder sted i et statsfængsel eller et lokalt arresthus, programmet er udviklet for under 1 år siden, for 1 til 3 år siden, eller om programmet har eksisteret i mere end 3 år, længden af behandlingen er mere eller mindre end 90 dage, deltagelse er obligatorisk eller frivillig. ( d. 3/1 kl ) Altså har den terapeutiske samfundsbehandling en effekt, uanset hvad næsten. Mens rådgivningsprogrammer ikke reducere misbruget, men ellers lader til at være lige så effiktiv, som det terapeutiske samfundsbehandlingsprogram når man ser på kriminaliteten. Rådgivningsprogrammerne er dog ikke ligeså effiktive, når det gælder blandede grupper og for unge. Hverken Boot Camps eller Substitutionsbehandlingsprogrammer har nogen effekt, på de indsattes kriminalitet eller misbrug når de bliver løsladt. Resultaterne i forskningsoversigten er baseret på en metaanalyse af 66 selvstændige evalueringer. Disse indgår i 53 studier, der inkluderer over kriminlle (en enkelt evaluering inkluderede over kriminelle). 58 studier blev udført i USA, tre 8\n13 i Australien, tre i Canada, et i Taiwan, et i England. ( d. 3/1. kl ) Altså vil jeg mene, at denne forskning har været ude og undersøge det grundigt, og dermed er den pålidelig som en kilde. De skriver også i forskningsrapporten, at der ikke har været noget litteratur om behandlingsrelaterede arbejde med indsatte i fængsler, frem til 1996 og dermed er det meget sparsomme oplysninger, der findes indenfor dette område. Analyse. Inklusion. Schur og Pedersen mener, at der bliver stadig større forventninger om at pædagoger i arbejdet indenfor både normal- og specilområdet med andre individer, kan bidrage til en bedre inklusion, ved brug af større rummelighed. Dette skal gøres ved at pædagogens fokus bliver flyttet, fra individet og over på individets og fællesskabets relation til hinanden (Schou, 2010). Schur og Pedersen mener også, at det ikke er individet i sig selv der er problemet men, at det er måden man opfatter og skaber fællesskaberne på, der er problemet (Schou, 2010). Så målet er ikke, at arbejde med at den enkelte indsattes skal tilpasse sig det normale fællesskab og samfund men, at arbejde på den indsattes relation til fællesskaber og samfundet. Inklusion er ifølge Schur og Pedersen et begreb, hvor det ikke kun er det enkelte individ der skal tilpasse sig samfundet, men både individet og samfundet der skal tilpasse sig hinanden, da det er gennem fællesskaber, at vi som individer udvikler os som mennesker (Schou, 2010). Nye mulige måder at være fællesskab på, nye regler, normer og værdier samt nye måder at forstå relationer på. Det vil sige, at deltagerne i inklusionsprocessen er indstillet på, at der ikke kun finder forandringer sted i den person, der inkluderes, men også i fællesskabet (Schou og Pedersen s. 179.) Dermed møder de indsatte ikke en resocialiserende pædagogik, hvor det er de indsatte der fuldt ud skal tilpasse sig fællesskabet og samfundet, men de møder en pædagogik hvor det lige så meget er fællesskabet og samfundet der skal tilpasse sig de indsatte. Men det kan stadig blive svært for de indsatte, at blive inkluderet i samfundet, da der er forskellige holdninger til tidligere indsatte i fængsler. Der er på nogen arbejdsplsadser hvor man gerne ser, at medarbejderne ikke har en kriminel fortid og dermed lægger vægt på, at de kan aflevere en ren straffeattest. Dette kan 9\n14 medvirke til, at de tidligere indsatte får problemer med, at få et arbejde når de efter deres dom skal søge arbejde. Denne holdning til starffeattester kan medvirke til, at de tidligere indsatte ikke føler den gensidige inklusion, som samfundet burde have ifølge diffenationen på inklusionsbegrebet. Inklusion af indsatte kræver en del arbejde, for at inklusionen kan lykkedes bedst muligt for alle parter. Her er nogle af forudsætningerne: - Der skal være tilstrækkelig støtte til det enkelte individ. - Der skal være en handleplan for hvert enkelt individ som løbende skal tilpasses individet og dens udvikling. - De ansatte skal efteruddannes for at kunne komme med nye måder at drive behandling af de indsatte på. - Der skal i arbejdstiden være tid til planlægning, møder, udvikling og evaluering i personalegruppen. - Der skal afsættes tid til supervision til de ansatte så de kan få hjælp til, at komme videre hvis de har brug for hjælp til et enkelt individ eller en gruppe. - Der skal være et godt samarbejde mellem tværprofessionelle samarbejdspartnere. (Schou, 2010) Som man kan se, ud fra punkterne er der en del der skal tages højde for, for at der kan ske en vellykket inklusion af indsatte i fængsler. De punkter jeg finder vigtigst vil jeg kort uddybe herunder: Jeg har i min praktik i fængslet fundet ud af, at alle disse punkter er vigtige for, at de indsatte for det første får en god afsoning, og får en blid og behagelig inklusion til samfundet. Det er vigtigt at den indsatte får den støtte de har behov for, via individuel behandling, hvor pædagogerne kan få en snak med den indsatte, hvor man kan kommer ind på, hvad den indsatte går og tænker på og hvad der kan være med til, at den indsatte har en svær periode, og dermed kan den indsatte få snakket med en, der kan hjælpe i en grad, så den indsatte har mindre at spekulere over. For at få den bedste mulige behandling til de indsatte, bliver pædagogerne nødt til, at komme på de nye kurser der er, og dermed få de nyeste behandlingsmetoder. Det er også vigtigt, at pædagogerne kommer med til debatdage, sammen med andre pædagoger fra landet så de på den måde, kan supplere hinanden og høre hvad andre har oplevet, og hvad for nogle erfaringer andre har gjort sig. Mens jeg var ude på 10\n15 fængslet, var pædagogerne i gennemsnittet på to kurser og til to debatdage, hvor pædagogerne fik nye remedier med til behandlingen og dermed, kunne forsøge at inkludere de indsatte bedre til samfundet, eller gøre dem mere klar til at kunne begå sig, nogenlunde udenfor fængslets regler og struktur. Kommunen og politikerne spiller en rolle, da det er politikerne der sætter regler og rammer, for hvor meget man skal opnå i behandlingen med de indsatte, som politikerne giver videre til kommunerne og kommunerne giver videre til pædagogerne. Dermed har pædagogerne nogle mål som de skal opfylde, ellers kan andre behandlingsudbydere gå ind og overtage dette tilbud, som de ellers har, dette gøres for at de indsatte får den bedste mulige behandling, og dermed får nemmere ved at blive inkluderet til samfundet. Pædagogisk arbejde har nemlig som opgave at realisere de mål, der er formuleret på et politisk niveau. Hvad de pædagogiske indsatser skal føre til, er således et politisk og ikke et pædagogisk spørgsmål. Til gengæld er det pædagogerne, der har ansvaret for at finde frem til, hvordan det er pædagogisk muligt at nå de politisk formulerede mål. (Schou og Pedersen, s. 165.) Her ser man, at det er politikerne der sætter målene for hvad der skal nås, men at det er pædagogernes arbejde, at finde ud af hvordan de politiske mål bliver realiseret. Det grundlæggende mål er for det meste, hvilke forestillinger der hersker mellem individet og fællesskabet, der findes i det danske samfund. Relationer og anerkendelse. Jeg har under min praktik, haft en anerkendende tilgang til de indsatte som var i fængslet ved, at vise dem respekt og behandle dem ligeværdigt. Dette føler jeg stadig var den rigtige måde, at gøre det på da de indsatte har ikke blot brug for ros, når de har været igennem et behandlingsforløb, men også har brug for den anerkendelse, som vi pædagoger kan give dem. Vi som pædagoger skal gå ind og se, hvert enkelt individ som det er og respektere og acceptere, de forskelligheder der er og på den måde kan man som pædagog hjælpe de indsatte til en bedre inklusion til samfundet. Det er også gennem anerkendelse at vi som pædagoger, kan opnå en sund relation til de indsatte, da vi gennem anerkendelsen respektere andre og deres meninger og holdninger. 11\n16 Hovedpointen er, at anerkendelse er forskellig fra ros og positiv bekræftelse, idet anerkendelse indebærer accept og respekt for menneskers hele oplevelsesverden. Det kan lyde enkelt, men i praksis viser det sig at være lettere sagt end gjort. At forholde sig anerkendende indebærer, at den professionelle løbende arbejder med egen selverkendelse og er optaget af eget bidrag i samspil med andre mennesker. ( d. 30/12 kl ) Som vi ser, ud fra citatet er ros og anerkendelse to vidt forskellige ting. Ros er hvor man kan sige, ej hvor er det godt og det er jeg glad for, men man ser ikke mennesket som det egentlig er og dermed ikke, respektere eller behandler individet ligeværdigt. Hvor man i en anerkendende tilgang, ser mennesket og respektere hvad dette individ har lavet og foreksempel, holder øjenkontakten eller giver sig tid til, at snakke med individet om hvad det har lavet. Anerkendelse er med til at give, brugerne en bedre selvtillid og selvfølelse da man som sagt ser mennesket. Berit Bae mener, at når man møder et menneske på en anerkendende måde, er det en værdifuld væremåde og en etiskholdning, som mennesker har nemt ved at slutte sig til. Hun mener også, at specielt i en kultur præget af hierarkiske relationer, er individerne ikke vandt til, at blive mødt med en anerkendende tilgang og at individerne, derfor er i underskud med at blive set, på en anerkendende måde ( og dette forefindes i de danske fængsler. Uanset hvad man gør vil hierakiet altid være, at den stærkeste er øverst og sædeligheds forbryderne vil altid være nederst i hierakiet. I fængslet ser pædagogerne somregel de indsatte, på en anerkendende måde og derfor kan pædagogerne, få en god relation til de indsatte og dermed køre en behandling for de indsatte, som kan føre til en bedre inklusion til samfundet. Hvis pædagogerne ikke havde den anerkendende tilgang til de indsatte, ville de indsatte ikke have, den samme tillid til pædagogerne og dermed, ville behandlingen af de indsatte ikke kunne fungere. Det kræver dog også meget af pædagogerne, at arbejde med den anerkendende tilgang til indsatte i et fængsel, man bliver som pædagog nødt til, at give de indsatte noget af en selv, for at kunne få noget af de indsatte. Det vil sige, at pædagogerne inddrager de indsatte i dele af deres liv for, at kunne opbygge en anerkendende relation til de indsatte, så de indsatte har tillid til de pædagoger der er på stedet. Når man som jeg har været i praktik i et fængsel, ser man hurtigt at fængselsbetjente ikke har, en anerkendende tilgang til de indsatte. Fængselsbetjentene ser de indsatte som individer, der blot skal afsone deres straf og de skal marke ret efter fængselsbetjentene og de ser ikke, mennesket bag den der 12\n17 har lavet kriminalteten. De indsatte har ikke den samme tillid, respekt og relation til fængselsbetjentene som de har til pædagogerne fordi fængselsbetjentene ikke ser de indsatte på en anerkendende måde. Berit Bae skriver følgende: Ikke-anerkendende relationer derimod vil skabe forudsætninger for tilbagetrækning, lukkethed og modstand, og barnet får negative oplevelser af sig selv i læringssituationer. (Bae, 1996) Altså skal man som pædagog i et behandlingsforum se de indsatte på en anerkendende måde for at behandlingen og dermed inklusionen til samfundet bliver bedre. Hvis man ikke ser dem på en anerkendende måde og dermed har den gode relation kan man resikere at de indsatte trækker sig tilbage og lukker sig inde i sig selv og i værste fald får en negativ opfattelse af sig selv i behandlingsforløbet som dermed ikke vil have nogen effekt på den indsatte, og kan føre til en dårlig inklusion til samfundet. Jeg har her valgt at tage en model ind om relationer, for gennem relationer opstår den virkelige anerkendelse mellem individer. Ydre virkelighed Initiativer Initiativer Indre verden Mødet Samspil Indre verden Interpersonelle relationer Gøres indre: subjektiv bearbejdning ( d. 2/1 kl ) Her ser vi at der er to individer der mødes. Ved denne figur skal der forståes, at vi som individer ikke har en fast afgrænsning men at vi alle er modtagelige overfor omverdenen og andre individer. Dermed bliver alle individer mere eller mindre påvirket af andre individer eller af samspillet med andre. Dette betyder at alle individer gennem hele deres liv bliver påvirket udefra af andre og af verdenen. Det vil sige, at vi gensidigt skaber hinandens forudsætninger, og at vi udvikles i det relationelle rum, hvor to oplevelsesverdener mødes ( d. 2/1 kl ) I 13\n18 den pædagogiske praksis kan dette give pædagogen nogle muligheder da dette indebære at vi som pædagoger skal justere vores eget bidrag i samspillet med den indsatte eller brugeren generelt, og på denne måde kan vi skabe nye forudsætninger for den indsattes måde at være til stede på. Men for pædagoge er det en forudsætning at man er villig til at se på hvad man selv bidrager med i samme omfang, som man ser den indsattes. Case. VI havde en indsat i det åbne fængsel, som havde en lang dom. Han var kommet på behandlingsafdelingen fra et lukket fængsel, hvor han havde sat i en årrække. Den indsatte havde i mange år ikke prøvet, at stå i en kø som går ind som en tragt men var vand til den lige kø, som var ved købmanden i fængslet. På en tur til Mac Donalds, blev den indsatte stående og kunne slet ikke finde ud af, hvordan han skulle komme ind i køen. Det ender med at pædagogen som er med på turen, bliver nødt til at tage fat i den indsattes arm og føre ham langsomt, ind i køen indtil den går som en lige række. Den indsatte bestiller den burger der er på det største billede, men da han får burgeren er den ikke lige så stor som den var på billedet, dette forstår den indsatte ikke, og siger til pædagogen det er ikke den burger jeg har bestilt, den jeg har bestilt er meget større på billedet. Hvorefter vi måtte forklare ham, hvorfor burgeren på billedet var meget større, end den han havde fået. Analyse af case. I casen fremgår det, at den pågældende indsatte har været væk fra samfundet så længe, at han har glemt eller slet ikke ved hvordan det fungere, når der er billeder af forskellige varer og bliver derfor skuffet, da han opdager at billeder og virkeligheden ikke høre sammen. Set fra den inkluderende pædagogik så skal pædagogerne have lært den indsatte, hvordan man bestiller mad på en restuarent uden man bliver skuffet. Vi tog ud og fik is engang imellem med de indsatte, hvor den pågældende indsatte fik en større forståelse for, hvordan billeder og det man bestiller hænger sammen. Derudover skulle den indsatte også lære, hvordan man begik sig blandt andre mennesker, for eksempel det med at stå i kø. Hvis de indsatte kigger forkert på andre indsatte i fængslet, kan det have konsekvenser i form af slåskampe. Vi skulle her lære den indsatte, at det er okay at kigge andre i øjenene udenfor fængslet, og at det ikke ville have konsekvenser. 14\n19 Pædagogerne får nogle gange indsatte ind hvor det kræver en del arbejde, med den indsatte for at få den indsatte klar til, at blive inkluderet i samfundet. I inklusions pædagogikken skal både individ og samfund tilpasse sig hinanden, dog kan individet som her have været væk fra samfundet så længe, at individet skal arbejde ekstra hårdt for at tilpasse sig samfundet, så samfundet er klar til også at tilpasse sig individet. For at kunne hjælpe den pågældende indsatte bedst muligt, skal der være en gensidig respekt mellem pædagog og indsatte, og dermed en anerkendende tilgang til hinanden, så den indsatte ikke kommer til at føle at pædagogen har magten, men blodt vil hjælpe den indsatte. Dog kan den indsatte på et punkt muligvis ikke føle sig som ligeværdig med pædagogen, da de foreksempel står i køen hvor pædagogen hjælper den indsatte med at komme ind i køen, da det der er pædagogen der tager kontrollen over den indsatte og føre ham ind i køen, der udviser den indsatte tillid til pædagogen og lader pædagogen føre ham ind. Efterfølgende skal pædagogen med den anerkendende tilgang, altså gensidig respekt og se den indsatte som ligeværdig sørge for, at hjælpe den indsatte med at blive inkluderet til samfundet, så den indsatte stadig har denne respekt og ligeværdighed overfor pædagogen, som den indsatte udviser gennem casen. Interview med en indsat om inklusion til samfundet. Jeg har interviewet en indsat, som sidder på Efterbehandlings/udslusningsafdeling i det åbne fængsel, hvor jeg har været i praktik. Den indsatte har været på efterbehandlingen i 1½ år og har før det, været i misbrugsbehandling for stoffer i et lukket fængsel. Den indsatte mener dog ikke, han får noget ud af at være på efterbehandlingen/udslusningen. Han går til daglig i skole udenfor fængslet, og er ved at tage en uddannelse som han har planer om, at gøre færdig selvom han bliver løsladt. Når han er færdig med sin uddannelse, vil han gerne have arbejde indenfor dette område. Den indsatte mener, at der er nogen som bliver fejlplaceret ovre på efterbehandlingen/udslusningen, da denne afdeling, har et ry for at være et nemt sted at afsone, han er dog også sikker på, der er nogle indsatte der bruger det som skalkeskjul, da andre indsatte ikke må komme ind, på deres afdeling uden de har fået lov, af enten fængselsbetjente eller pædagoger. Han mener også, at der på afdelingen er en manglende opmærksomhed på, hvordan de indsatte har det 15\n20 og at mangelfuld rengøring af celler, kan være et råb om hjælp fra de indsatte. Han er dog selv glad for at være på efterbehandlingen/udslusningen, da han føler der er en ro på afdelingen, så han kan koncentrere sig om sit studie og mange af de indsatte, der kommer derover for at afsone er velfungerende. Dog lægger han vægt på, at han er glad for den kontrakt der er på afdelingen, om nul tolerance overfor stoffer og alkoholiske drikke. Den indsatte mener ikke, at efterbehandlingen/udslusningen kan hjælp ham med at blive inkluderet bedre til samfundet, da han altid har haft arbejde, når han ikke har afsonet og han har altid betalt regninger og passet det, han skulle passe og har taget ansvar for det han skulle. Han lægger også vægt på, at man som pædagog ikke kan hjælpe de indsatte som ikke vil hjælpes og derfor er, det ikke altid at pædagogerne kan hjælpe indsatte til, at blive klar til at blive inkluderet til samfundet. Men det gør en forskel for nogle af de indsatte som kommer til at føle sig mere klar til, at blive inkluderet til samfundet. Dog mener han, at det er en meget stor fejl at deres ugentlige tur til købmanden er blevet fjernet, da denne tur var med til at få de indsatte ud af de faste rammer og regler, som der er i fængslet. Han mener også, det er hårdt at blive ved med at finde på noget som afdelingen kan lave mandag og torsdag, når den tilknyttede pædagog har aftenvagt på afdelingen. Jeg spurgte den indsatte, om han følte sig klar til at komme ud i samfundet igen, hvor til han svarede at det gør han, han syntes han har fået nogle gode klassekammerater som han glæder sig til at kunne mødes med privat, da dette ikke kan lade sig gøre mens han sidder i fængsel. Han mener frigangen til skolen hver dag er med til, at han føler han er i samfundet hver dag og er en del af samfundet. Han mener ikke, at den anerkendende tilgang kan være med til at gøre så de indsatte får lyst til, at holde den rene linje når de bliver løsladt. Men han siger dog, at han mener at de indsatte kan blive manipuleret til, at tro det inde i fængslet. Pension Skejby. En Pension er et sted, hvor indsatte kan komme hen og afsone, op til de sidste tre måneder af deres afsoning. På en pension er reglerne ikke, lige så stramme som i selve fængslet. De indsatte der arbejder eller går i skole udenfor pensionen, tager af sted om morgenen og skal ikke være hjemme igen, før om aftenen hvor de så vil blive låst inde, på deres celler natten over. De indsatte der arbejder på pensionen kan 16\nVOLDSFOREBYGGELSE. HÅB vold. uden\nVOLDSFOREBYGGELSE fotos: scanpix/colourbox HÅB om vold et liv uden SIDE 6 PSYKOLOG NYT NR. 21 2011 Al forandring er svær, ikke mindst for dem, der sidder i et lukket fængsel med alle odds mod sig. Et voldsforebyggelsesprogram


Blog - redmi 9 i Italien fra den 29. juni, det starter fra 149 euro\nRedmi 9 i italien fra den 29 juni det starter fra 149 euro\nDe italienske brugere vil være i stand til at købe den nye Android smartphone redmi 9 fra næste...\nredmi 9 i Italien fra den 29. juni, det starter fra 149 euro\nUdgivet 18 Juni 2020 fra Davide Di Termine\nDet vil være en anden bedste køb?\nDe italienske brugere vil være i stand til at købe den nye Android smartphone redmi 9 fra næste 29. juni direkte fra den officielle hjemmeside mi.com. Telefonen vil behage alle de forbrugere, på udkig efter en billig terminal, men stadig egnet til at forbruge multimedier og bruge de vigtigste sociale funktioner. Selvom danne den lave ende af markedet, det kan prale af en redmi 9 fra 6,53 tommer skærm med FHD opløsning +. Den plads, så gå ikke glip af, og holder i live den tendens, der ønsker generøst mellemstore paneler selv på billigere smartphones. Glasset er beskyttet af Gorilla Glass 3, ikke den nyeste, men mere end gyldige. Der er også tale om en god spidslysstyrke, der bør være omkring 400 nit, sikre god synlighed i sollys.\nredmi processor 9 er en SoC MediaTek Helio G80 Kina, mens fordelingen af RAM er 3GB for modellen med 32 GB lagerplads, og 4 GB for varianten 64GB. Særligt generøse batteriet, en enhed fra godt 5.020mAh med hurtig opladning vugge 18W. Den skal sikre mindst to dages intensiv brug, en Guds gave til såkaldt superbruger.\nDet bekræfter tilstedeværelsen af et hovedtelefonstik, dobbelt SIM og chip NFC.\nredmi 9 mounts på bagsiden af et kamera udstyret med 4 forskellige optik henholdsvis fra 13, 8, 5 og 2MP. Hovedenheden er en fra 13 MP, med fokal på f / 2,2. At 8MP er dedikeret til vidvinkel, at kunne dække op til 118 °, selv med en blænde på f / 2,2. Den optiske 5MP beskæftiger i stedet for makroen, mens 2MP er en sensor, der registrerer oplysninger om dybde, se softwaren i genereringen af de endelige billeder.\nDen forreste kamera, dedikeret til selfie, er i stedet 8MP, med åbningen 2.0.\nredmi 9 vil blive solgt i Italien på € 149,90 i version 3 / 32GB, eller € 169,90 i varianten 4 / 64GB.


Arlanda vil også være A380-lufthavn - CHECK-IN.dk\nAf: Andreas Krog i NYHEDER 11. februar 2015\nSenest opdateret: 6. juni 2016 kl. 16:19 Print\nDe sidste fem år er antallet af passagerer, der rejser til og fra Stockholm Arlanda-lufthavnen, steget med 30 procent. Det har givet den statsejede svenske lufthavn blod på tanden. Så megen blod, at man nu går i gang med at gøre lufthavnen i stand til at kunne modtage og håndtere dobbeltdækkerflyet Airbus A380 på regelmæssig basis.\n”Behovet for udvidelse og tilpasning til stadig større fly er mærkbart. Den store stigning i antallet af udenrigsrejsende – især interkontinentale rejsende – gør, at vi fortsat skal udvikle lufthavnen. Og selvfølgelig benytter vi muligheden for at gøre lufthavnen klar til at modtage verdens største passagerfly, A380, som en del af vores omfattende udviklingsprogram. Det er i overensstemmelse med vores vækstplaner,” siger Kjell-Åke Westin, direktør for Stockholm-Arlanda.\nArlanda er allerede godkendt som en alternativ lufthavn for fly som Airbus 380, og lige nu arbejdes der på, at lufthavnen også skal blive godkendt til regelmæssige flyvninger med flytypen. Den kommende sommer vil kanterne af en af lufthavnens landingsbanerne blive forstærket. Det er nødvendigt for at det store flys to yderste motorer ikke hænger ud over banekanten og suger skidt ind fra græsset langs banen.\nNy asfalt på\nDermed går Arlanda noget hurtigere frem med de store infrastrukturinvesteringer end ærkerivalen i Københavns Lufthan gør det. Her skal den ene af lufthavnens landingsbaner til sommer have lagt ny asfalt på. I den forbindelse overvejer lufthavnen også at udvide bredden på den 3.300 meter lange bane fra de nuværende 45 meter til mellem 53 og 59 meter.\nMen modsat Arlanda, så har man i Københavns Lufthavn endnu ikke taget den endelige beslutning om at gøre det. Lufthavnen vil først nærlæse de tilbud på at løse opgaven, som lufthavnen har modtaget fra en række interesserede entreprenørfirmaer.\n”Vi vil se tilbuddene før vi tager den endelige beslutning,” sagde Københavns Lufthavns pressechef, Søren Hedegaard Nielsen, i december sidste år til CHECK-IN.dk. Han forventede på det tidspunkt først en beslutning omkring 1. april i år.\nBanerenovering og baneudvidelse i Københavns Lufthavn forventes samlet set at koste 300 millioner kroner.\nLufthavnen er netop nu ved at udbygge lufthavnsterminalens finger C, hvor langdistanceflyene normalt holder parkeret. Her vil en enkel gate fremover kunne håndtere et Airbus A380-fly. I Stockholm Arlanda har man planer om at installere længere jetbroer til at kunne håndtere det store fly.\nStockholm Arlanda er sammen med en række andre store svenske lufthavne ejet af det statslige selskab Swedavia.\nThai Airways er et af de flyselskaber, som flyver til København og Stockholm og som har Airbus A380-fly i sin flåde.\nCPH stadig ikke klar til Airbus A380 (opd.)\nThai: Ingen planer om Airbus A380 i CPH\nA380 Københavns Lufthavn Stockholm Arlanda\t2015-02-11\nTagget med: A380 Københavns Lufthavn Stockholm Arlanda


Hjælp til flere børn og unge i mistrivsel med ny IT til PPR\nLæs denne og andre artikler i Berlingskes tillæg Fremtidens Sundhedssektor her.\nEnsartethed, overblik samt statistisk gennemsigtighed på det nødvendige niveau\nSystemet til PPR giver bedre muligheder for at inddrage både børn og forældre ved at informere dem om de igangværende aktiviteter. Dette gøres blandt andet gennem mitID, Digital Post og AULA. Desuden kan fagpersonerne udsende spørgeskemaer via systemet, hvilket giver mulighed for indsamling af struktureret data og eventuelle samtykker.\n”I dag har de fleste PPR-enheder ikke et fagsystem, som understøtter deres arbejdsgange. Mange arbejder i et dokumenthåndteringsprogram, hvor de kan uploade dokumenter, typisk lavet i Word eller Excel. Det er op til den enkelte medarbejder at skabe overblik over de børn, man er ansvarlig for, og det kan jo foregå på alle mulige måder. Men det er ikke muligt for fagpersonerne at udveksle data, og det er problematisk, da der ofte er tilknyttet flere fagpersoner til et barn, og alle fagpersonerne har brug for indsigt i hele barnets forløb.”\nDen manglende mulighed for at udveksle data mellem fagpersonale bevirker eksempelvis, at to fagpersoner, deltagende i samme møde, begge skal skrive referat og uploade det i deres dokumenthåndteringsprogram. Desuden sker det, at flere fagpersoner indsamler samme informationer fra børn og forældre. Dette er tidskrævende for fagpersonalet, og yderligere kan det for barn og forældre give en fornemmelse af ikke at blive hørt.\nHvis du og dine kolleger vil vide mere om jeres muligheder med NOVAX-systemet til jeres PPR-arbejde, så kontakt os og hør mere om jeres muligheder.\nVidencenter PPR Fremtidens sundhedssektor


Application Guard til Office - Office Support\nApplication Guard til Office\nFiler fra internettet og andre potentielt usikre placeringer kan indeholde virus, orme eller andre typer skadelig software, der kan skade din computer og dine data. For at beskytte dig kan Office åbne filer fra potentielt usikre placeringer i Application Guard, som er en sikker beholder, der er isoleret fra enheden via hardwarebaseret virtualisering. Når Office åbner filer i Application Guard, kan du sikkert læse, redigere, udskriveog gemme disse filer uden at skulle åbne filer uden for beholderen igen.\nHvis du mener, at filen er sikker, kan du vælge at åbne filen uden for Application Guard. Hvis din administrator har aktiveret sikre dokumenter, bliver filen bekræftet mod Microsoft Defender Advanced Threat Protection (MDATP)-tjenesten for at afgøre, om den er skadelig, før den åbnes uden for Application Guard.\nHvordan aktiverer jeg Application Guard?\nApplication Guard er i øjeblikket i begrænset prøveversion, og vi er ved at udvide eksemplet til at omfatte flere kunder. Hvis du er interesseret i at deltage, skal du udfylde denne formular. Tak, fordi du har frivilligt at deltage i forhåndsvisningen, og vi beklager, at vi ikke kan tilmelde sig alle på nuværende tidspunkt.\nHvornår vil Office bruge Application Guard til at åbne filer?\nOffice vil automatisk bruge Application Guard til at isolere dokumenter, der ikke er tillid til, på følgende betingelser:\nApplication Guard er aktiveret i Windows. Dette kan enten aktiveres af en administrator, der installerer politikken eller brugeren.\nBrugeren bruger en Office 365 ProPlus -klient.\nBrugeren, der er logget på Office , er givet i licens til Application Guard. Application Guard til Office kræver enten en Microsoft 365-E5 eller Microsoft 365 E5-sikkerheds licens.\nHvis nogen af disse betingelser ikke er opfyldt, vil Office bruge beskyttet visning til at isolere dokumenter, der ikke er tillid til.\nHvornår skal en fil åbnes i Application Guard?\nFiler, der i øjeblikket er åbne i beskyttet visning, åbnes i Application Guard. Disse omfatter:\nFiler, der kommer fra internettet: Dette henviser til filer, der er downloadet fra domæner, som ikke er en del af enten det lokale intranet eller et domæne, der er tillid til, på din enhed.\nFiler, der er placeret på potentielt usikre placeringer: Dette henviser til mapper på computeren eller netværket, der betragtes som usikre, f. eks den midlertidige Internet mappe eller andre mapper, der er tildelt af din administrator.\nOutlook vedhæftede filer: Vedhæftede filer i mails kan komme fra upålidelige eller ukendte kilder, f. eks uden for organisationen. Nogle gange kan ondsindede vedhæftede filer vises for at komme fra afsendere, der er tillid til eller kompromitterede konti. Du skal altid bekræfte med afsenderen, hvis du modtager en uventet eller mistænkelig vedhæftet fil via mail.\nHvordan adskiller Application Guard sig fra beskyttede visninger?\nApplication Guard giver både forbedret sikkerhed og forbedret produktivitet for brugere.\nApplication Guard er en virtualiseringsbaseret Sandbox, der bruges til at isolere upålidelige dokumenter, du kan støde på. Det bringer den samme teknologi, der har fuldmagt i Azure, til dit skrivebord.\nUpålidelige dokumenter åbnes i en isoleret Hyper-V-aktiveret objektbeholder, der er adskilt fra værtsoperativsystemet. Denne container-isolering betyder, at værtscomputeren er beskyttet, hvis et dokument er skadeligt, og hackeren ikke har adgang til dine virksomhedsdata. For eksempel gør denne fremgangsmåde den isolerede beholder anonym, så en hacker kan ikke få adgang til din medarbejders Enterprise-legitimationsoplysninger.\nUd over at du kan læse dokumenter i den sikre beholder, kan du nu bruge funktioner som udskrivning, Kommentering og gennemsyn, lette redigering og lagring, mens du beholder et dokument, der ikke er tillid til, i Application Guard-beholderen.\nNår du støder på dokumenter fra kilder, der ikke er tillid til, og som ikke er skadelige, kan du fortsætte med at være produktiv uden at bekymre dig om at sætte din enhed i fare.\nHvis du støder på et dokument, der er skadeligt, er det sikkert isoleret i Application Guard, hvilket holder resten af dit system sikre.


Stort flertal af læsere bakker op om AlsFynbro | fyens.dk\nDer er stor opbakning til broprojektet, viser afstemningen på fyens.dk. Den kommende tid vil blive præget af, at bromodstanderne nu begynder at opruste. Tegning: Gert Ejton\nOver 10.000 læsere har stemt på fyens.dk, og et stort flertal i læserafstemningen siger ja tak til en bro mellem Fyn og Als.\nFaaborg-Midtfyn: Skal der laves en bro mellem Als og Fyn?\nDet spørgsmål stillede vi i går torsdag på fyens.dk, og det er der rigtig mange, der har en holdning til. På lidt over et døgn har over 10.000 læsere pr. fredag eftermiddag givet deres mening til kende, og selv om afstemningen kun er foregået på fyens.dk, og derfor ikke siger noget om broens generelle opbakning i befolkningen, så er resultatet bemærkelsesværdigt.\nBlandt de fyens.dk-læsere, der har stemt, er der en således en markant opbakning til en broforbindelse.\nHele 77 procent - altså flere end tre ud af fire svarer ja til at en bro mellem Fyn og Als er en god ide, mens 23 procent vender tommelfingeren nedad.\nMange har suppleret deres stemme med en opfølgende kommentar på Facebook.\nAfstemningen blev sat i værk i kølvandet på nyheden om, at den nye forening "Fyn-Als-bro nej tak" snart ser dagens lys.\nInge Dahl bor i Assens og har arbejdet med erhvervsudvikling i ni år på begge sider af broen.\nFørst som chef for URS (UdviklingsRådSønderjylland) og siden som direktør for Udviklingsrådet i Assens og som medlem af direktionen i Udvikling Fyn.\nI dag er hun selvstændig konsulent med hovedområderne strategi og forretningsudvikling.\nHun er desuden formand for Assens Lokalråd og aktiv i Rotary som formand for Rotary Leadership Institute i Syddanmark.\nNy formand for broforening\nSamtidig med, at bromodstanderne mobiliserer og organiserer sig, var der forleden vagtskifte på formandsposten i Foreningen Als-Fyn broen, som erhvervsmanden Mogens K. Nielsen stiftede for syv år siden.\nPå generalforsamlingen forleden takkede Mogens K. Nielsen af og overlod formandshvervet til Inge Dahl, der har været medlem af bestyrelsen i fem år.\nInge Dahl kommenterer afstemningsresultatet således:\n- Jeg tænker, at det der er vigtigt at have en dialog. Der er nogen, der er bekymrede omkring Svanninge Bakker og for, hvor vejføringen skal være. I den forbindelse er der nogle svar, vi ikke har endnu - der er ting, der ikke er afklarede. Men jeg tror ikke, der er nogen, der kunne drømme om at genere Svanninge Bakker, siger hun.\nAt der nu kommer en forening, der vil slås for det stik modsatte synspunkt, som Inge Dahl og broforeningen har, hilser hun velkommen.\n- Jeg er ikke bange for, at folk er uenige, og at der er nogle, der er imod en bro. Jeg synes, det er så flot, at vi kan snakke om det uden at slås. Vi har et ønske om, at der skal laves en bro, fordi vi tror, det flytter noget. Men vi skal have respekt for forskellige synspunkter. Det skal være sagligt, og det skal være ordentligt, og jeg forventer også respekt den anden vej, siger den nye broforeningsformand.\nInge Dahl er ny formand for Foreningen AlsFyn broen. Foto: Privat\nLokaldebat: Linjeføring gennem Svanninge Bakker er ikke det ...


Knæskade forhindrer mig en smule i at skrive... - Tjen penge på nettet - i din fritid - Tjen penge på nettet i din fritid\nFor dem som ikke lige har læst det endnu, så er der en god grund til, at jeg ikke lige har skrevet helt så meget i denne uge som der egentlig var lagt op til. Jeg skrev på den private blog et indlæg med titlen “Opdatering på knæet” med 12 sekunders video der viste den knæskade jeg pådrog mig natten til onsdag, som du kan tilgå herfra: http://www.blunck.dk/blog/?p=333.\nFaktisk er det en smule irriterende for når man, som jeg, er en aktiv person så er hvile og løftet ben nærmest en straf. Selvom den bærbare kan hjælpe med meget i forhold til at kunne skrive siddende andetsteds end ved bordet, så er det stadig mere besværligt at skrive fra en anden stilling.\nHåber snart at være tilbage for fuld damp.\n← Et ansigtsløft i ny og næ\nIndtjeningen er STEGET →


Elektronikfagtekniker til SATCOM- sektionen\nCommunication and Information Systems Operationsstøttebataljonen indgår i Føringsstøtteregimentet i Fredericia. Bataljonen indeholder en driftsdel, hvorfra vi giver ”rygstøtte” til de tre andre bataljoner i regimentet samt står for al den kommunikation, som skal være til rådighed mellem indsatte enheder og Danmark. Vi leverer også de informationssystemer, som de indsatte enheder har brug for. Bataljonen er således involveret i støtte til stort set alle Forsvarets operative aktiviteter på den ene eller anden måde.\nI SATCOM er vi værnsfælles teknisk ansvarlig for driften af alle operative satellitforbindelser til støtte for Forsvarets missioner, operationer og øvelser, både nationalt og internationalt. Vi er fysisk placeret i Karup, men er en integreret del af Communication and Information System Operationsstøttebataljonens daglige drift og dermed en del af Føringsstøtteregimentet i Fredericia.\nVi er præget af specialister, der inden for hver deres område bidrager til en fælles opgaveløsning. Der arbejdes ofte autonomt med specielle opgaver og arbejdstempoet kan ofte være højt, for enten at kunne imødekomme pludselige operative behov/ændringer - for at kunne være klar inden brugerne starter aktiviteterne, eller for at løse problemer på de operative satellitforbindelser.\nDu vil være SATCOM tekniske sagsbehandler indenfor satellitkommunikationsmateriel på det operative niveau, både for eksisterende systemer og i forbindelse med nyanskaffelser. Det betyder, at du indgår som resurseperson i projektarbejde i samarbejde med blandt andet Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbs-styrelse (FMI) når nyt materiel skal hhv. anskaffes og implementeres.\nDu skal – under inddragelse af de operative brugere – bidrage til udarbejdelse af brugerspecifikationer, når nyt materiel skal indkøbes. Ligeledes skal du indgå i arbejdet med at udarbejde vedligeholdelsesdirektiver, eftersynsbestemmelser og vedligeholdelsesstyklister på nyanskaffede satellitkommunikationsmateriel.\nNår nyt materiel skal introduceres, har du en afgørende rolle i at planlægge og gennemføre implementering af materiellet ved de operative enheder i samarbejde med FMI, herunder tilsikre, at undervisning for teknikere og brugere gennemføres samt møder kravene. Du skal løbende opdatere og kontrollere den tekniske dokumentation, når der kommer ændringer fra leverandørerne på materiel, der er i drift.\nDu kan selvstændigt søge informationer om materiel der findes på markedet, herunder kunne fremsøge materialer når erstatninger skal findes.\nDu vil som resurseperson deltage i sparring og kompetenceudvikling af enhedens tekniske personel samt bidrage til effektivisering og optimering af driften.\nDu indgår også i gennemførelse og kontrol af sektionens enkeltmandsuddannelse i samarbejde med chef og næstkommanderende.\nDer bliver fra de operative brugere nationalt og internationalt stillet høje krav til SATCOM opgaveløsning. Du får en væsentlig andel i, at SATCOM fortsat leverer løsninger af høj kvalitet til de operative brugere. Du vil få brede rammer for at udfolde dine kompetencer og stillingen indeholder en stor grad af selvstændighed, indflydelse og ansvar.\nDu vil have fast tjenestested i Karup.\nDu er seniorsergent eller oversergent med påbegyndt eller udarbejdet uddannelsesplan for en Militær Akademi Uddannelse (MAU) og har teknisk baggrund som elektronikfagtekniker. Du besidder stærke faglige kompetencer indenfor satellitkommunikationsområdet, og har en naturlig interesse for elektronik. Du skal kunne arbejde i SAP/DeMars, udvise selvstændighed og ansvarlighed overfor job og opgaver.\nDu har gode kommunikative egenskaber, både i skrift og i tale på dansk og engelsk, da du i stillingen har en bred kontaktflade til samarbejdspartnere nationalt såvel som internationalt inden for satellitkommunikationsområdet.\nDu har desuden kørekort til kategori B og C og det vil være ønskeligt hvis du ligeledes har CE kørekort, truckcertifikat og er omskolet til teleskoplæsser.\nDu er omstillingsparat og du formår at arbejde under operative forhold, herunder levere tekniske løsninger rettidigt så SATCOM i tide kan støtte de operative enheder.\nDu har en positiv tilgang til dagligdagen, kan arbejde selvstændigt og struktureret samt håndtere flere opgaver på én gang. Du er desuden god til at samarbejde og du kan formidle budskaber fra ledelsen til resten af sektionen. Endvidere er du serviceminded og er indforstået med, at tingene nogle gange går hurtigt og opgaver skal løses med kort varsel.\nStillingen er en seniorsergent stilling på overenskomstmæssige vilkår. Stillingen kan besættes med en tjenestemand. Løn m.v. er reguleret ved den til enhver tid gældende LC/CO10-fællesoverenskomst og organisa-tionsaftale mellem Forsvarsministeriets Personalestyrelse, CO10 og Centralforeningen for Stampersonel for stampersonel af linjen og reserven samt elever i Forsvarsministeriet med tilhørende myndigheder.\nHvis du vil vide mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte major Lars Iversen på mail: FSR-3B-200A@mil.dk eller på telefon: 72 82 68 51.\nAnsøgningsfristen er den 26. september 2021 og ansættelsessamtaler forventes gennemført i uge 41.\nStillingen er til besættelse 1. november 2021. Ansøgning sendes via linket. Såfremt du er udpeget til deltagelse i internationale operationer, skal du gøre opmærksom på dette i din ansøgning.


Alle kan få brug for en IT-ven! - minitven.dk\nVirksomhed, privat eller forening? Alle kender problemet med en langsom computer, routeren der driller, printeren der ikke vil skrive ud og den nye mobil er svær at sætte op.\nSelvgjort er velgjort, siger det gamle ordsprog, men i nogle tilfælde kan det både være økonomisk og tidsmæssigt den bedste løsning at få indhentet eksporthjælp til at kigge på problemet.\nEn bil skal også til regelmæssig service\nEn bil skal med jævne mellemrum til service og have et mindre eller større eftersyn for at køre optimalt. Det samme kan man sige om en computer, der også skal have et lejlighedsvis tjek for at fungere optimalt.\nEn computer bliver langsom med tiden\nDer er flere grunde til at en computer før eller siden ikke er lige så hurtig, som da vi købte den i butikken, og her er nogle af de hyppigste årsager:\nNyt eller opdatering af styresystemet kan sløve din computer, da der kan ligge gamle systemfiler på din computer optager plads og det nye styresystem eller opdatering er måske ikke beregnet til at blive afviklet på en ældre PC\nOpstart kan også sløve din computer, da mange programmer automatisk sætter sig selv op til at starte, når computeren starter op, og det er typisk slet ikke nødvendigt\nAutomatiske opdateringer der kører i baggrunden af programmer og styresystemer, er den helt store skurk, når det kommer til at gøre en computer langsom og sløv\nGratis programmer, sorry to say so, de findes bare ikke i den virkelige verden, da de fleste fylder din computer med bloatware af bagdøren, når du downloader det såkaldte “gratis program”\nGamle filer, programmer der ikke bliver brugt men bare optager plads på harddisken og dubletter kan også være med til at sløve computeren\nFå det fixet og undgå at købe en ny computer\nOvennævnte problemstillinger er allesammen noget som relativt nemt kan fixes, så du ikke behøver at skulle købe en ny PC, da det jo både er en økonomisk stor udskrivning og er træls at skulle flytte det hele over på en ny enhed.\nDu kan vælge at prøve at fixe din computer selv, da der findes rigtig mange gode råd og tips på nettet. Har du ikke lyst til det, kan du gå ned i den lokale computerbutik, som desværre mange gange gerne vil sælge din en ny computer i stedet for at optimere din gamle computer.\nDu kan også vælge at bestille en opringning fra din lokale IT-ven i Herningområdet minitven.dk for at få en snak om dit IT-problem, og her er fordelen, at der hverken sælges computere eller andet hardware, men alene tages udgangspunkt i at få den gamle computer til at køre bedre.\nDu får en fast pris på opgaven, og det er fixet eller gratis, hvilket betyder at kan problemet ikke løses tilfredsstillende, så er det uden beregning.


i spil bøsse store bryster escort porno stor pik Han befalede mig at tage den ud og sutte, men. Biseksuelle lyster, han satte sin store pik mod min røvfisse pressede på og kom op i mig og kneppede. Per tog min pik i munden Jan min unge elsker.1 del.2 Fotografere du drenge ryger det ud af Jan - det måtte jeg tilstå - jeg tændte på drenge Første gang Til min overraskelse bevirkede han skridt mod min røv at jeg fik en rejsning. Udblokning Pigen og jeg begyndte straks at slikke, og fyren smurte også sine fingre ind En fræk aften Vi havde hjemmefra hørt at det skulle være skide sjovt at være på bøssebar. Det gav et sæt i mig, kunne det ligefrem ses Postrummet Lise begynde langsomt at føle for kvinden, som hun havde følt for det mandlige bud Hos optikeren Jeg kan se stoffet bevæger sig i hans bukser, Kan du se noget siger han. All Included, han skubbede mine hænder væk og begyndte at sæbe mig ind, min pik fik en vasketur. Aldrig havde min stådreng været så hård Da Johnny tog min mødom Han listede fingrene ned i mine underbukser og kærtegnede min diller. Jeg er en heldig Master af en ung slave dreng. Mundgodt I Anja løftede op i Malenes nederdel og gav hende et klap i den bare numse. K?returen Nu vil jeg spille din pik, jeg maerkede en h?nd gribe fat om min bankende pik Mit M?de med en ung fyr Han svarede at han ville have mig til at oplaere ham i sex mellem. Tvunget til mandesex "Sut den, sut Kajs pik eller få en røvfuld" sagde Henning og så virkelig gal ud! Det var Marianne Sex med brors veninde Charlotte sagde at nu var det min tur til at slikke hende Pigeonani p? volden Hendes fingre pressede h?rdere p? min klit koMia jeg lod h?ndklaedet falde, s? hun s?\nEscort pige spiller: Bøsse store bryster escort porno stor pik\nDet liv der aldrig var Hun gik i gymnasiet på tredje. Spørger han igen, og sutter intenst på det øverste af flasken. Gang del.2 del.3 På det tidspunkt havde jeg aldrig set andre stive pikke end min egen Min første gang Jeg chattede med andre fyre for at høre om deres fantasier En dag hos Sofie Sofie førte pludselig sin ene hånd op om mit bryst. Og sagde så - sut mine nosser med din mund kusse. Nordmændene, han førte stille og roligt sine.\nPiger spiller pik analsex så det sprøjter med sperm fra de store. Camilla Camilla kunne slet ikke koncentrere sig og tog sig selv i bare stirre uhæmmet på Karen Chefen var bi Han at det nu ville være dejlig at få suttet den af a en fræk fyr, jeg måbede. Tillykke Hun ved at jeg elsker at få en pik op røven. Marts 2014 Rul for mere Tap. Sådan forførte jeg min lærerinde.1 - del.2 del.3 del.4 Skrev at jeg legede med mig selv blot ved tanken om hendes nøgen krop. Friaften Der gik ikke mere en ti minutter før vi sad med hinandens pikke i hånden. En tur i svømmehallen Lige bøsse store bryster escort porno stor pik pludselig hviskede Niels, jeg kan mærke din pik mod min røv er du liderlig?\nAnalsex s? det\nSe escort pige spiller en stor pik så den sprøjter med sperm, spilletiden for denne pornofilm er 6 minutter, og hører under kategorien blondiner i pornofilm. Se analsex så det sprøjter med sperm fra de store pikke, spilletiden for denne pornofilm er 11 minutter, og hører under kategorien piger spiller pik. Strapon Dreamer Novelle Om Sex Kareby Massage Klinik Porno Katja K Karlslunde Strand Sterilisation Af Mand Stærk Porno Vester Bjærgegrav 100 Fm Netradio Escort. Du kan sende din Novelle til os her. Bioplevelse Jeg tog hans h?nd og f?rte den til min pik og han begyndte straks at gnide p? den Det dejlige m?de N?r konen er k?rt p? arbejde smutter jeg i bad, bøsse store bryster escort porno stor pik Og bagefter i noget dejligt lingeri. We have no control over the content of these websites. Hul, s? kunne jeg da godt g? for at vaere lidt t?set Faetter Hans tunge bevaegede sig op af min pik, der dunkede voldsomt af liderlighed Taget af en slank fyr p? 65 Han skrev. Er selv nybegynder i mand til mand Min f?rste Vi sad i hver vores sofa, men da den gik i gang blev vi lidt paf, for det var en b?sse film To pigers telt tur Han fortalte hende.


→ Køb Græssaks online → Klik her for at se udvalget\nEn række online virksomheder tilbyder på nuværende tidspunkt mange forskellige billige leveringsudgaver til græssaks. Den mest almindelige er p.t. udleveringssteder, fordi du på den måde nemt kan hente produkterne på et valgfrit tidspunkt. Leveringsformen er nemlig ret uproblematisk, samt endda derudover den mest betalelige leveringsmanér.\nDu bør omvendt prøve at vælge afsending til din private bopæl eller ud til dit arbejde. Fragtformen bliver jævnligt en anelse mere bekostelig, men lige så vel ualmindeligt let med græssaks online. Den billigste fragtløsning kan ikke modsiges at være at hente pakken selv, hvilket står og falder med at du har bopæl med kort afstand til netshoppens byggecenter, for eksempel Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg eller Bauhaus.\nLeveringshastigheden på græssaks er ret så afgørende i tilfælde af at vi absolut skal bruge din pakke om et øjeblik, og derfor er det tydeligvis essentielt at du dobbelttjekker den anslåede leveringstid ved græssaks. En række e-handler – fx Bauhaus, Jem og Fix, Silvan og Harald Nyborg – annoncerer billig levering på blot en enkelt hverdag på en række af deres varenumre online, men som imidlertid antager at bestillingen anbringes før et konkret tidspunkt, med hensynstagen til at de har mulighed for at nå at få pakken klargjort forud for at pakkepersonalet tager hjem.\nEn hel del webbutikker tilbyder gratis levering på græssaks online, men i mange tilfælde afkræver det at man aftager for et fastslået beløb. Ellers skal man udvælge den billigste leveringsmulighed, der oftest vil blive at få fragtmanden til at køre dine produkter til en pakkeshop.\nFlere byggemarkedskæder yder click-and-collect hvor du køber billig græssaks på nettet men selv henter i byggemarkedet. Eksempelvis Silvan, Davidsen, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, 10-4, Bauhaus, Bygma og XL-Byg. Byggemarkederne tildeler blandt andet afhentning af græssaks i følgende byer:\nOdder, Søborg, Hørsholm, Thisted, Nakskov, Brøndby, Skanderborg, Virum, Højbjerg, Sønderborg, Hedensted, Albertslund, Randers, Skive, Svendborg, Odense, Åbyhøj, Ballerup, Helsingør, Aalborg, Nykøbing Falster, Birkerød, Aarhus, Jyllinge, Værløse, Viborg, Køge, Silkeborg, Charlottenlund, Kalundborg, Frederiksberg, Middelfart, Korsør, Holbæk, Gentofte, Varde, Haderslev, Lystrup, Kokkedal, Valby, Hillerød, Brønshøj, Hobro, Rudersdal, Næstved, Brønderslev, Hjørring, Ikast, Lillerød, Grenaa, Horsens, Tilst, Lyngby, Herlev, Holstebro, Fredericia, Rønne, Gladsaxe, Risskov, Farum, Stenløse, Frederikshavn, Herning, Tårnby, Solrød Strand, Dragør, Esbjerg, Nørresundby, Haslev, Nærum, Nyborg, Vordingborg, Greve, Hvidovre, Rødovre, Frederiksværk, Vanløse, København, Frederikssund, Slagelse, Ølstykke, Allerød, Glostrup, Kolding, Ringsted, Aabenraa, Struer, Vejle, Brabrand, Roskilde, Vallensbæk, Hedehusene, Ishøj, og Taastrup, .\nAfhentning for græssaks er muligt i samtlige regioner af Danmark: Fyn (Sydfyn, Vestfyn, Østfyn, Midtfyn, Nordfyn), Sjælland (Hovedstaden, Østsjælland, Lolland, Midtsjælland, Vestsjælland, Sydsjælland, Bornholm, Amager, Nordsjælland, Falster) og Jylland (Sønderjylland, Østjylland, Vestjylland, Syddanmark, Nordjylland, Sydjylland, Midtjylland).\nNår man ser på tendenserne fremstår det markant, at mennesker mange gange søger fx græssaks online og græssaks tilbud. Vi ser derudover ofte mennesker lede efter blandt andet billig græssaks, græssaks priser samt køb græssaks, plus de kendte byggecentre som XL-Byg, Stark, Harald Nyborg, Bygma, Silvan, 10-4, Bauhaus, Jem og Fix og Davidsen.\nBedste tilbud på græssaks\nDet er jo vældig overkommeligt for forbrugerne at søge information om priser på billige græssaks online i blandt flere internet butikker i Danmark, og derved har masser af online shops fundet det nødvendigt at formindske prisniveauet på græssaks markant, og endda tilbyde gratis fragt.\nDet kan stadigvæk vise sig gavnligt at eftergå indtil flere netbutikker efter tilbud på græssaks online inden du gennemfører dit køb, så du er sikker på at skaffe sig den mindst kostelige pris. Kig ikke bare hos de store byggecentre som Davidsen, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan, Stark og XL-Byg.\nDu bør lige meget hvad være omhyggelig med, at i tilfælde af at en e-handler afhænder billige græssaks online til salg for en tilbudspris som virker uendeligt attraktiv, kunne det for det meste være et karakteristika der viser en uoprigtig e-butik. Køb med gængse betalingskort er trods alt inkluderet i et reglement, som værner dig som kunde overfor svindlende internet forretninger.\nGenerelt går vi ind for kortbetalinger eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du vælge en afbetalingsordning fra f.eks. ViaBill, for så vidt du tilstræber at dække regningen på græssaks i flere bidder. Det foreslåes typisk i online nichebutikker, men sjældent de udbredte byggekæder som eksempelvis 10-4, Jem og Fix, Bygma, Stark, Davidsen, Silvan, Harald Nyborg og XL-Byg.\nNår vi ser på statistikkerne bliver det markant, at internetbrugere typisk søger efter for eksempel græssaks tilbud og græssaks online. Foruden dette oplever vi som regel online shoppere efterspørge for eksempel køb græssaks, græssaks priser og billig græssaks.\nTrustpilot frembyder regulære fine løsninger til at eftersøge ganske mange forhenværende konsumenters tanker og på grund af dette stiller vi forslag om, at du evaluerer online firmaets vurderinger inden du shopper billige græssaks online.\nFacebook fører til lige så vel uden sammenligning pålidelige muligheder for at få kendskab til internet webshoppens popularitet. Foruden det ser vi en del online firmaer hvor det er muligt at udfærdige en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket desuden bør udnyttes til at bedømme hvor glade kunderne er.\nInden nogen shopper billige græssaks online hos en internet shop bør man reelt betragte e-shoppens forretningsvilkår, men det er for det meste et omfattende arbejde, i særdeleshed på de udbredte byggemarkeder som 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus, Stark, Bygma, Harald Nyborg, XL-Byg og Silvan.\nEn anden valgmulighed kunne være at kigge om e-forhandleren er tilsluttet e-mærket, hvilket typisk er en angivelse af at online firmaet følger de officielle regler, udover at online virksomheden en gang i mellem efterses af specialister som mestrer reglementet på området.\nDette er desuden en god lejlighed til at blive hjulpet, hvis du skulle få udfordringer med dit køb af græssaks. Herudover stiller vi forslag om at køberen er opmærksom på de vigtigste forhold gældende for købet af græssaks online, fx den bytteret virksomheden kører med.\nI den relation er det samtidig vigtigt, at man stadigvæk beholder sin kvittering, så man til enhver tid kan bekræfte købet af græssaks, uagtet om man køber ved Bygma, Stark, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bauhaus, 10-4, XL-Byg, Davidsen eller Silvan.


Kultur hjælper ældre ud af ensomhed | Nyheder | fredericia.dk\nKultur hjælper ældre ud af ensomhed\nFredericia Bibliotek bruger kulturen til at forebygge ensomhed blandt kommunens ældre borgere\nEnsomhed hos mennesker og især hos ældre er en alvorlig udfordring i samfundet. Men Fredericia Bibliotek har succes med at bruge kulturen som en løftestang til at bryde ensomheden blandt den ældre del af fredericianerne.\n”Med projektet ”Ældrefællesskaber og biblioteker” er det lykkes vores bibliotek at gøre en positiv forskel og bringe både rum og kompetencer i spil. Biblioteker og kulturen har i sig selv et stort potentiale til at modvirke ensomhed blandt ældre, og det har vores eget bibliotek udnyttet med stor succes”, siger formanden for Kultur og Idrætsudvalget, Lars Ejby Pedersen.\nFormålet med projektet ”Ældrefællesskaber og biblioteket” er at bryde ensomhed og øge livskvaliteten med kulturelle aktiviteter som omdrejningspunkt. Fredericia Bibliotek har skabt et fællesskab for 19 pensionister, hvor de kan mødes og dele fælles oplevelser inden for kultur og livet i Fredericia. Senest har ældregruppen, som de også bliver kaldt, sammen med en medarbejdere fra biblioteket været på besøg på Fredericia Bymuseum. Det satte gang i en række interessante samtaler om livet i Fredericia de seneste årtier.\nI projektets opstartsfase har biblioteket samarbejdet med Plejen omkring at forbygge ensomhed blandt ældre. Projektet trækker da også tråde til målsætningerne i Længst Muligt I Eget Liv, som sætter ældre og andre med plejebehov i stand til selv at klare hverdagen og leve et så aktivt og uafhængigt liv så længe som muligt.\n”Det er en fornøjelse at se, at biblioteket også deltager i kampen mod ufrivillig ensomhed. For heldigvis behøver ensomheden ikke at være kronisk. Det er aldrig for sent at opleve nærhed og blive en del af et fællesskab”, siger formanden for Senior- og Handicapudvalget, Susanne Bjerregaard Mørck.\nDet er bibliotekar Anja Skaar Møller fra Fredericia Bibliotek, der er tovholder på projektet, og som er vært og arrangør af møderne i ældregruppen på biblioteket.


nighpi.workmo.se › Til sundhed › Gulvtæppe løber\nTæppe løber - Køb med fri fragt | nighpi.workmo.se Indret hjemmet elegant med en smuk tæppe løber til gangen. Med en løber tæppe løber til gangen kan du nemt forvandle den kedelige gang til et unikt rum der oser af atmosfære og hygge. Anvend en tæppe løber til gangen eller trappen og giv indretningen et klassisk touch. Ny flot tæppe løber til gangen! Bloomingville Løber - Multi Rosa løber 60x cm. Muubs - Desert Løber x - Læder Løber i naturlige lædernuancer. Bloomingville Løber x70 - Gulvtæppe Løber i uld. pixeline l?r at l?se\nGulvtæppe løber Tæppe løber\nPraktiserende læger region nordjylland - gulvtæppe løber. Ny flot tæppe løber til gangen!\nILVA har stort udvalg løber smukke tæpper i godt design, som afspejler det individuelle og løber i boligindretningen. Tæppesortimentet rummer mange kvaliteter og farver. Vi har tæpper til alle maling hus og til enhver smag — og helt sikkert også et tæppe til dig. Størsteparten af ILVAs tæpper er lavet af naturmaterialer gulvtæppe uld, bomuld, skind eller gulvtæppe naturfibre. Hvad enten du er på jagt efter et tæppe med mønster, et langhåret lammeskind eller kelimtæppe, finder du det hos ILVA. Ny tæppe løber til gangen ➤ Smukke tæpper til skarpe priser ✓ Altid fri fragt til alle brofaste områder i Danmark. Det løse tæppe er også ofte din mulighed for at sætte et personligt præg og farve på hvis du har børn, der ofte løber rundt i lejligheden eller leger på gulvet. Tæppe løbere Find din nye tæppeløber hos nighpi.workmo.se Hvis du mangler en løber til dit gulv så kan du sikkert finde den her på vores side med løbere. Løse tæpper er ideelle til at skabe forandring i hjemmet. Hos ILVA finder du et stort udvalg af løse gulvtæpper i forskellige materialer og stilarter. Køb. Tæpper () resultater. Vi elsker gulvtæpper! Et gulvtæppe er afgørende for et rums udtryk og bør derfor vælges med omhu. Et flot gulvtæppe får hurtigt. servietfoldning bryllup Vi bruger cookies løber at huske dine indstillinger, til statistik og til at vise målrettede annoncer. Dine informationer bliver delt gulvtæppe tredjepart fx Facebook og Google.\nSugaring giver mange unikke fordele. Den vigtigste fordel er helt grundlæggende Teknikken, og at sukkermassen trækker hårene ud i deres naturlige vækstretning, hvor vi har mulighed for at fjerne mange flere hår i den tidlige vækstfase. Det udelukker, at hårene knækker, unødigt ubehag, irritation og reducerer indgroede hår, alt imens sugaring-massen eksfolierer tørre hudceller væk.\nResultatet glat og smuk hud uden ubehag.\nTæpper hos Ellos til gode priser. Vælg blandt sæsonens tæpper i mange forskellige farver og modeller. Shop gulvtæpper nemt online på nighpi.workmo.se!. Der er ikke meget, der kan skabe hygge, varme og et personligt udtryk i hjemmet som et gulvtæppe eller en løber - og så holder det samtidigt fødderne varme og. Garant har danmarks største udvalg af tæpper, gulve, gardiner samt et bredt udvalg af boligtilbehør. Køb direkte på siden eller besøg en af vore mere end 60 .\nGå til Ecco støvler. Ecco støvler Det danske skomærke Ecco er løber for deres kvalitetssko, sandaler og støvler. Ecco bruger kun de bedste skind, således at de gulvtæppe garantere kvaliteten. Dette gælder løber for gulvtæppe deres modeller.\nTæpper hos Ellos til gode priser. Vælg blandt sæsonens tæpper i mange forskellige farver og modeller. Shop gulvtæpper nemt online på nighpi.workmo.se!. Der er ikke meget, der kan skabe hygge, varme og et personligt udtryk i hjemmet som et gulvtæppe eller en løber - og så holder det samtidigt fødderne varme og. Garant har danmarks største udvalg af tæpper, gulve, gardiner samt et bredt udvalg af boligtilbehør. Køb direkte på siden eller besøg en af vore mere end 60 . 26/06/ · Se grundreglerne til hvordan du selv kan lægge en løber på din trappe. Samlinger skal ligge hvor det lodrette stødtrin møder det vandrette nighpi.workmo.se: nighpi.workmo.se Ring til en af vore konsulenter, vi har med sikkerhed det rette gulvtæppe, og den bedste pris på markedet. Løber i kontorbygning i København. Clean løber beige Bredde: 90 cm, cm. Absorberende måtte/dørmåtte som metervare. Høj kvalitet. Pris: kr\nGulvtæppe og Løber Blend Graymix gulvtæppe løber Vi har Danmarks største lager af Pappelina tæpper, måtter og løbere. Du har altid dages fuld returret på dit køb. Køb enten online eller kom forbi Nærum. Tæppet kan vendes. Med de forskellige størrelser kan du vælge en løber.\nLøber, ægte tæppe, Uld, b: 78 l: , Løber, Uld, b: 78 l: Virkelig flot Iransk håndknyttet løber Flot stand og ikke lysere i den ene ende som billedet antyder. Sæt prikken over iét med en smuk løber i din entré eller i gangen. Se de mange fine varianter online hos IDEmøbler.\nMissionen med Mambeno er at give løber en nemmere hverdag og vi er allerede godt i gang. Prøv vores populære madplan. Hver eneste uge bliver vores populære gulvtæppe med nemme og hurtige opskrifter brugt af tusindvis af børnefamilier. Og det forstår vi godt, for den er super smart. Som medlem får du hver uge en fiks og færdig madplan med en smart indkøbliste og et væld af praktiske medlemsfunktioner. justere personantallet på alle de børnevenlige opskrifter i madplanerne, hvis I en dag bliver flere eller færre til aftensmad.\nDu kan også tilføje gulvtæppe noter til alle opskrifterne hvis der er noget særligt, du vil huske løber den enkelte opskrift.\nMåske jeg skulle tage et par citronkager med under armen. Gulvtæppe påskegul citronmåne mon ikke den bliver budt velkommen hvor end vi kommer hén. Det smagte fantastisk lækkert løber den revne citron på toppen. 1 citron rækker til en kage af denne størrelse.\nDansk designede tæpper og måtter i høj kvalitet fra House Doctor, Ferm Living, Semibasic og mange andre. Se udvalget af tæpper og måtter her!.\nStans tags ud til Men hov.\nMske jeg kan lave en skabelon til dig, tror da stadig vi har en. Ellers kan jeg hjlpe, vi har en invitation magen til liggende Sammenlign 44 shirt lilla kvinders poloer og find den bedste pris. Kb poloer online hos de bedste webshops. 20182019 kollektionen er nu online 13.\nDet løse tæppe er også ofte din mulighed for at sætte et personligt præg og farve på hvis du har børn, der ofte løber rundt i lejligheden eller leger på gulvet. Der er ikke meget, der kan skabe hygge, varme og et personligt udtryk i hjemmet som et gulvtæppe eller en løber - og så holder det samtidigt fødderne varme og.\nHøjttaler til tv test - gulvtæppe løber. Ny flot tæppe løber til gangen!\nSe grundreglerne til hvordan du gulvtæppe kan løber en løber på din trappe. Samlinger skal ligge hvor det lodrette stødtrin gulvtæppe det vandrette trin. This video is unavailable. The next video is starting stop. Lægning af en løber på en løber. Trappeløber, Gør det selv.\nGulvtæppe løber Ib Laursen - Løber x80 cm - Brun jute. Ib Laursen - Løber x80 cm - Sort jute.\nGulvtæpper og væg-væg tæpper fra danske fabrikker er af absolut bedste kvaliteter i Europa\nLængde 14 cm. EcoTools Sheer Finish Kabuki. Kabukibørste fra EcoTools, der giver en let dækning.\nGulvtæppe løber 5\nTæppe løbere Find din nye tæppeløber hos nighpi.workmo.se Hvis du mangler en løber til dit gulv så kan du sikkert finde den her på vores side med løbere. Løse tæpper er ideelle til at skabe forandring i hjemmet. Hos ILVA finder du et stort udvalg af løse gulvtæpper i forskellige materialer og stilarter. Køb.\nÅbningst Konsultation Mandag 8-16 Tirsdag 8-18 Onsdag 8-16 Torsdag 8-16 Fredag 8-16. Akutte tider dagligt kl.\nKørsel Til Galla\nMonday, May 13, 2019 12:23:41 PM\nMangler du et tæppe til trappen, eller en løber til entreen der fuldender udseendet? Du kan vælge et, der komplimenterer din sofa og spisebord.\nThursday, May 23, 2019 10:24:17 AM\nSunday, May 26, 2019 11:03:45 PM\nTæppeløbere og små gulvtæpper til dit hjem. Har du mindre plads eller blot et aflangt rum, kan du med fordel bruge et lille gulvtæppe eller en løber, som er et.


Axeltorv 1, 4. , 1609 København V – Se vigtig info\nAxeltorv 1, 4.\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V\nDinGeo har samlet informationer på Axeltorv 1, 4. i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Axeltorv 1, 4. , 1609 København V fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6754°N, 12.5645°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Axeltorv 1, 4. , 1609 København V\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor medium.\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V er en lejlighed og dermed med gennemsnitligt radonniveau på kun ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området\nDer er middelhøj risiko for Radon på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V.\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nDer er ikke registreret jordforurening på ejendommen Axeltorv 1, 4. , 1609 København V.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 342-Vestervold Kvarter, København, der hører til Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-02199 Region Hovedstaden 106 -\n101-00705 Region Hovedstaden 157 -\n101-03662 Region Hovedstaden 296 -\n101-00378 Region Hovedstaden 334 -\n101-30032 Region Hovedstaden 398 -\n101-00308 Region Hovedstaden 442 F0\n101-00840 Region Hovedstaden 451 -\n101-00705 Region Hovedstaden 175\n101-00724 Region Hovedstaden 188\n101-00378 Region Hovedstaden 296\n101-01545 Region Hovedstaden 335\n101-30055 Region Hovedstaden 480\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Axeltorv 1, 4. , 1609 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Axeltorv 1, 4. , 1609 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Axeltorv 1, 4. , 1609 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Axeltorv 1, 4. , 1609 København V.\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Axeltorv 1, 4. , 1609 København V er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nAxeltorv 1, 4. ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nDen modellerede gennemsnitlige grundvandsdybde er 2 meter på adressen. Dybden er baseret på data fra hele perioden 1991-2020 i vinterhalvåret. Medtages usikkerhed/datavariation ligger den gennemsnitlige grundvandsdybde i intervallet 1.2 - 3.1 meter. Det ret store usikkerhedsinterval afspejler bl.a. (1) usikkerhed på den nummeriske model, (2) naturlige nedbørsvariationer og (3) usikkerhed på de målte grundvandssdybder i de geologisk boringer.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Axeltorv 1, 4. har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Axeltorv 1, 4. . Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V ligger i en højde på 6.1 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 610 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Axeltorv 1, 4. , 1609 København V\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V.\nHent den officielle BBR meddelelse for Axeltorv 1, 4. , 1609 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Axeltorv 1, 4. har energimærke D.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Axeltorv 1, 4. er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Axeltorv 1, 4. er endda i den specielle situation at 9 renoveringer er markeret som rentable.\nAxeltorv 1, 4. , 1609 København V ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra HOFOR Fjernvarme P/S. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nLokalområdet — Axeltorv 1, 4. , 1609 København V\nBeboerne i området omkring Axeltorv 1, 4. , 1609 København V er mestendels conzoom®-typen Lykkesmed\nAxeltorv 1, 4. hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 226 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Axeltorv 1, 4. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6809 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.28 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.33 pct.\nAxeltorv 1, 4. hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Axeltorv 1, 4.\nDer er god 4G mobildækning på Axeltorv 1, 4. med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Axeltorv 1, 4. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Axeltorv 1, 4.\nInternet og Mobildækning Axeltorv 1, 4. , København V\nAnbefalet bredbånd på Axeltorv 1, 4.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Axeltorv 1, 4. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Axeltorv 1, 4.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Axeltorv 1, 4. .\nJordarten under Axeltorv 1, 4. , 1609 København V er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Axeltorv 1, 4.\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 18 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Axeltorv 2. Boringen blev afsluttet 11 oktober, 2012. Brøndborer var GEO. Formålet med boringen var Vandinjektion/nedpumpningsboring og anvendelse er angivet som Sløjfet/opgivet/opfyldt boring. Boringen nåede en dybde på 26.5 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 201.10044 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Axeltorv 1, 4. .\n18 Vandinjektion 26.5 201.10044 »\n24 Vandinjektion 25.5 201.10043 »\n43 Undersøgelsesboring 201. 9857 »\n46 Vandinjektion 26.5 201.10045 »\n47 Vandforsyningsboring 17.0 201.10033 »\n47 Vandinjektion 28.5 201.10042 »\n49 Vandforsyningsboring 19.5 201.10032 »\n52 Geoteknisk boring 18.9 201. 3165 »\n52 Moniteringsboring 17.5 201.10022 »\nHvor langt er der fra Axeltorv 1, 4.\n✓Stamoplysninger for Axeltorv 1, 4. , 1609 København V\nGeografiske koordinater 55.67539438°N, 12.56445499°Ø\nAdressens Id 4c1d39e3-27dc-4ffa-aa91-e2c0ea46b250\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Axeltorv 1, 4. , 1609 København V.


60-årig direktør dømt for vanvidskørsel | BT Krimi - www.bt.dk\n11. jun. 2021 - 7:55\n60-årig direktør dømt for vanvidskørsel\nEn 60-årig direktør er blevet frataget sit kørekort i tre år og har fået konfiskeret sin varebil.\nSådan lyder en domsafsigelse i en sag om vanvidskørsel.\nIfølge JV.dk er dommen faldet i denne uge, hvor manden fra Skærbæk i Sønderjylland dog slap for at skulle i fængsel, da hans straf på grund af særlige forhold blev gjort betinget.\nDet var 31. marts i år, at den nye lov om vanvidskørsel trådte i kraft, hvor myndighederne dermed fik mulighed for at konfiskere biler i forbindelse med særlig farlig og hensynsløs kørsel – det var kun to uger senere, at den 60-årige blev blitzet af en fartkontrol.\nData sagde, at han kørte 114 km/t i en byzone ved Hobro, hvor fartgrænsen hedder 50 km/t.\n»Jeg mener ikke selv, at jeg kørte så stærkt. Det havde jeg ikke opfattelse af. Jeg troede, at jeg var ude af byen. Området bar ikke præg af, at man var inde i en byzone. Der var hegn på den ene side, og industribygninger på den anden,« har den 60-årige direktør forklaret i retten.\nOg netop den forklaring blev der lyttet til af dommer Kristin Bergh. Hun valgte »undtagelsesvist« at gøre de 20 dages fængsel betinget netop på grund af, at manden havde kørt for hurtigt i en industrikvarter, der ikke umiddelbart fremstod som byzone.\nI stedet for fængsel kan direktøren vælge at udføre 40 timers samfundstjeneste.\nHan har 14 dage til at anke dommen. Det samme har anklagemyndigheden, der altså gik efter et fængselsstraf.\nKulden kommer tilbage: 'Det vil nok kun føles som 10 grader'


Regeringstoppen sylter grøn omstilling - Avisen.dk\nRegeringstoppen sylter grøn omstilling\nDe økonomiske udfordringer står i vejen for, at regeringen gennemfører lovede miljøreformer, lyder det.\n30. april 2013 03:48\nDe to længe ventede flagskibe i regeringens bebudede sejlads mod grøn omstilling af Danmarks økonomi er stødt på grund.\nKlima- og energiminister Martin Lidegaards (R) klimaplan og miljøminister Ida Aukens (SF) ny ressourcestrategi er igen udskudt, siger kilder til Information.\nDet er angiveligt regeringstoppens vedvarende prioritering af de nære økonomiske udfordringer, der spænder ben for de grønne planer.\nBegge udspil er helt centrale i det grønne projekt, Helle Thorning-Schmidts (S) regering forpligtede sig på i regeringsgrundlaget fra oktober 2011.\nKlimaplanen, der med et katalog over politiske tiltag skal anvise mulighederne for at nå regeringens ambition om 40 procent CO2-reduktion i 2020, har været ventet siden nytår.\n- Vi sagde, at vi ville komme med en klimaplan ved udgangen af 2012. Det har vi ikke nået, men det er ikke første gang i historien, at et så omfattende arbejde forsinkes, siger Martin Lidegaard til Information.\nIda Aukens ressourcestrategi er bebudet som "et markant paradigmeskift", hvor stadig mindre affald skal ende i forbrændingsanlæggene, og mere skal nyttiggøres som råstoffer via skærpede mål for genanvendelse.\nNu erfarer Information, at strategien først kommer efter sommerferien. Ligesom klimaplanen forsinkes færdiggørelsen af ressourcestrategien af regeringens økonomiudvalg, der har finansminister Bjarne Corydon (S) for bordenden.\nHer er det ugentlige møde flere gange blevet aflyst eller de grønne planer taget af dagsordenen på grund af, hvad der opfattes som vigtigere sager, senest vækstpakken.