Sådan bruger du app'en Kamera Spotter | Information\nSådan finder du Kamera Spotter\nKamera Spotter findes både til iPhone og Android. Du finder Kamera Spotter ved at søge den frem i enten Apples App Store, Googles Android Market eller i Appstore til iPhone på din mobil. Du skal blot søge på Kamera Spotter, så dukker den op som en af de første tilgængelige apps. Herefter installerer du blot på din telefon.\nSådan bruger du Kamera Spotter\nNår du ser et overvågningskamera på gaden, åbner du app’en og efter ca. 10-15 sekunder finder den din geografiske position – alt efter satellitforholdene. Derpå trykker du på knappen ’Kamera spottet!’, og du kan nu tage et billede af overvågningskameraet med mobilen.\nDu har mulighed for at tilføje yderligere information om overvågningskameraet, f.eks. om hvem kameraet tilhører eller hvor det sidder på bygningen osv. Du har også mulighed for at rette adressen til, hvis den ikke er helt præcis.\nEndelig skal du svare på, om der er skiltet, med at området bliver videoovervåget, før du til sidst uploader billedet til Kamera Spotter-kortet, hvor alle spottede kameraer vises.\nDet hele tager omkring et halvt til et helt minut, og dit billede vil kunne ses på kortet efter ca. 10 minutter. Med Kamera Spotter er du med til at kortlægge videoovervågningen i Danmark, så alle – både dem der overvåger og dem der overvåges – med tiden kan se omfanget af videoovervågning i det offentlige rum.\nKun udendørs overvågning\nNu skal det jo heller ikke blive for nemt, så derfor vil vi bede dig om kun at bruge Kamera Spotter til at dokumentere kameraer som er placeret udendørs. Både fordi vi gerne vil sikre os at der er tale om overvågningskameraer i det offentlige rum, men også af den grund at GPS-funktionen ganske enkelt er for upræcis, når man bruger sin telefon indendøre.\nBemærk at der vil være et forbrug af datatrafik på dit abonnement når du bruger app'en. Størrelsen af forbruget afhænger af dine kameraindstillinger på telefonen m.v.\nJeg kan ikke finde den på app store? :/\n28. marts, 2012 - 23:40\nJeg quoter lige fra artiklen:\n"Bemærk: App’en til iPhone ligger til godkendelse hos Apple og er derfor ikke tilgængelig endnu. Vi skal nok gøre opmærksom på det, når det sker."\nVi håber selvfølgelig, at Apple giver godkendelsen snarest.\nJamen det er jo genialt det her...\nNu kan man rigtig planlægge lyssky forretninger.\nDet næste er en App som kan give dig en rute udenom alle kameraerne når du skal på tyvetogt. Eller endnu værre personager af tvivlsom karakter som ønsker en lille bombe anbragt et diskret sted, kan nu se hvor de ikke skal bevæge sig, så de bagefter ikke kan identificeres. Jow jow - overvågning er noget slemt for det frie menneske, men en god forretning for dem der ikke respekterer de frie mennesker.\n29. marts, 2012 - 08:54\nJohannes, privatlivspolitiken findes her:\n03. april, 2012 - 13:41\nHej Adam m.fl.\nDen er nu klar til iPhone og kan hentes i App Store her: http://itunes.apple.com/dk/app/kamera-spotter/id511911781?ls=1&mt=8\nMen hvordan har I tænkt jer at filtrere for gengangere? Jeg synes allerede det er ved at være et problem når man kigger på kortet nu.


Madrids OL-drøm tættere på opfyldelse | Radio Solymar\nSøg på dette site: Madrids OL-drøm tættere på opfyldelse\nSkrevet af administrator, tor, 24/05/2012 - 11:45 Se flere nyheder i temaet Sport & hobby\nNu er der kun tre byer tilbage i kampen Drømmen om at få OL til Madrid i 2020 lever fortsat. Den spanske hovedstad er blandt de sidste tre i kampen om at blive værtsby.\nOprindeligt kæmpede fem byer om at huse verdens største sportsbegivenhed i 2020. Nu er Baku i Aserbajdsjan og Doha i Qatar sorteret fra, og kampen kommer dermed til at stå mellem Madrid, japanske Tokyo og tyrkiske Istanbul.\nMadrid scorer flest point\nAlle fem byer er blevet tildelt point i forskellige kategorier, hvorefter der er udregnet en gennemsnitsscore. Her nåede Madrid op på 8,08 point, hvilket var bedst af alle byer.\nDen Internationale Olympiske Komité (IOC) vurderer, at Spaniens økonomiske situation kun udgør en lille risiko i forbindelse med den store begivenhed, men slår dog fast, at det kan blive vanskeligt at skaffe det nødvendige antal sponsorer.\nIOC vil nu give hver af de resterende byer en liste med punkter, som skal forbedres, hvis disse stadig skal være i betragtning som værtsby.\nVinderen bliver kåret den 7. september næste år i Buenos Aires.


Underviser til Grundskoleenhed - job-i-staten.dk\nsøger en underviser til vores Grundskoleenhed. Grundskoleenheden er en selvstændig afdeling, som koordinerer, udvikler og afholder en stor del af skolens samarbejde med og tilbud til grundskolerne.\nGrundskoleenhedens mål er gennem målrettede og kvalitetsprægede undervisningstilbud og projektforløb at øge elevernes, lærernes, ledernes, vejledernes og forældrenes kendskab til Herningsholm i almindelighed og erhvervsuddannelserne i særdeleshed, samt inspirere flere elever fra grundskolerne i lokalområdet til at overveje at tage en erhvervsuddannelse med alle de karriere- og videreuddannelsesmuligheder, det giver.\nArbejdsområder og jobindhold\n• Udvikle og gennemføre valgfaget ”håndværk og design” på folkeskoler i Herning og Ikast Brande kommuner\n• Udvikle og gennemføre såvel mobile aktiviteter ude på grundskolerne som interne aktiviteter\n• Deltage i udviklingen og gennemførelsen af STEMpiger-aktiviteter (forløb baseret på Science, Technology, Engineering og Math) fra 0.-10. klasse\n• Medvirke i gennemførelsen af Skills-Stafetten og Skills - Erhvervsuddannelsernes dag\n• Medvirke i eventtilbud f.eks. science camps, sommerskoler, entreprenante forløb med virksomheder, forældre og elevarrangementer mv.\n• Indgå som lærer i grundfagsundervisningen på GF1 og GF2.\n• Du har forståelse for og kendskab til målgruppen på både erhvervsuddannelserne og grundskolerne\n• Du er uddannet inden for en af de tekniske erhvervsuddannelser f.eks. murer, tømrer eller smed\n• Du er ligeledes uddannet folkeskolelærer eller meritlærer\n• Du har undervisningserfaring fra en folkeskole eller erhvervsuddannelse - gerne i faget håndværk og design\n• Du skal være relationel stærk og samarbejdsorienteret\n• Du skal være inspirerende, nytænkende og kreativ i en pædagogisk relation til målgruppen\nDu skal brænde for arbejdet med den unge målgruppe, og herigennem koble erhvervsskolens fagligheder med grundskolens, og have lyst til at arbejde i et dynamisk og energisk miljø, hvor der er fuld fart på, og hvor der kræves en stor del selvstændighed i udførelsen af arbejdsopgaverne.\nFor at få succes i jobbet er det vigtigt, at du har den rette personlighed og evner at udvise ægte engagement i jobbet. Du vil blive del af en velfungerende enhed, der udfører Grundskoleenhedens arbejde.\nEr du interesseret i at høre mere om stillingens indhold, så kontakt leder af Grundskoleenheden Trine Kiærbye Jensen på tlf. nr.: 2542 4509.\nTiltrædelse snarest muligt dog senest 1. august 2019.\nAnsættelsen sker i henhold til overenskomst mellem Finansministeriet og den forhandlingsberettigede organisation. Der er en attraktiv pensionsordning. Ansættelsen er på fuld tid.\nFor at komme i betragtning til stillingen skal din ansøgning samt relevant dokumentation for dine kompetencer og tidligere ansættelser sendes via knappen "søg jobbet". Skulle der opstå problemer, kontakt venligst Heidi Bentzen på tlf. 7213 4552.\nTirsdag den 28 maj kl. 9.00\nVi vurderer og indkalder ansøgerne løbende.


Det Godt Nok: Flemming - Dørtelefon\nOkay okay.. overskriften lyder måske som om at undertegnede pludselig er blevet indie-smart og Soundvenueficeret, men det er bestemt ikke tilfældet.\nUnder det lidt spøjse navn "Flemming" gemmer der sig nemlig en rapper og faktisk en ret så dope én af slagsen. Det drejer sig om den forholdsvis ukendte Cimbel MC fra den hedengangne duo Kridthuset, der, i min optik, har lavet en af de mest undervurderede plader i dansk rap, nemlig Musik & Monologer fra 2008. Seriøst.. Hvis du ikke kender den, så få lige fat i den!\nDen anden halvdel af duoen bestod af produceren Kontant, har lavet lidt forskelligt siden '08. Sidst vi hørte fra ham, var for knap to år siden hvor han udgav albummet Days, der var en chillet og super velproduceret instrumental sag.\nNu er de så atter sammen og det er der endnu engang kommet lækker musik ud af. Det hedder "Dørtelefon" og er det første af fire sammenhængende numre, der alle vil være at finde på EP'en "På Gensyn Med Gåsehud", der dropper 06.06.14 via PSYKOFARMAKARISMA.\nBåde lyd og tekst er mere abstrakt og drømmende end hvad man ville kunne huske det fra Kridthuset og det giver mig lidt associationer til Kasper Spez og M-Cnatet, hvilket er en meget god ting.\nRapperen beskriver nummeret således:\n"Nummeret "Dørtelefon" handler om en såret hjerteknuser, fanget i et parforhold der ikke bare sådan lige vil gå i opløsning. Det handler om at give slip og holde fast, at være alene med sig selv og samtidig sammen med en anden. Den form for kærlighed er en sær størrelse. Svær at finde, endnu sværere at håndtere, og sværest at undvære når man har sat sig i saksen."\nJeg glæder mig til at høre de tre næste numre, for det her holder 100%\nSkrevet af Det Godt Nok kl. 22.27


600 konferencegæster fik autentisk fængselsoplevelse - FÆNGSLET\n600 KONFERENCEGÆSTER FIK AUTENTISK FÆNGSELSOPLEVELSE\n15 busser. 600 mennesker. Én kæmpe konference. Tirsdag den 25. april går over i historien som én af FÆNGSLETs travleste dage nogensinde.\nI forbindelse med KL’s store Teknik- & Miljøkonference besøgte 600 gæster FÆNGSLET til en dag fyldt med faglige diskussioner og god forplejning. Allerede fra starten blev det tydeligt, at de mange konferencegæster kunne se frem til en autentisk fængselsoplevelse. De blev nemlig mødt af skuespillere fra Komediehuset klædt ud som uniformerede vagter. Intet undslap deres skarpe blik – selv busserne blev underlagt nøje inspektion!\nEfter lidt sightseeing i forgården blev gæsterne ledt over til Snedkeriet til en fælles velkomst.\nStrategiske møder rundt om på FÆNGSLET\nHerefter blev konferencegæsterne delt ind i grupper og sendt ud i seks unikke mødelokaler på FÆNGSLET, hvor de afholdt strategiske møder. Nogle blev sendt til Forsamlingshuset, Arresten og Gymnastiksalen – andre Snedkeriet, Trykkeriet og Kirken.\nCharlotte Ørnsvig, Konferencechef på FÆNGSLET, fremhæver hvordan de autentiske fængselslokaler bidrager positivt til den faglige diskussion: ”Lokalerne i sig selv fungerer glimrende som isbrydere. Hvis dynamikken i gruppen endnu ikke er helt på plads, så hjælper en kort snak om tremmer for væggene og spektakulære flugtforsøg”.\nFÆNGSLETs direktør, Astrid Søes Poulsen, er enig. ”Stadig flere virksomheder får øjnene op for, at unikke møde- og konferencefaciliteter gør et eller andet ved den faglige diskussion. Det er blot én af grundene til, at FÆNGSLET er blevet et eftertragtet sted at holde møder og konferencer”, tilføjer hun.\nFængselsgryde og foredrag i Magasinet\nFor mange af konferencegæsterne var den store fællesfrokost i Magasinet nok højdepunktet. Langs væggene stod en række ”fængselskokke” nemlig klar til at smide rundhåndede skefulde af nærende gryderet op på metalbakker. Tankerne blev ledt hen på amerikanske fængselsfilm og –serier.\nDe mange gæster forlod FÆNGSLET en oplevelse, og et regnslag, rigere. For selvom FÆNGSLETs konferenceafdeling er garant for en fantastisk faglig dag, har de ingen indflydelse på det danske forårsvejr.\n”Stadig flere virksomheder får øjnene op for, at unikke møde- og konferencefaciliteter gør et eller andet ved den faglige diskussion. Det er blot én af grundene til, at FÆNGSLET er blevet et eftertragtet sted at holde møder og konferencer”\n”Lokalerne i sig selv fungerer glimrende som isbrydere. Hvis dynamikken i gruppen endnu ikke er helt på plads, så hjælper en kort snak om tremmer for væggene og spektakulære flugtforsøg”\n– Charlotte Ørnsvig, Konferencechef på FÆNGSLET\nHjem Nyheder 600 KONFERENCEGÆSTER FIK AUTENTISK FÆNGSELSOPLEVELSE


Borgerne går til kamp mod trælse buske på stranden | Trekantens Folkeblad | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Trekantens Folkeblad - Borgerne går til kamp mod trælse buske på stranden\nStort stykke er allerede blevet ryddet. Der er dog stadig hybenroser på begge sider. De bliver stående, da de er for svære at fjerne. Men de får ike lov til at sprede sig. Foto: Yilmaz Polat\n12. juli 2018 kl. 08:24\nGennem mange år har rynket hybenrose spredt sig ved stranden i Høll. Men nu bliver det meste fjernet og resten holdt nede.\nHøll: Rynket Hybenrose har bredt sig ud over strandengene ved Høll, men nu skal den invasive busk fjernes. Og det bliver den.\nGrundejerforeningen for Hvidbjerg, Høll og Mørkholt er sammen med kommunen gået til kamp mod den store busk. Over fire hektarer skal fjernes.\n- Vi vil have fjernet så meget som muligt af hybenrosen. Vi kan ikke fjerne alt, men den skal holdes nede, for den er ikke en del af den oprindelige fauna, og den holder alt andet nede, siger Kurt Hemmingsen, der er kasserer i grundejerforeningen.\nHybenrosen er en naturlig del af den danske fauna, bare ikke den rynket hybenrose. Den er invasiv, hvilket vil sige, at den er kommet til udefra, og det skete helt tilbage til 1800-tallet, hvor europæer tog den med til Europa fra Asien.De var som prydplante, og den blev plantet forskellige steder. Problemet er, at den ingen fjender har, og at den ligeledes er meget hurtigt voksende og kan de sprede sp langt på meget på kort tid.\nDe holdes ned ved at slå dem med en maskine, eventuel en gråslåmaskine.. Gentagne gange.\nRynket bybenrosen blev især i 1950´erne plantet i nyudstykkede sommerhuseområde, for de var gode til at vokse i sandjord samt gode til at skærme af mod vind og nysgerrige blikke.\nRynket rose er nem at kende fra de hjemmehørende rosenarter blandt andet på dens store blomster og store, kødfulde hyben.\nSlår selv tre gange\nDet er egentligt Vejle Kommune, der har kastet sig ind i kampen mod rynket hybenrosen, men grundejerforeningen vælger at udvide kampen markant.\n- Kommunen slår områderne med rynket hybenroserne en gang om året, i april, men vi vælger at slå yderlige tre gange. Det skal holdes nede. Det er et stort projekt, men vi loddede stemningen ved vores medlemmer, og det viste sig, at en del medlemmer gerne så, at vi satte eftertrykkeligt ind over for rosen, og det ønske vil vi gerne tilgodese, siger han.\nHybenrosen har bredt sig meget rundt i sommerhusområderne og ved strandengene foran stranden. De store buske er nogen, som mange forbinder med sommerlandet, men de er faktisk ikke fra Danmark. Og burde slet ikke være her, for de holder alt andet væk.\n- Hvornår, de er kommet til området her, ved jeg ikke. Jeg kan ikke mindes tilbage til en tid, hvor de ikke har været der. Men nu skal de holdes nede, så marehalmen og alt det andet naturlige kan vokse frem. Det er dog ikke alle steder, vi fjerner busken, for dels er det ikke alle steder, maskinen kan komme til, og dels beholder vi nogle buske tilbage. De er jo ikke grimme at kigge på, de skal bare ikke sprede sig uhæmmet, siger han.\nSlaglepudser i aktion\nRynket Hybenrosen er en plante, der har den store fordel, at den vokser hurtigt. Godt for den, skidt for alt andet, som ikke får en chance for at overleve. Hybenrosen har ganske enkelt ingen fjender. Ud over mennesket. Derfor skal de bekæmpes, og det sker ved hjælp af en stor maskine.\n- Vi har sendt opgaven ud til en entreprenør, der bruger en såkaldt slaglepudser. Den er meget effektiv, men der skal køres gennem mange gange, for ellers vender hybenrosen hurtigt tilbage, forklarer Kurt Hemmingsen.


Rasmus Godsk (164854) - PDF\nRasmus Godsk (164854)\nDownload "Rasmus Godsk (164854)"\n1 Rasmus Godsk () Bachelorprojekt dansk 2015 Vejledere: Bodil Riiskjær Johannes Fibiger Anslag:\n2 Indledning s. 2 Problemformulering s. 2 Metodiske og empiriske overvejelser s. 3 Observationer i klassen s. 4 Interview s. 4 Elevprodukter s. 5 DEL 1: æstetik som videnskab s. 6 Lyrikkens egenart s. 6 Wolfgang Klafkis dannelsesideal s. 9 Æstetikken som begreb s. 10 Æstetikbegrebet i nutiden s. 11 Æstetisk virksomhed og den æstetiske læreproces s. 14 Æstetisk dannelse en definition s. 15 Sammenfatning s. 15 DEL 2: æstetisk læring i praksis s. 17 Elevernes egencentrering s. 17 Det poetiske sprogs kompleksitet s. 19 Lyrikundervisningens struktur s. 19 Sanseoplevelser s. 21 Elevernes æstetiske udtryk s. 23 Sammenfatning s. 26 DEL 3: æstetik i folkeskolen s. 28 Evaluering af elevernes æstetiske dannelse s. 28 Den æstetiske legitimering s. 30 Sammenfatning s. 32 Konklusion s. 33 Referenceliste s. 35 Bilag s. 38 1\n3 Indledning Didaktisk nærbillede 1 Maja: Rasmus? Hvorfor skal vi egentlig arbejde med lyrik? Rasmus: Så vi kan sanse, se, smage og føle sproget! Måske lærer I også at analysere og fortolke et digt? Maja: Jamen hvad skal jeg bruge det til efter skolen? Hvad får jeg ud af at læse digte? Jeg har altid været fascineret af danskfaget, både i folkeskolen og på gymnasiet. Særligt på læreruddannelsen har faget haft mit absolutte fokus. Men når årsplanen foreskrev et forløb om lyrik gik jeg som regel i baglås. Hvad skulle jeg bruge det til? Hvorfor skulle jeg analysere og fortolke? Ville det ikke bare være meget nemmere, hvis forfatteren blot skrev hvad han mente? Præcis som mit didaktiske nærbillede beskriver, var det netop sådanne spørgsmål jeg selv stod overfor i praksis. Nu var det bare mig som stod på den anden side af katederet og skulle levere et fyldestgørende svar. Det kan derfor synes paradoksalt, at jeg efter fire års intensivt arbejde, frustrationer og glæder, i mit afsluttende projekt, svendestykkes pendant, har valgt at beskæftige mig med lyrikgenren. Men af natur er jeg født nysgerrig, så lyrikgenren skulle afprøves i mine forskellige praktiktikker. For hvad udvikler eleverne, når de arbejder med lyrik, og hvad skal de bruge det til? Kan et fokus på æstetiske læreprocesser legitimeres i forhold til fagligheden, og hvordan evaluerer man overhovedet, om eleverne har udviklet deres æstetiske sans? Opgaven bliver altså at tilvejebringe æstetikkens didaktiske og pædagogiske potentiale. I dette bachelorprojekt vil jeg derfor argumentere for, at et forløb med og i lyrikgenren og med fokus på det æstetiske på den ene side giver eleverne mulighed for at opnå og udvikle kompetencer, mens det på den anden side samtidig giver eleverne mulighed for et identitetsskabende arbejde med fordybelse, forundring, fantasi og indlevelse i centrum. Disse forskellige overvejelser har ledt mig frem til følgende problemformulering: Problemformulering Hvordan kan arbejdet med lyrik i danskfaget i udskolingen styrke elevernes æstetiske dannelse? Og hvordan kan den æstetiske dannelse evalueres? 2\n4 Metodiske og empiriske overvejelser Opgaven er opdelt i tre hovedafsnit med hver deres sammenfatning, for på den måde at skabe en naturlig og velovervejet overgang mellem opgavens tre dele. I første del, som jeg har valgt at kalde æstetik som videnskab, vil jeg med udgangspunkt i bl.a. Stefan Kjerkegaard og Annemette Hejlsted forsøge at indkredse lyrikkens særegne, for hvad gør lyrikken speciel og hvad kendetegner stilistisk genren? I forlængelse af problemformuleringen giver jeg i denne første del også mit bud på en forståelse af begreberne dannelse og æstetik. Denne teorilæsning vil bl.a. læne sig op af Wolfgang Klafkis kategoriale dannelse samt Merete Sørensens og Bennyé Austrings social-konstruktivistiske beskrivelse af henholdsvis æstetik, æstetisk virksomhed og æstetiske læreprocesser. I denne sammenhæng vil jeg således argumentere for, at lyrikken udgør et æstetisk symbolsk formsprog. Slutteligt vil jeg i hovedafsnit ét forsøge at nærme mig en løs definition af æstetisk dannelse set i et nutidigt perspektiv. Æstetisk læring i praksis er titlen på opgavens andet afsnit. Her tager jeg for alvor fat i min praktiske virksomhed i forbindelse med min fjerdeårgangspraktik, hvorfor jeg ved hjælp af bl.a. Thomas Ziehe og Bernt Gustavsson beskriver to overordnede didaktiske udfordringer: elevernes egencentrering og det poetiske sprogs kompleksitet. Ydermere indeholder denne anden del også en beskrivelse og analyse af undervisningens didaktiske struktur samt inddragelse og analyse af elevproduktioner såvel tekst som video. Her henter jeg bl.a. teoretisk inspiration hos Ayou Quist Henkel og hendes forståelse af æstetisk erkendelse. Slutteligt indeholder opgavens tredje del overvejelser om den æstetiske dannelses evaluering. Hvilke redskaber kan man i praksis bruge, hvis man vil forsøge at indkredse elevernes æstetiske dannelse? Denne sidste hoveddel indeholder også mine perspektiver på æstetikkens legitimering i en moderne folkeskole. Her inddrager jeg igen Merete Sørensen, men også Lotte Darsø og Niels Egelund, som alle sammen optræder i nyeste nummer af Asterisk fra Århus Universitet. For hvordan kan den æstetiske læreproces styrke elevernes udbytte af undervisningen, og hvordan legitimeres en undervisning med udgangspunkt i en sådan proces? Det har været et kriterium for mig, at jeg løbende igennem hele min opgave bevidst har analyseret og inddraget min empiri. Det har i høj grad betydet, at det har været min empiri som har understøttet udvælgelsen af den teori, som jeg har benyttet i min opgave. På denne måde har jeg forsøgt at skabe en sammenhæng og ikke mindst et sammenspil mellem min empiri og min teori. Netop min empiri vil jeg i kommende afsnit konstruktivt vurdere og stille mig kritisk i forhold til. 3\n5 Observationer i klassen Som led i min danskundervisning i 7.a foretog jeg løbende observationer af klassen. Disse observationer nedskrev jeg på computer som en form for logbogsnotater. De fleste af observationerne havde karakter af strukturerede observationer, da mit fokus var elevernes reaktioner bl.a. i forhold til introduktionen af lyrikkens æstetiske univers. Disse observationer vil således løbende optræde i opgaven som didaktiske nærbilleder af danskundervisningen. Det er imidlertid vigtigt at gøre sig bevidst, at jeg som observatør har været deltager. Der opstår altså et paradoks mellem at være en objektiv observatør og samtidig være en aktiv deltager i den observerede genstand. 1 Det er således væsentligt at kunne [ ] være sig bevidst om forskellen på at beskrive det fænomen man undersøger, og at forklare fænomenet. 2 For at imødekomme denne udfordring opdelte jeg mine notater i henholdsvis en episodebeskrivelse og en efterfølgende refleksion. En struktur som kommer til udtryk i mine bilag. Hvis jeg skal forholde mig kritisk til mine observationer, ville det have været yderst fordelagtigt at have haft mulighed for at videooptage f.eks. introduktionen af min emne. Ved en sådan observationsmetode havde jeg ikke blot haft adgang til elevernes præcise sproglige reaktioner, men også deres mere fysiske reaktion i forbindelse med introduktionen af mit emne. Så de skeptiske ud? Hvordan afspejlede deres kropssprog deres sproglige reaktioner? Samtidig kunne det have styrket min empiri, hvis jeg havde haft mulighed for udelukkende at være observatør, og dermed ikke selv være en aktiv deltager i undervisningen og den genstand som jeg ønskede at observere. Denne position kunne jeg have opnået, hvis jeg havde overværet andre læreres og/eller praktikanters danskundervisning. Interview For at styrke min empiri har jeg foretaget en række forskellige deskriptive interviews. Som noget af det første valgte jeg at kontakte bl.a. Stefan Kjerkegaard og Merete Sørensen. Det kvalitative interview fokuserer på det enestående og dybtgående som grundlag for generelle betragtninger[ ] 3 Ved hjælp af interviewet som undersøgelsesmetode har jeg haft mulighed for at udforske interviewpersonernes opfattelse eller holdning til et emne, et fænomen eller et begreb. Da disse interviews af 1 Fibiger & Søgaard, 2009, s Nielsen m.fl., 2014, s Ibid, s\n6 forskellige årsager var nødsaget til at foregå via mail, fik de således karakter af strukturerede interviews. Som interviewer havde jeg derfor ikke mulighed for at uddybe interviewpersonens forskellige svar og/eller gribe eventuelle nye bolde, som jeg ikke umiddelbart havde forudset, da jeg udfærdigede interviewguiden. Dette ser jeg som en klar ulempe. Omvendt var det meget tilgængeligt at henvende sig direkte til fagpersonerne og bede dem svare på specifikke spørgsmål jf. interviewguiden. Det skabte således også mulighed for at sammenholde de forskellige fagpersoners udsagn. Efter endt praktikophold interviewede jeg også min praktiklærer. Her blev der tale om et semistruktureret interview, hvor interviewet i højere grad mindede om en faglig og almendidaktisk dialog dog stadig med udgangspunkt i en overordnet interviewguide. Et interview som jeg ikke direkte har citeret i min opgave, men som i højere grad har fungeret som inspiration. Elevprodukter Gennem mit praktikforløb har jeg løbende indsamlet en række forskellige elevprodukter, herunder elevernes egenproducerede digte og lommefilm samt elevlogbøger. Indsamlingen af min empiri skal således ses som et tydeligt forsøg på at give mine faglige refleksioner, overvejelser og betragtninger en grad af validitet gennem en metodetriangulering 4 som udgøres af observationer, interviews og elevprodukter. Mit samlede empiriske materiale har således en tydelig karakter af kvalitativt materiale. Alligevel vil jeg argumentere for, at det ville have været udbytterigt at interviewe eleverne, for på den måde at få adgang til elevernes livsverden og deres forståelse af fænomenerne æstetik og dannelse. For i endnu højere grad at have styrket projektets reliabilitet kunne det i retrospekt have været fordelagtigt at kvalificere ved hjælp af kvantitativ dataindsamling, f.eks. i form af spørgeskemaer eller andre former for survey-undersøgelser. På den måde kunne jeg have fået adgang til såkaldt hård data, som på tværs af klasser og årgange kunne sammenlignes\n7 Lyrikkens egenart Del 1: æstetik som videnskab Hvorfor overhovedet læse skønlitteratur i skolen, kunne man udfordrende spørge. [ ] fordi den giver det enkelte menneske mulighed for at skabe indre billeder, spejle egne idéer og tænke over, hvad det vil sige at være menneske [ ] Litteraturen kan tage os med ind i rum, der er vanskeligt tilgængelige i den fysiske verden: den kan sætte os over for personer med alle hånde dagsordner, holdninger og synspunkter i andre tider og på andre steder. Derfor kan den få læseren til at tænke og stille spørgsmål til forhold i eget liv. 5 Østergren-Olsen og Herholdt beskriver her helt centrale forhold i arbejdet med og læsningen af skønlitteratur. Den kan arbejde refleksivt og drage læseren med ind i en metafysisk verden, hvor man aldrig havde troet man kunne befinde sig. Igennem disse indre spejlinger stiller den spørgsmål til læserens eget liv, forholder sig til og udfordrer det allerede eksisterende. Som bekendt er lyrikken en undergenre til skønlitteraturen. Men hvad gør lyrikken særlig? Hvad gør den speciel? Det vil jeg i nærværende fremstilling forsøge at forholde mig til. Rent litteraturhistorisk er lyrikken tæt forbundet med sangen, og derfor ikke altid fiktion. Lyrikkens mindste enhed kan karakteriseres som retoriske og stilistiske figurer: metaforer, gentagelser, modsætninger etc. Det er først når disse mindre enheder sættes sammen, at der bliver tale om egentlig lyrik. Lyrikken er ifølge Hejlsted endvidere kendetegnet ved omfangsrige tomme pladser og en åben referentialitet. Tekstens koder kan således henvise til en række forskellige ting. 6 Det poetiske sprog indeholder altså en dobbelthed. 7 Sproget bliver på en og samme tid både konkret og symbolsk. Ifølge Janss og Refsum karakteriseres lyrikken overordnet i forhold til fem kategorier: musikalitet og visualitet, nærhed mellem den talende og det omtalte, betydningstæthed, selvrefleksivitet og korthed. 8 I vores senmoderne videnssamfund er vi som individer vant til, at folk henvender sig, fordi de vil os noget. Der er altså et formål med kommunikationen. Når jeg som forleden åbner min postkasse og finder et personligt underskrevet brev fra Søren Pape, er det fordi han har et formål. Jeg skal stemme på ham eller hans parti. Når vi modtager farvefyldte og inspirerende reklamer i vores mail- 5 Østergren-Olsen, 2012, s Hejlsted, 2012, s Janss & Refsum, 2003, s\n8 indbakke, er det fordi multinationale selskaber har et formål. De vil sælge et produkt. Men lyrikkens henvendelse kan ofte være en anden. Det er meddelelsen for meddelelsens egen skyld jf. den poetiske funktion. 9 Det ændrer altså fundamentalt betingelserne for kommunikationen i en formålsorienteret tid, og måske også en af grundene til, at så få elever læser og udforsker lyrikkens verden. I arbejdet med lyrik handler det derfor ikke altid blot om at forstå, men også om at sanse sproget og lege med det. 10 I denne leg med sproget ligger et stort didaktisk- og læringsmæssigt potentiale. Denne form for leg med sproget forsøgte jeg også at etablere et rum for i min egen praktik. Her skulle eleverne danne en sætning, uden at kende hinandens ord, men ved hjælp af ordklasser. Til sidst skulle ordene sættes sammen. Her er nogle eksempler på de sætninger eleverne dannede: 1. Det mærkelige træ smed den gule skøre paraply 2. Det blå lår lemlæstede glædeligt den pæne negl 3. Det flyvende hus cykler langsomt med den seje spade Sætningerne 11 får nærmest karakter af nonsensgenren, som vi kender den fra børnelitteraturen. Træet smed sin gule paraply kan være dets krone. Måske i overgangen fra efterår til vinter? Her var opgaven dog ikke at fortolke og analysere. Meningen med sætningerne blev sansningen af og legen med sproget. Jeg kan bl.a. ved hjælp af Hejlsted og Kjerkegaard forsøge at definere det lyriske digt: Det lyriske digt kan karakteriseres som en kort tekst med en høj betydningstæthed, hvor retoriske og stilistiske figurer tilsammen udgør sproget. Det lyriske digt bryder med kommunikationens normalitet, og åbner et metafysisk univers for læserens selvrefleksivitet, hvor virkeligheden udfordres. Når vi arbejder med lyrik, skal vi som læsere forsøge at begribe, hvad der siges ved at fokusere på, hvordan det siges. Sproget bliver altså særligt centralt, og netop sproget adskiller sig i lyrikken væsentligt fra hverdagssproget og den episke genre. Både formen og indholdet er radikal anderledes, Jørgensen, 2012, s Bilag A. 7\n9 og gennem det poetiske sprog møder eleverne her et sprog, som de ikke er fortrolige med. Denne kompleksitet i sproget kan være en af årsagerne til, at eleverne distancerer sig fra lyrikken. Men hvorfor overhovedet beskæftige sig med lyrik? I formålet for danskfaget 2015 (de nye fælles mål) står bl.a. følgende: Eleverne skal i faget dansk fremme deres oplevelse og forståelse af litteratur og andre æstetiske tekster, fagtekster, sprog og kommunikation som kilder til udvikling af personlig og kulturel identitet. Faget skal fremme elevernes indlevelsesevne og deres æstetiske, etiske og historiske forståelse. 12 Eleverne skal udvikle det fagformålet definerer som æstetisk forståelse. Forståelse må her betyde, at opnå et indblik i. Formålet fastslår således, at danskfaget (ud)danner mennesker både personligt og kulturelt. Denne uddannelse sker i arbejdet med og læsningen af litteratur. Ifølge Bundsgaard og Oksbjerg er dette arbejde tosporet. På den ene side skal danskfaget beskæftige sig med eksistentielle, etiske og kulturelle problemstillinger i historisk perspektiv. På den anden side skal danskfaget forholde sig til de æstetiske former, som førnævnte problemstillinger udtrykkes ved hjælp af. 13 Danskfagets formål Æstetisk form Elevens (ud)dannelse Litterært indhold Det er netop i dette spændingsfelt lyrikarbejdet og læsningen har sin validitet. Her får eleverne ved hjælp af min stilladsering mulighed for at arbejde med lyrikken gennem deres bearbejdning og sansning af form og indhold. Jeg har i ovenstående beskrivelse forholdt mig til den lyriske genre, og vil nu anskue to andre centrale begreber i mit projekt. Hvad forstår jeg ved dannelse og æstetik i et nutidsperspektiv? Begreberne rummer en enorm kompleksitet, og derfor skal nærværende fremstilling ikke ses som en udtømmende og fyldestgørende præsentation, men derimod et forsøg på at anskueliggøre og operationalisere dem i forhold til min egen praksis Østergren-Olsen, 2012, s\n10 Wolfgang Klafkis dannelsesideal Lægfolk forbinder ofte dannelse med Emma Gads bog Takt og Tone Om Omgang med Mennesker. Dannelsesbegrebet rummer dog en langt mere kompleks begrebsforståelse end bøger under armene. Dannelsesbegrebet har og vil altid være et flygtigt begreb, netop fordi indholdet er bestemt af samfundet og kulturen. Et samfund og en kultur som er under konstant forandring. Dannelsen bliver altså forankret i tid og sted. I min forståelse af dannelsesbegrebet og dets betydning vil jeg teoretisk læne mig op af den tyske pædagog og didaktiker Wolfgang Klafki, som præsenterer et nutidigt dannelsesperspektiv. Klafki kategoriserede, i en tid hvor han var præget og inspireret af den tyske åndsvidenskab, de vigtigste dannelsesteorier i to kategorier: den materialedannelse (objekt-orienterede) og den formaledannelse (subjekt-orienterede). 14 I de materielle dannelsesteorier må dannelsens indhold bestemmes ud fra det stof og den viden som formidles i undervisningen, og som man antager, at den opvoksende generation har behov for. Her er altså et ensidigt fokus på det faglige indhold. Modsat har de formale teorier tilsvarende et ensidigt fokus på de færdigheder og kvaliteter hos barnet som skal fremmes. Klafkis kritik af disse retninger går således på ensidigheden, på den manglende dialektik, ikke på manglende dannelse. 15 Gennem et dialektisk sammenspil mellem disse to dannelsesteorier opstår det Klafki definerer som den kategoriale dannelse. Denne kategoriale dannelse opnår barnet i praksis ved at tilegne sig kategorier. Kategorier som barnet kan bruge til at forstå det samfund og den kultur, det lever i. Der sker ifølge Klafki en dobbelt åbning: barnet åbner sig for verden, og verden åbner sig for barnet. Denne kategoriale dannelse bygger på det eksemplariske princip, hvor begreberne om det fundamentale og det elementære knytter sig. 16 Det er i mødet med verdenen at barnet dannes. En verden som ifølge Klafki ikke er slet og ret, men tolkning. Netop åbningen i forhold til stoffet er særligt centralt når man beskæftiger sig med lyrik, både i forhold til læsningen og skrivningen. Her bliver det afgørende for mig som lærer at bringe eleverne i en stemning, hvor de bliver i stand til at åbne op for sluserne, lege med sproget og forholde sig til lyrikkens metaunivers. 14 Graf, 2004, s Klafki, 2001, s Ibid., s\n11 Didaktisk nærbillede 2 Lærer: Ved I hvad lyrik er for noget? Kender I til det? Ingen markeringer. Lærer: Nu skal I prøve at høre. Læreren sætter musik på: Jokeren Havnen. Lærer: Musiktekster er lyrik. Er der nogle af jer som skal konfirmeres næste år? Mange markeringer. Jens: Ja, det skal de fleste af os! Lærer: Jeres konfirmationssange er også lyrik! Dette didaktiske nærbillede 17 stammer fra min undervisning i forbindelse med introduktionen af mit emne. Jeg har her så vidt muligt forsøgt at åbne stoffet for eleverne ved at bygge på deres forforståelse. Netop forforståelsen er et af de elementer, som forskningen peger på indgår i den motiverende og gode undervisning. Den vigtigste opgave for læreren er at lytte til eleven. Det kan give læreren et større indblik i elevernes forforståelse og mulighed for at koble det, eleven skal lære, op på ting, emner eller begreber, som eleven kender i forvejen. 18 Undervisningens formål bliver derfor at skabe dette møde mellem det fundamentale (subjektet) og det elementære (objektet) jf. Klafki. Det skulle dog vise sig, at være en udfordring at facilitere denne begejstring og åbenhed i forhold til lyrikken, hvilket jeg vil beskæftige mig med senere i opgaven. Jeg har nu beskrevet, hvad jeg forstår ved dannelse. Derfor vil det nu være oplagt at forholde sig til begrebet æstetik. Æstetikken som begreb Æstetikbegrebet er et produkt af en række historiske og kulturelle analyser og holdninger og dermed gennem tiden foranderligt. Med udgivelsen af Aesthetica (æstetik) betragtes Alexander Gottlieb Baumgarten som æstetikkens grundlægger. 17 Bilag B\n12 Baumgarten skelner således imellem logisk og æstetisk bevidsthed, og han antager, at foruden begrebslig tænkning findes der også en såkaldt skøn tækning, som ikke resulterer i logisk erkendelse, men i den æstetiske erkendelse, som han selv kalder for sensitiv erkendelse, og som vi i dag som regel omtaler æstetisk erfaring. 19 Den æstetiske erfaring giver således mulighed for at erkende verden på en måde, som den logiske erkendelse ikke er i stand til. Dermed giver den adgang til en dimension. En dimension, en forståelse og en erfaring som logikken ikke har entré til. Æstetikken bliver således med Baumgartens begrebsliggørelse et selvstændig filosofisk erkendelsesteoretisk begreb. 20 I første del af sit doktordisputats og idéhistoriske forskning Skønhedens metaformose analyserer Dorthe Jørgensen de æstetiske idéers historie. Hun peger på, at æstetikken kan spores flere tusinde år tilbage, og dermed stiller hun sig kritisk overfor Baumgarten som enegrundlægger til æstetikken. Hun hævder bl.a., at hvis vi afviser en moderne synsmåde i forhold til æstetik og kunst, kan den homeriske poesi ses som æstetikkens ældste grundskrifter. 21 Jørgensen knytter den æstetiske erfaring til det hun karakteriserer som den universelle erfaringsdimension: guddommelighedserfaringen. Den æstetiske erfaring bliver her blot en af guddommelighedserfaringens manifestationsformer. En guddommelighedsdimension som Jørgensen i vores sekulariserede del af verden er blevet kritiseret for. 22 Ydermere stiller Jørgensen også spørgsmålstegn ved æstetikkens genstandsområde, som i hvor tid har udvidet sig og nu indeholder mere end 1700-tallets forståelse af kunst. Spørgsmål står dog stadig ubesvaret hen. Hvordan defineres et nutidigt æstetikbegreb? Er lyrik æstetisk? I Autring og Sørensens bog Æstetik og læring forsøger de at samle trådene og definerer ud fra et dialektisk social-konstruktivistisk synspunkt med inspiration fra bl.a. Hohr og Vygotsky et æstetikbegreb af nutiden. De forholder sig til den æstetiske læreproces og forsøger dermed at gøre begrebet operationaliserbart ud i en praksissammenhæng. Æstetikbegrebet i nutiden Ifølge Austring og Sørensen modsat Dorthe Jørgensen skal æstetikbegrebet defineres bredt, således at det forholder sig til tilværelsens fulde bredde. De definerer æstetik på følgende måde: 19 Jørgensen, 2001, s Ibid, s Austring & Sørensen, 2006, s Jørgensen, 2001, s\n13 Æstetik er en sanselig symbolsk form, der rummer en fortolkning af os selv og verden, og som kan kommunikere fra, til og om følelser. 23 For at kunne udlede denne definition har de taget udgangspunkt i Kirsten Drotner, Susanne K. Langer og Hansjörg Hohr og kædet æstetikken sammen med den symbolske form. Disse formudtryk kan opdeles i tre kategorier: diskursiv, ikonisk og æstetisk symbolsk form. Det er sidstnævnte som er beskrevet i ovenstående definition. Den æstetiske symbolske form indeholder en række elementer, som vil være fordelagtigt at gennemgå med henblik på min egen praksis. For det første er den æstetiske symbolske form sanselig. 24 Udtrykket appellerer altså i særlig grad til vores følelser. Her kan lyrikken i forhold til min praksis fremhæves som eksempel. På en og samme tid er lyrik i stand til at appellerer til flere af vores sanser på én gang: syns-, hørelses- og følelsesmæssigt. 25 For det andet kommunikerer den æstetiske symbolske form til, fra og om følelser. 26 Den æstetiske symbolske form vil altid repræsentere en fortolkning af virkeligheden. En subjektiv fortolkning som forsøger at beskrive hvordan virkeligheden føles. Følelserne og oplevelserne som forsøges genskabte bliver altså medierede. Og denne mediering taler gennem sanserne til følelserne. Denne kommunikation vækker en følelsesmæssig reaktion hos modtageren. Igen kan lyrikken inddrages, som eksempel på disse kendetegn. Lyrikken er netop kendetegnet ved en formidling af stemninger og følelser. For det tredje er den æstetiske symbolske form helhedsorienteret, rummer kompleksitet, merbetydning og kan udtrykke det usigelige. 27 I princippet er et æstetisk udtryk ureducerbart. Fjerner vi en strofe i et digt, ville digtet ikke længere være det samme. Didaktisk nærbillede 3 I min praktik udfordrede jeg dette perspektiv ved at give eleverne digtet i bilag C. Her blev formålet at forsøge at genskabe digtets formmæssige udtryk: Hvor skal der være indryk, skal nogle ting understreges, kursiveres eller på anden måde fremhæves? Efterfølgende fik eleverne originalen og kunne således sammenligne den med deres egen version. Der blev altså her tale om vidt forskellige digte ved blot at ændre digtets visuelle udtryk, og eleverne havde hver især mange gode bud på layouttet. 23 Austring & Sørensen, 2006, s Ibid., s Jørgensen, 2012, s Austring & Sørensen, 2006, s Ibid., s\n14 Det æstetiske udtryk kan rumme en høj grad af kompleksitet (betydningstæthed jf. Janns og Refsum), som samtidig gør det ureducerbart. Endvidere vil det æstetiske udtryk altid rumme en merbetydning. En merbetydning som ikke umiddelbart kan italesættes. En tolkning er kun en tilnærmelse, der altid efterlader utolket materiale: merbetydning. 28 Det usigelige er særligt kendetegnet ved den æstetiske symbolske form. Det usigelige er en del af vores viden om verden. En viden som vi ikke kan udtrykke ved hjælp af det diskursive sprog jf. Austring og Sørensen. Gennem æstetikkens mediering bliver vi i stand til at gøre denne viden synlig for os selv. Vi bliver således i stand til at bearbejde og kommunikerer om den. 29 Det er altså disse seks forskellige karakteristika som indkredser et nutidigt æstetikbegreb. Lyrikken og digtet fremstår således som en æstetisk symbolsk form, hvor indhold og form principielt er uadskillelige i erfaringen. 30 Æstetisk symbolsk form kan rumme merbetydning Æstetisk symbolsk form er helhedsorienteret Æstetisk symbolsk form kan kommunikere kompleksitet Digtet som æstetisk symbolsk form Æstetisk symbolsk form kommunikerer fra, til og om følelser Æstetisk symbolsk form kan udtrykke det usigelige Æstetik er sanselig symbolsk form 28 Austring & Sørensen, 2006, s Ibid., s Jørgensen, 2012, s\n15 Æstetisk virksomhed og den æstetiske læreproces Det vil her være helt oplagt kort at anskue begrebet æstetisk virksomhed. Når man arbejder med æstetisk virksomhed drejer det sig om at beskæftige sig aktivt handlende med at udtrykke sig æstetisk gennem skabende arbejde. Et arbejde hvor vi via personlige æstetiske udtryk kan kommunikere på en måde, som er sanselig, og som taler fra følelse til følelse. Det kan være når vi danser, spiller musik eller skriver digte. 31 Austring og Sørensen definerer den æstetiske læreproces på følgende måde: En æstetisk læreproces er en læringsmåde, hvorved man via æstetisk mediering omsætter sine indtryk af verden til æstetiske formudtryk for herigennem at kunne reflektere over og kommunikere om sig selv og verden. 32 Målet for denne proces bliver som ved alt andet læring at erfare noget nyt. Igennem denne læringsproces får eleven mulighed for gennem medieringen at samle fragmenterede følelsesmæssige og sanselige oplevelser af verden og omsætte disse indtryk til et æstetisk udtryk. 33 Gennem skabende arbejde får eleverne mulighed for at omforme indtryk til æstetiske udtryk. I denne proces kan de bearbejde og reflektere og kommunikerer erfaringer. 34 Som tidligere nævnt er æstetikbegrebet yderst komplekst, og det er gennem tiden blevet defineret et utal af gange. Det med påvirkninger fra bl.a. humanismen og reformpædagogikken. I artiklen Æstetisk virksomhed i pædagogisk regi i Dansk Pædagogisk Tidsskrift fremstiller Austring og Sørensen fem forskellige æstetikopfattelser og dermed også fem forskellige bud på målet med den æstetiske læreproces. Selvom disse er konkurrerende opfattelser forsøges disse opfattelser forenet. Helt overordnet ser vi således æstetisk virksomhed som en uerstattelig og uvurderlig kulturel på én gang individuel og kollektiv refleksionsproces, hvorigennem mennesket har muligheder for at udvikle viden, metaviden og allehånde æstetiske kompetencer Austring & Sørensen, 2006, s Ibid., s Ibid., s Bilag: Merete Sørensen interview 35 Austring & Sørensen, 2010, s\n16 Arbejdet med den æstetiske virksomhed rummer således forskellige muligheder for elevens udvikling, herunder personlighedsudvikling og læring, styrkelse af deres kompetencer etc., hvilket jeg vil beskæftige mig med senere i denne opgave. For netop målet med undervisningen er ganske centralt. Æstetisk dannelse en definition Slutteligt i denne første del vil jeg forsøge at nærme mig en definition af det, jeg i min problemformulering kalder æstetisk dannelse. Som tidligere beskrevet skal ovenstående fremstilling og denne løse definition ikke ses som entydige svar, da disse to begreber rummer en høj grad af kompleksitet. I et almendidaktisk perspektiv forstår jeg dannelse jf. Klafki og Gustavsson som en åbenhed og nysgerrighed rettet mod verden. Et møde hvor eleven tolker den omkringliggende verden, åbner sig for denne og tilegner sig kategorier. Denne erkendelse kan være af æstetisk karakter, hvor eleven erkender gennem sanserne. Barnet og værket kommunikerer således. En kommunikation som vækker ubevidste og bevidste erfaringslag, som resulterer i en oplevelse, som barnet kommunikerer via en kunstnerisk skabelse eller en æstetisk oplevelse. 36 Det er således i mødet mellem individets indre livsverden og systemets ydre, at formskabende æstetiske processer danner eleven. Det bliver min opgave som lærer systematisk at arbejde med denne åbenhed i forhold til elevernes indre livsverden. Alt dette bidrager til at eleven udvikler sin æstetiske forståelse, som jf. fagformålet gøres ved brug af bl.a. litteraturen, og i forhold til mit projekt ved brug af lyrik som æstetisk symbolsk form. Sammenfatning Ved hjælp af bl.a. Kjerkegaard og Hejlsted kan lyrik karakteriseres ved en høj betydningstæthed, hvorfor det poetiske sprog kan fremstå komplekst og svært læseligt. Gennem læsningen af lyrik åbnes et metaunivers hvor læserens egen virkelighed udfordres, og hvor digtet formidler stemninger og følelser. Jeg har prøvet at fremstille en operationaliserbar forståelse af æstetik og dannelse, og i ovenstående løst forsøgt at definere hvad jeg forstår ved æstetisk dannelse. Igennem min foreløbige fremstilling har jeg løbende forsøgt at inddrage mine praktiske erfaringer, og jeg vil i følgende del forholde mig til praksis og bl.a. tage udgangspunkt i nogle af de udfor- 36 Brejnrod, 2007, s\n17 dringer jeg har stået overfor i min praktik og lyrikundervisningen i forhold til en æstetisk virksomhed. I denne sammenhæng vil jeg således pege på to helt konkrete faktorer som har ydet modstand i forhold til litteraturundervisningen i lyrik. To udfordringer som jeg har valgt at kalde henholdsvis elevernes egencentrering og det poetiske sprogs kompleksitet. 16\n18 Elevernes egencentrering Del 2: æstetisk læring i praksis Didaktisk nærbillede 4 Lærer: I dag skal vi kigge på et digt som hedder Min Skat. Digtet handler om kærlighed. Er I klar på det!? To elever rækker hånden i vejret. Freja: Hvorfor skal vi læse et digt om kærlighed? En anden elev får ordet. Albert: Jeg synes heller ikke kærlighed er særlig spændende. Hvorfor skal jeg læse det? Ovenstående praksisbillede 37 vakte min nysgerrighed. Hvorfor har eleverne ikke en naturlig iboende lyst til at læse lyrik? Hvad kan skræmme dem, og hvordan kan jeg som lærer motivere dem til læsning af lyrik som æstetisk symbolsk form? Vi lever som bekendt i det senmoderne samfund. Et samfund præget af mange valg og en øget refleksivitet jf. Giddens. I det traditionelle samfund var vores valg i højere grad præget af den socialisering individet havde været udsat for. En socialisering mærket af tradition og de værdier og normer som prægede samfundet. Denne normativitet er forsvundet i det senmoderne samfund. Der er sket en aftraditionalisering. En aftraditionalisering som har medført, at intet længere er givet. Værdier og normer er i høj grad noget vi vælger. 38 Disse samfundstendenser har medført en øget individualisering og fokus på elevens indre livsverden. Denne kulturelle frisættelse har ifølge Thomas Ziehe medført tre reaktionsmønstre hos den unge, hvoraf jeg vil forholde mig til to for at analysere min egen praksis: egentematisering og subjektivering. 39 De unge har i dag adgang til uanede mængder af information, og samtidig spejler og orienterer de sig i forhold til deres indre livsverden. I min praktik oplevede jeg fra elevernes side ofte spørgsmål som: hvorfor skal jeg vi læse det her digt? Hvad kan jeg bruge det til? Helene Illeris, lektor i billedkunst beskriver det således: 37 Bilag D. 38 Jacobsen & Outzen, 2008, s Ziehe, 2004, s\n19 Når subjektiveringen skydes ind som et filter mellem den unge og omgivelserne/lærestoffet kan det nemlig ske, at erkendelsesformen følelse, forstået som umiddelbar og førsymbolsk sansning af verden, i praksis overlejres af spørgsmålet om umiddelbar personlig relevans. Spørgsmålet siger det her mig noget? overskygger så at sige følelsen af at være i åben kontakt med virkeligheden og hermed udfordres den didaktiske fordring om sansebaseret interaktion som grundlag (for) produktion [ ] 40 Når man læser digte og arbejder med æstetisk virksomhed, er det en forudsætning er man er i stand til at give noget af sig selv. Denne anderledes sprogform som findes i det poetiske sprog betyder, at vi som læsere skal investere noget. Man skal som læser og elev åbne sig for stoffet jf. Klafki, og samtidig overskride sig selv i mødet med lyrikken. Eleverne i det senmoderne og hyperkomplekse samfund har en bestemt forståelse af verden. En forståelse som har sit epicenter i deres indre livsverden. Bernt Gustavsson beskriver udfordringen på følgende måde: Alle mennesker har på forhånd en bestemt forståelse af verden. Det svære ved at lære sig det nye er at kunne åbne for det ukendte og fremmede. At møde noget nyt er på den vis et ganske besværligt forehavende. For det tvinger os til dels til at opgive vores tidligere tolkning af verden. At omfortolke virkeligheden betyder, at man sætter sig selv på spil. 41 Det bliver således min opgave at fordre denne overskridelse af selvet. Det kan ifølge Ziehe bl.a. gøres ved, at man som lærer motiverer til decentrering. At opfordre eleven til at søge andre tilstande af sig selv til fordel for andres oplevelser og opfattelser. Denne decentrering tilvejebringes gennem det Ziehe definerer som god anderledeshed. Det bliver derfor min opgave at ødelægge, eller i det mindste ryste elevernes selvfølgelige opfattelser. 42 I denne sammenhæng at motivere eleven til at sanse, smage, mærke og føle lyrikkens univers. En anden ting, som jeg flere gange i løbet af min praktik bemærkede, var elevernes brug af lyrik i pauserne. Det kan synes som et paradoks, at når eleverne bevæger sig uden for klasserummet tændes musikken på anlæg eller i hovedtelefoner. Her udviser eleverne ikke umiddelbart modstand mod lyrikken. De nynner, synger med og diskuterer teksterne. Jeg spurgte lektor ved Nordisk Sprog 40 Illeris, 2007, s Gustavsson, 2003, s Ziehe, 2004, s\n20 og Litteratur på Århus Universitet Stefan Kjerkegaard, hvad dette paradoks kunne skyldes. Han peger på, at lyrik skal læses langsomt, og det er vanskeligt i en tid hvor alt foregår hurtigt. At man som læser nærmer sig den proces, som digteren var i, da digtet blev skrevet og dermed også ser ordene, digtet, verset osv. som materiale. Det er en vanskelig øvelse, og den er ikke blevet nemmere i en tid, hvor alt går hurtigt, og hvor man er vant til at konsumere kulturprodukter. 43 Et andet bud kunne være den antagelse, at lyrik betragtes som noget finkulturelt, uforståeligt og svært. 44 Det poetiske sprogs kompleksitet Det poetiske sprog er som tidligere beskrevet særlig kendetegnet ved en dobbelthed. Dobbelthed forstået på den måde, at sproget på en og samme tid er konkret og symbolsk. Tove Ditlevsen skriver i digtet Barndommens Gade: det er mig der har lært dig at hade, og jeg lærte dig hårdhed og spot. Men det er ikke nødvendigvis gaden, som har lært hende at være hård og rustet hende til livets svære valg. Det er måske i stedet de venner, det miljø og den kultur som hun er opvokset i, og som dermed har præget hendes selvbillede. Det samme gør sig gældende, når Christian Winther bruger rosen som stilistisk figur i digtet Min Skat. Konsekvensen må være, at lyrikkens elementer fordobles og tillægges merbetydning. Denne dobbelthed fordrer altså en særlig opmærksomhed hos læseren, for at kunne forstå og tolke lyrikkens univers. Eleverne skal kunne læse med fordobling jf. Illum Hansen. 45 Jeg har i ovenstående fremstilling præsenteret to konkrete udfordringer jeg mødte i forhold til undervisning i lyrikgenren: elevernes egencentrering og et komplekst poetisk formsprog. Derfor vil det nu være oplagt at kigge på, hvordan jeg konkret navigerede i forhold til disse udfordringer, og hvordan eleverne igennem æstetisk virksomhed arbejdede med lyrikgenren. Lyrikundervisningens struktur Som bekendt er det meste undervisning udformet efter en didaktiskstruktur bestående af tre forskellige lag: planlægning, gennemførelse og evaluering. Disse tre ord udgør på ethvert seminarium en 43 Bilag E Hansen, 2004, s\n21 magisk treklang. Derfor havde jeg også allerede inden min praktik på Sejs skole udformet en overordnet plan. I den forbindelse havde jeg taget udgangspunkt i de nye forenklede Fælles Mål Her er målene opdelt efter nedenstående kategorier. Disse mål dannede rammen om min undervisning: Kompetencemål:, eleven%kan%forholde%sig%til%kultur,%identitet%og%sprog%gennem% systematisk%undersøgelse%og%diskussion%af%litteratur%og%andre% æstetiske%tekster% Færdighedsmål:, eleven%kan%formulere%egne%oplevelser%og% sansninger%i%æstetisk%sprog% Vidensmål:, eleven%har%viden%om%æstetisk% sprogbrug% Læringsmål:, fremstille%egne%æstetiske% udtryk%herunder%digt%og% lomme9ilm% Allerede ved introduktionen blev eleverne præsenteret for disse mål i en adapteret version, for på den måde at gøre dem opmærksomme på, i hvilken retning vi sammen skulle bevæge os. Ved samme introduktion præsenterede jeg eleverne for deres tankebog. En tankebog som havde to forskellige formål. For det første som et værktøj til refleksion over min undervisning og deres egen æstetiske læring. Her altså som en elevlogbog. 46 For det andet som en notesbog til strøgtanker i forbindelse med læsningen og analysen af digte i undervisningen samt til ord, oplevelser og sansninger i forhold til elevernes egenproduktion af digte. Her som en tankebog. Formålet blev et forsøg på at motivere eleverne til refleksion, overvejelse og eftertanke. Når man beskæftiger sig med litteratur, kan man læse den på flere måder og med forskellige elementer for øje. Kigger man på forfatteren, teksten eller er fokus i stedet på læserens subjektive oplevelse. Som lærer er det min opgave at navigere mellem disse forskellige læsningsmuligheder, og præsentere dem for eleven. Derfor vil jeg heller ikke vedkende mig én rigtig måde at læse litteratur på. Dog skal det nævnes, at i arbejdet med æstetiske læreprocesser er særligt de læserorienterede litterære tilgange anvendelige herunder receptionsæstetikken og reader response criticism. Her kan øvelser som skriftlig med- og omskrivning danne baggrund for den æstetiske læreproces, hvorfor\n22 disse øvelser gør den æstetiske virksomhed operationaliserbar i praksissammenhæng. 47 Samtidig tilbyder den nykritiske læsning en objektiv læsning, hvor man via genrekoder kan analysere og identificere stilistiske figurer i lyrikken, for på den måde at give eleverne viden om æstetisk sprogbrug, og den kompleksitet som det poetiske sprog indeholder. I den forbindelse fandt jeg det særligt anvendeligt sammen med eleverne at skabe mulighed for at lege med sproget jf. Kjerkegaard, bl.a. ved hjælp af sprogøvelser som vist tidligere i opgaven. Det er altså helt centralt, at man stilladserer elevernes vidensbank i forhold til æstetisk sprogbrug. Austring og Sørensen præsenterer en model for æstetisk kommunikation. 48 Her skal afsender via formgivning af et produkt formidle en æstetisk sansning som afkodes af en modtager. Men for at denne formgivning kan finde sted kræver det, at afsenderen (eleven) har de fornødne værktøjer og teknikker, for at kunne arbejde med den æstetiske virksomhed. Ved hjælp af begreber skal eleverne begribe verden jf. Klafki. I dette tilfælde en begribelse af lyrikkens æstetiske sprogbrug. Som tidligere beskrevet er omdrejningspunktet for den æstetiske læreproces elevernes følelser og oplevelser. Dette faktum ser Henkel som processens klare force, men også som en absolut svaghed. Hun argumenterer for, at man bevidst arbejder med processen for æstetisk erkendelse. 49 En model som beskriver, at det væsentlige må være at forene fornuft og følelse, for på den måde at sprogliggøre det usigelige. Anskuer jeg mit eget praktikforløb med disse øjne, ville det i retrospekt have været oplagt, at jeg i højere grad benyttede øvelser som skriftlig med- og omskrivning. Et konkret eksempel kunne have været i forhold til klassens gennemgang af digtet Danmark Mit Fædreland af Adam Oehlenschläger. Her ville det have været nyttigt at lade eleverne skrive endnu en strofe til digtet, for på den måde at gøre eleverne i stand til at sprogliggøre den nationale følelse. Hvad betyder det at være dansker? I forbindelse med læsningen af Barndommens Gade af Tove Ditlevsen kunne eleverne også have formuleret et brev fra en voksen Ester. Et brev rettet mod de venner og det miljø, som formede hende som kvinde. På denne måde bliver sansningen til en refleksion og en erfaring. Sanseoplevelser Som led i en æstetisk læring forsøgte jeg i min undervisning at skabe rum for sansning og oplevelser uden for klasserummet. Første gang eleverne selv skulle producere et digt, var overemnet efterår. Inden eleverne blev præsenteret for emnet, havde vi i klassen diskuteret de forskellige sanser: 47 Jørgensen, 2012, s Austring & Sørensen, 2010, s Ibid., s\n23 hvad betyder det overhovedet at sanse noget? Efterfølgende skulle eleverne gribe deres tankebog og et skriveredskab. Vi skulle på opdagelse ved vandet og opleve efteråret på egen krop. Netop den kropslige dimension gør sig gældende, når man beskæftiger sig med æstetisk læring jf. Austring og Sørensen. Elevernes æstetiske symbolske udtryk er således et produkt af deres kropslige og sanselige oplevelse af verden. 50 En elev har bl.a. skrevet følgende under gåturen: Didaktisk nærbillede 5 Bladene er brune og mørke. Græsset er fugtigt. Det lugter af lort. Støvregn. Vejen er glat. Vinden er kold. Disse 51 forskellige sansninger skulle herefter formidles via en æstetisk mediering. En anden elev har skrevet følgende digt med udgangspunkt i oplevelsen: Didaktisk nærbillede 6 Efterår er fugtigt, regnen daler ned, træts blade daler, og bliver til kærlighed. At sidde med en varm, kop te, er lige mig, Æblerne de falder ned, og lander i min arm. Aften er en hyggelig stund, man sidder med familie, Og snakker med sin mund, endnu en dejlig stund. Sir godnat til sin hund. 50 Austring & Sørensen, 2006, s Bilag F. 22\n24 Gennem æstetisk mediering formidler denne elev således sin egen subjektive oplevelse og forståelse af verden gennem et lyrisk digt. 52 Eleven anvender en række stilistiske figurer bl.a. rim. Regnen, bladene og æblerne falder mod jorden, og symboliserer overgangen mellem årstiderne. Umiddelbart har eleven ikke arbejdet med digtets form, men understregningerne tilfører det formmæssige perspektiv en ny dimension. Skal de ses som et udtryk for hvad forfatteren særligt forbinder med efterår? En regnfuld tid i familiens varme skød? Som afslutning og evaluering på undervisningsforløbet skulle eleverne skrive et digt og producere en lommefilm med udgangspunkt i sætningen: den dystre side af Silkeborg. Men hvad betyder det, og hvordan skal det forstås? For at udforske disse spørgsmål, skulle eleverne eksplorere den dystre side af Silkeborg bevæbnet med et kamera, et skriveredskab og deres tankebog. I følgende afsnit vil jeg som udgangspunkt for min evaluering af forløbet analysere nogle udvalgte produktioner, som eleverne producerede på baggrund af turen til Silkeborg midtby. Elevernes æstetiske udtryk Den anden side Ingen fuglekvidder Hvor jeg sidder Luften er tyk Et dårligt indtryk Jeg sidder i fredag Og kalder på mad Ingen penge jeg har Kun til en cigar Graffiti på muren Nu falder temperaturen Det bliver nat Ingen siger godnat Digtet Den anden side er i originalen trykt på A4. 53 Selve digtet er indrammet i en grå kasse, som sammen med den forladte bænk udgør billedets forgrund. I mellemgrunden står træer og mure med graffiti, og i baggrunden ses buskads og himlen. De følelser digtet frembringer som ensomhed, af- 52 Bilag G. 53 Bilag H. 23\n25 magt og manglende omsorg står lidt i kontrast til billedets klare solskin, som måske bebuder forår. Desværre har eleven ikke valgt at bruge sine egne billeder fra Silkeborg, hvilket kunne have gjort formudtrykket endnu mere autentisk. Digtet består af tre strofer med fire vers i hver. Rimmønstret er parrim dog med en undtagelse i anden og tredje strofe, hvor henholdsvis fred og mad samt nat og nat ikke rimer. Eleven bruger et poetisk sprog, som i særlig grad er billedskabende for læseren. Metaforen luften er tyk giver læseren en fornemmelse og sanselig oplevelse af miljøet. Hvorfor er luften tyk? Er det så enkelt som bilernes os eller måske gør følelsen af ensomhed luften tyk af afmagt? Luften er så tyk at selv fuglekvidder forstummer i ensomhedens hav. Det lyriske jeg giver sig til kende flere gange i digtet, men særligt i anden strofe bliver det interessant: jeg sidder i fred. Antyder jeget at det i virkeligheden nyder at sidde i fred? Eller skal fred i denne sammenhæng forstås som en længsel efter selskab? Efterfølgende strofe peger netop på, at jeget er overladt til sig selv, mens det tigger om mad, og de penge han har bliver brugt på en cigar. Det fremstår altså ikke som en situation det lyriske jeg ønsker at befinde sig i. Eleven leverer en tredje strofe, som underbygger resten af digtets indhold. Med blot to vers formås det at understrege ensomheden: det bliver nat. Ingen siger godnat. Som læser sidder man med en knugende fornemmelse i maven. For hvordan må livet være, hvis man er så alene og forladt, at der ikke er nogen til at sige god nat? Det fremstår tydeligt, at denne elev skriver i et komplekst poetisk sprog, hvor det gennem den æstetiske mediering er lykkedes at beskrive en oplevelse og sansning af ensomheden. Lyset er nu over mig jeg er på rette vej igen pilen vender den rigtige vej alle er nu min ven På rette vej igen Alle mennesker så triste Jeg kan snart ikke klare mere pilen er nu delt i to og der kommer ikke flere Jeg står i mørket kigger ud mod lys pilen peger den forkerte vej hvornår stopper dette gys 24\n26 Her har forfatteren eksperimenteret med digtets formmæssige udtryk. Digtet består af tre strofer med fire vers i hver. Digtet har et tydeligt rimmønster og udgøres af parrim, hvor strukturen er ABCB. Denne konstruktion bruges i alle strofer. Digtet beskriver en udvikling og en proces fra mørke til lys. Pilen bliver symbolet på denne rejse, og bliver i anden strofe delt i to. Det lyriske jeg tvinges altså til at træffe en beslutning, for der kommer ikke flere (valg). Derfor giver det mening at opdele digtet i tre faser. Første strofe i mørket, hvor det lyriske jeg er omgivet af gys, kigger ud mod lyset. Anden strofe hvor jeget skal træffe en beslutning, og endelig tredje strofe hvor jeget har fundet en vej ud til lyset. Hele teksten bliver nærmest en allegori, som beskriver det menneskelige sind, eller måske mere jordnært enhver teenagers uundgåelige konfrontation med svære valg. Særligt iøjnefaldende ved dette digt er som sagt det formmæssige udtryk. Her har forfatteren ved hjælp af farver, kursiveringer og fed skrift fremhævet særlige stemninger og følelser i digtet. Således gengives hele tredje strofe i en blå farve, som symboliserer ro, harmoni og sikkerhed. Disse to konkrete eksempler på elevproduktioner kan selvfølgelig ikke ses som objektivt repræsentative i forhold til min undervisning, men generelt er de fleste elever lykkes med at skabe et æstetisk udtryk, som bunder i deres sansninger, oplevelser og erfaringer med den dystre og mørke side af Silkeborg. Som tidligere beskrevet var det min hensigt, at eleverne skulle arbejde med lommefilm, og igennem denne re-formidle deres digt. Eleverne får dermed mulighed for med æstetisk formsprog at respondere på deres eget digt jf. Henkel. 54 Hermed bliver opgaven at re-designe og skabe nye produkter, som jf. Selander og Kress bliver et udtryk for elevernes læring. 55 Rammesætningen for opgaven var relativ simpel. Filmen skulle indeholde en oplæsning af digtet, hvor eleverne ved hjælp af billeder og musik skulle underbygge følelser, sansninger og stemninger i digtet. Denne enkle rammesætning betød derfor også, at eleverne skulle træffe en masse fra- og tilvalg i produktion af dette re-design. Skal der bruges effektlyd, som forstærker elementer i fortællingen? Skal der overhovedet være noget lyd udover stemmen? Hvilke retoriske virkemidler skal oplæsningen indeholde etc. Jeg har i denne opgave dog kun kort valgt at analysere én film, nemlig digtet På rette vej igen. Af ophavsmæssige årsager har jeg ikke haft mulighed for at dele filmen via kanaler som YouTube eller lign. Filmen kan derfor fremsendes på USB-stick, eller ses til den mundtlige fremlægning. 54 Jørgensen, 2012, s Selander & Kress, 2012, s\nMia Uglsøe og Michael Baadsgaard. Vejleder: Zizi Maja Junge. Pit opgave\nVejleder: Zizi Maja Junge Pit opgave Oktober 2013 Indhold Indledning... 3 Problemformulering... 3 Metodeovervejelse... 3 Det uformelle rum... 3 Relationsdannelse... 5 Pædagogens rolle... 5 Flow... 6 Æstetik...


Focus Hotel - Kortrijk | Hotels.com\nDette hotel i centrum med forbindelse til konferencecenteret befinder sig i Kortrijk\nHovenierstraat 50, Kortrijk, 8500, Belgien\nKortrijk Teater: 9 minutters gang\nK in Kortrijk: 10 minutters gang\nKortrijk Klokketårn: 10 minutters gang\nSint-Elisabeth Beginerkloster: 11 minutters gang\nKortrijk Rådhus: 11 minutters gang\nBaggaertshof: 11 minutters gang\nKortrijk Markedsplads: 11 minutters gang\nSkt. Antons kirke og Lourdes-grotten: 13 minutters gang\nKortrijk Station: 6 minutters gang\nIndtjekningen foregår ikke på selve overnatningsstedet. For at tjekke ind skal du gå til Hoveniersstraat 34 aGæster modtager en e-mail 5 dage inden ankomst med indtjekningsinstruktioner og en adgangskode. Personalet tager imod gæster ved ankomst.\nDepositum for beskadigelse: EUR 250.00 pr. ophold (for ophold mellem 01. juni og 30. juni)\nTilbyder Focus Hotel gratis afbestilling og fuld refusion?\nJa, Focus Hotel har fuldt refunderbare værelser på vores hjemmeside, som kan afbestilles op til et par dage før indtjekning. Du skal bare sørge for at tjekke overnatningsstedets afbestillingspolitik for de præcise vilkår og betingelser.\nHvilke rengørings- og hygiejneforanstaltninger er der i øjeblikket indført på Focus Hotel?\nEr der parkeringsmuligheder på stedet ved Focus Hotel?\nEr kæledyr tilladt på Focus Hotel?\nHvornår er indtjekning og udtjekning på Focus Hotel?\nEr der restauranter på eller i nærheden af Focus Hotel?\nJa. Nærliggende restauranter inkluderer Den Bras (7 min. gang), Den Trap (7 min. gang) og Funky Food (7 min. gang).\nYolanda, Rejse på 1 nat, 22. mar. 2021\nForretningsrejse på 3 nætter, 15. jan. 2020\nFrits, Forretningsrejse på 1 nat, 7. jan. 2020\nForretningsrejse på 2 nætter, 29. sep. 2019\nLázaro, Rejse på 2 nætter, 16. jan. 2019\nJohan, Forretningsrejse på 5 nætter, 18. nov. 2018


Velkommen til Asnæs Køreskole - Vi tilbyder\nKØREKORT TIL MC - stor og lille incl. sidevogn\nTRAILER B/E - over 750 kg\nDu skal søge om at generhverve dit kørekort - alt det klarer jeg for dig. Har der været spiritus involveret, skal du sørge for at tilmelde dig et ANT kursus, som er nødvendigt for at kunne generhverve. Stempelmærke til det offentlige koster kr. 890,00 - du er velkommen til at ringe og høre nærmere.


Spekulationer om fødevarer, forbrugerliv og madkultur\nDet er ret længe siden, at der har været en debat herinde, eller rettere sagt et par strøtanker omkring et emne som rumsterer i mine tanker. Bacheloren overtog helt, gav mig tunnelsyn på udvikling af detailhandel og siden har jeg allermest været optaget af den sag. Og været lidt hærget, har brugt energien på at finde fodfæste og lige få klaret en e-kogebog oveni.\nWell, dog ikke så meget at jeg ikke følger med, har en mening over spisebordet og spekulerer ret meget fødevarer, mad og måltider. Forbrugere, samfund og trends. Ofte højlydt. Jeg kan ikke rigtig lade være.\nInden for de sidste par måneder har jeg fået et par forespørgsler. Endda om præcist samme emne. Jeg ved ikke om det var det forestående valg, Dan J. selfie-kampagne eller blot et tilfælde – men madkulturen er i fokus og den skal diskuteres. Have et perspektiv, både fra den ene, anden og tredje side. Jeg er nok mest den tredje side, sådan lidt på tværs.\nMen den side skal også bruges og derfor er jeg blevet forespurgt om debat i både radio og de skrevne medier, give mit besyv med omkring madkultur og sikkert med et skjult håb om at ruske lidt op i de “rigtige” meninger og give en anden betragtning på noget, hvor man allerhelst skal følge flokken, blive enig om enigheden..\nSå de der debatter? Ja, kalenderen og valget kom i vejen, desværre, så den tredje side har I endnu til gode ;) Dog gav hele der her debat-cirkus mig lysten til at spekulere herinde inde igen – ikke kun over spisebordet, på farten i bilen eller de lange gåture med hundesnuden. Præcis, de tre steder spekulerer jeg fortrinligt.\nWell, jeg lufter lidt ovre på Facebook indimellem – især detailhandlen syntes at genere mig ret meget og ikke mindst fødevareprodukter med lidt for kreativ markedsføring. Og jeg kan snakke stolpe op og ned om de emner, så jeg tænker de måske får lov at slå et smut forbi bloggen og blive uddybet lidt. Nu må vi se. De trænger dog. Ligeledes gør den førnævnte madkultur. Vi er alligevel lidt for enige (eller er vi?) eller tier sammentykkende.\nIgår var det pæn emballage til sæsonens jordbær, som jeg luftede på Facebook. Og dagens spekulation? “Gourmet”-frostpizza. (Udledt af denne artikel) Årets trend? Eller er det endnu et forsøg på ren markedsføring/ramme forbrugertrends uden tanke på smag og kvalitet?\nHvad spekulerer du på?\nPrevious Post: « Pecan Pie med bourbon\nNext Post: Bagte kikærter og blomkål i quinoa med jalapeno/lime-dressing »\nOmkring det med de jordbær, så er det interessant hvor meget indpakning gør, når man kigger på noget. Hvis noget er pakket lækkert ind så opstår der en forventning om at produktet er godt. Eller hvis man tager mærkninger såsom nøglehuls mærket, her forventer mange at det næsten sundt hver gang. Selv om det ikke altid er tilfældet……\nJeg spekulerer på vores kødproduktion og de pålægsprodukter jeg kan købe i butikkerne og velsagtens også hos slagteren (hos ham kan jeg ikke engang tage stilling til indhold). Pålæg er fyldt med nitrit, maltrose, dextrose samt diverse andet tilsat til justering af smag, konsistens og farve. Jeg kan ikke få mig selv til at købe det. Og pølser til grillen? Der er langt mellem de gode. Finder man en kødfuld udrn slt for meget mel og andrt “fyld” i, så er der lige tilsat “smagsforstærker” (e650 eller 651). Så kan jeg købe en ferdk kylling, som er pint gennem sit korte liv. Eller lidt pencillin-svin med eller uden resistente Mrsa-bakterier. Velbekomme.\nTak for oplægget. Nu fik jeg lidt luft. I aften står menuen på falaffel.\nElsker Pizza. Men spiser ikke dem med 3 stk der er billigst der er løg på. Da jeg var barn købte min far dem til tider så lagde han lidt ekstra fyld på da de jo ikke skriger af meget fyld. Så dem fik vi da til tider når det skulsk værre let. kan godt finde på at købe en frost hvis det skal værre nemt. Men køber nu mest de færdig udrullet pizza dej så bestemmer jeg selv fyldet. Og det tager ikke meget længere at smide fyld på og åbne en pizza kasse.


5. Kulturelle og sociale opbrud\nI 1940'erne og 1950'erne var det ikke usædvanligt at gå ud af folkeskolen som 13-14-årig for at gå i lære eller påbegynde et arbejdsliv. I 1970'erne var det ved at være et særsyn, og bedre uddannelse blev en norm, som både skole, forældre og stat tilskyndede. Det blev indledt i folkeskolen, hvor en ny skolelov i 1958 afskaffede de særlige forhold i landsbyskolerne. Her havde børnene ikke haft krav på samme fagvifte som på andre skoler, og de var ofte kun i skole hver anden dag i små klasser med stor aldersspredning. Desuden blev mellemskolen afskaffet, så de første syv års skolegang var fælles for alle, mens der derefter var mulighed for den boglige realskole, en praktisk 8. og 9. klasse eller at forlade skolen. Den sidste mulighed bortfaldt i 1972, hvor undervisningspligten blev udvidet fra 7 til 9 år. I løbet af 1960'erne blev der desuden på mange skoler oprettet børnehaveklasser, der skulle vænne de 6-årige til skolegang og undervisningsmiljø. Under indtryk af 1960'ernes og 1970'ernes kulturelle og politiske strømninger blev det pædagogiske arbejde og børnesynet præget af idealer om selvstændighed, problemløsning, gruppearbejde og demokrati frem for et ensidigt fokus på udenadslære, tabel-terperi, blækregning, skønskrift og autoritetstro.\nUdviklingen formåede til en vis grad at bryde med den sociale, økonomiske og kulturelle arv i forhold til uddannelsesniveau. En meget vigtig faktor var her, at man som studerende i stigende grad blev uafhængig af forsørgelse af sine forældre, eller – hvis man kom fra mere jævne kår – selvfinansiering af studiet gennem sideløbende erhvervsarbejde og held med at søge fri kollegiebolig og private legater. I 1952 oprettedes Ungdommens Uddannelsesfond, der med Tipstjenestens overskud fordelte stipendier på baggrund af studerendes ansøgninger og fondsledelsens skøn. Fonden blev i 1970 afløst af Statens Uddannelsesstøtte (SU), der blev en del af den universelle velfærdsstats udbredelse af ens rettigheder til alle. Man skulle dog dengang være fyldt 28 år – fra 1975 23 år – før der i beregningen af beløbet ikke skulle tages hensyn til forældres indtægt og formue.\nForbrugersamfundet og velfærdsstaten\nVareudbuddet voksede voldsomt, og elektriske maskiner som støvsugere, elpiskere, brødristere og kaffemaskiner blev efterhånden hvermandseje i de fleste hjem. Der opstod også en ny form for kolonial- og detailhandel. Esbjerg og Omegns Brugsforening åbnede i 1949 landets første butik med selvbetjening, og det første egentlige supermarked blev åbnet af den socialdemokratiske handelsminister Lis Groes i Islev i 1953. Det var helt nyt, at man selv kunne gå rundt i forretningen med kurv eller indkøbsvogn og vælge færdigpakkede og prismærkede varer som kød, grøntsager og brød i den samme butik i stedet for at skulle handle i mange mindre specialbutikker. Inspirationen kom fra studieture til USA, som embedsmænd og repræsentanter for detailhandel deltog i.\nStatens Kunstfond blev mødt med heftig debat, dels pga. selve princippet om, at skattepenge skulle gå til kunstnere, dels i forhold til valget af kunstnere, der af nogle blev opfattet som venstreorienterede, provokerende og inkompetente. Konflikter og debatter på kulturområdet blev i det hele taget et kendetegn for perioden. Lidt forenklet kan man tale om fire positioner: en elitær konservativ/klassisk, en elitær kulturradikal/modernistisk, en populær konservativ/europæisk og en populær ungdomsforankret/amerikansk. Mens de to første positioner gerne ville ’opdrage’ og retlede befolkningen, var de to sidste kommercielt orienterede.\nModstanden mod Statens Kunstfond – og i bredere forstand 1960’ernes kulturpolitik – kom især til udtryk i en bevægelse, der blev kaldt ’rindalisme’ efter en af Kunstfondens argeste modstandere, Peter Rindal, der var lagerforvalter fra Kolding og her ses med eksempler på et traditionelt og et moderne abstrakt maleri. 1960'ernes kulturdebat italesatte en kløft mellem 'folket' og 'eliten', der fik politiske overtoner. Rindal selv blev senere medlem af Fremskridtspartiet, der i 1981 udpegede ham som partiets repræsentant i Statens Kunstfonds bestyrelse. Foto: Viggo Landau, Ritzau/Scanpix.\nRadiomediets fremvækst i mellemkrigstiden blev befæstet og udbygget af Statsradiofonien – fra 1959 under navnet Danmarks Radio – i efterkrigstiden. Fra den 2. oktober 1951 blev der også sendt tv-udsendelser, i begyndelsen en time hver anden dag til 200 seere tæt på sendemasten i København. Det nye medie var fra USA. I 1953 havde 303 husstande licens; tv-apparaterne var eksorbitant dyre og modtageforholdene meget svingende. Fjernsynet blev dog i løbet af få år hvermandseje.\nEric Danielsen var vært, da TV-Avisen blev sendt første gang den 15. oktober 1965 klokken 20.00 fra Radiohuset i København. Mens 1 % af alle husstande havde fjernsyn i 1956, var tallet vokset til 38 % i 1961, og i 1973 havde stort set hele befolkningen adgang til at se tv - efterhånden ikke kun i sort-hvid, men også i farver, der blev introduceret fra 1967. Fremgangen skete især på bekostning af biograferne, der siden århundredeskiftet stort set havde haft eneret på kultur og nyhedsformidling i levende billeder. Foto: Hakon Nielsen, Ritzau/Scanpix\nDR havde i hele perioden monopol på radio- og tv-området, og der fandtes kun én tv-kanal, trods udfordringer fra ulovlige piratsendere og indirekte konkurrence fra nabolandenes mange kanaler. Udviklingen var også kendetegnet af en bevægelse væk fra et forholdsvis elitært kultursyn. Der kom i både radio og tv mere folkeligt indhold med underholdning, sport, quizzer og tidens toneklang (rock, beat og pop), ligesom børne- og ungeområdet fik en helt ny og markant position i sin egen ret. Udviklingen blev også her ledsaget af konfrontationer mellem det elitære/klassiske og det populære/kommercielle kultursyn.\nTv-mediet indvarslede også nye former for nyhedsformidling, ikke mindst da muligheden for at sende direkte tv via satellit opstod i løbet af 1960'erne. Begivenheder fra verdens brændpunkter kom tættere på og prægede kultur, samfund og politik, bl.a. i forbindelse med ungdomsoprøret og Vietnamkrigen. Fjernsynets billedverden blev en del af en fælles forestillingshorisont, både nationalt og internationalt. Mest spektakulært var det i forbindelse med den kolde krigs rumkapløb mellem USA og USSR i 1960'erne. Det kulminerede, da USA den 20. juli 1969 tog føringen med Apollo 11's bemandede landing på Månen. Den blev transmitteret til ca. 600 millioner seere, omkring en femtedel af jordens befolkning. Det skabte hos 'jordboerne', der blev øjenvidner i realtid, nye fælles ikoniske billeder og en ny fælles bevidsthed om Jorden – den blå planet – og dens plads i universet.\n♦ Modernitet, velstand og opbrud\nDet Danmark, der fandtes i 1973, var blevet et rigt og moderne land. Teknologisk var der sket store fremskridt, hvilket især havde effektiviseret landbrug og industri – i en sådan grad, at landet nu først og fremmest var en industrination på et højtudviklet niveau. Velfærdsstaten havde haft sit foreløbige zenit og var blevet universel, så den nu vedkom og kom i kontakt med alle borgere fra vugge til grav. Samfundet var også blevet mere lige, dels på grund af omfordelingspolitik og økonomisk udligning, dels på grund af øgede uddannelses- og erhvervsmuligheder til flere. Forskellen på rig og fattig var derfor mindre, og levestandarden var hævet for langt den største del af befolkningen.\nAlt var dog ikke rosenrødt. Nok var der fred, og Danmark var ikke involveret i militære konflikter i efterkrigstiden, men den kolde krig påvirkede politik, kultur og samfund. Dens konjunkturbevægelser mellem optrapning, afspænding og status quo dannede en konstant baggrund for periodens diskussioner og visioner, samtidig med at den var anledning til, at Danmark politisk, økonomisk og militært blev integreret i den vestlige blok med en hidtil uset grad af internationale forpligtelser. Konflikter og krige i tredjeverdenslande, supermagternes våbenkapløb og truslen om en atomar tredje verdenskrig medførte desuden en generel tilstand af frygt, uforudsigelighed og usikkerhed hos befolkning og beslutningstagere.\n2580 / i47


Spanien i Dag | Nyheder - Hold da helt skiferie - også for de små!\nSkrevet af Pia Bruun, søn, 20/03/2016 - 00:01\nWEEKEND: Glade børn med røde kinder og leg i sneen. Spanske skisportssteder er godt med, når det gælder underholdning for hele familien.\nSki på i påsken! Efter det seneste snefald er der langt om længe kommet gang i den spanske skisæson.\nSpanske skisportssteder lokker med underholdning og aktiviteter for hele familien – også de aller mindste!\nEfter en atypisk start på vintersæsonen er der endelig kommet en del sne, og med lavere temperaturen står påsken 2016 i sneens tegn!\nTag børnene med næste gang du skal på skiferie\nFlere skisportssteder, der har været lukket på grund af mangel på sne, er nu åbnet, og det tegner alt sammen godt for en påske på spansk skiferie.\nHele familien af sted - der er noget for alle!\nMange skisportssteder tilbyder sne og sjov for hele familien, og alder er ingen hindring.\nNogle steder er der oprettet 'snebørnehave' og skiskoler for de små, så familiens yngste i løbet af et par dage vil være i stand til at suse ned ad pisterne uden problemer.\nSatser på børnefamilier\nLigesom det er sket på så mange andre områder, har spanske skisportssteder foretaget betydelige investeringer i forbedringer til både store og små.\nSierra Nevada tager godt hånd om familiens små\nDer er dagpleje og Snowparks for børn, som har brug for at blive passet og underholdt, mens mor og far står på ski.\nSærlige faciliteter gør, at selv små børn fra fire-års alderen kan lære at tumle brædderne, så de senere kan følge med mor og far.\nDer er dagpleje med uderum og snehaver til de helt små børn.\nSkisportssteder tager sig af børn i alle aldre\nBørnehaverne tager sig af babyer fra tre måneders-alderen, som tilbydes inde-pasning. Her er de beskyttet for det værste vintervejr og kan opholde sig i legestuer og haver, hvor de kan sove, spise og lege.\nLunt indeklima for de mindste\nDe fleste steder er der udendørsområder beskyttet fra skiløjperne, hvor de lidt ældre børn i sikkerhed kan bevæge sig ud på brædderne.\nDet er normalt en lille børnebakke med en skilift og oppustelige genstande som dukker og små huse.\nPersonalet er veluddannede fagfolk med speciale i børnepasning\nBaqueira Beret i Val d'Aran i Lleida provinsen er det skisportssted, der kan tage imod de yngste børn.\nHer er en snepark i 1.500 meters højde, som er indrettet til børn fra tre måneder til to og et halvt år.\nUdendørsfaciliteter for de mindste\nSnebørnehaven ligger tæt på Hotel Montarto, så der er let adgang med en klapvogn.\nDer er lavet små pister, som børnene lærer at stå på ski på\nFor børn over to og et halvt år, som ikke bruger ble, kan man vælge mellem tre andre snehaver, der ligger i 1.800 meter i Beret og i Bonaigua. Sidstnævnte er kun åben i weekenden.\nFra fire-års-alderen kan børnene deltage i kombinerede skiskole-programmer\nGrupo Aramón har indrettet sneparker på hvert eneste skisportssted.\nBørn fra tre-års-alderen har pister, hvor de lærer at vende og bremse\nPå det nye sted i Formigal i Huesca's Valle de Tena er børnehaven og sneparken udformet som en samlet installation, der ligger ude på pisterne i Anayet-zonen, så forældrene kan aflevere deres børn lige inden, de selv starter deres skiløb.\nDer er spædbørns-zoner til de allermindste fra fire-måneders-alderen\nCerler i Valle de Bensaque har også moderniseret sine installationer og tilbyder nu to sneparker for børn og unge ved indgangen til skistationen: En i El Molino - beregnet til børn i to til seks-års-alderen og en anden i El Ampriu, som tager imod børn fra et-års-alderen.\nFysisk aktivitet og træning på ferien hitter\nCandanchú i Valle de Aragón i Huesca er kendt for at tilbyde skiskoler til børn og unge.\nCandanchulandia er et 3.000 kvadratmeter stort område med en hytte bygget i nordisk stil, hvor børnene kan søge ly fra dårligt vejr.\nMed skilærer i hånden går det meget lettere\nDer er også et udendørsområde med ski og kælke, hvor børnene kan lære at stå på ski eller bare lege.\nEt af de spanske skisportssteder med de største udbud af aktiviteter for børn og unge er Sierra Nevada i Granada-provinsen. Det er de bjergtoppe, man kan se fra stranden på Costa del Sol.\nSierra Nevadas børnklub i sneen\nI Pradollano findes der en børnehave lige i bunden skiområdet.\nHer ligger skisportsstedets børneklub\nHer er der plads til børn fra fire-måneders-alderen og op til seks år, som kan spise og lege. De lidt ældre børn kan deltage i forskellige workshops.\nDer er også lavet skråninger på Borreguiles hvor børn fra tre til seks år kan lære at løbe på ski, dreje og bremse på en speciel indrettet skråning.\nI samme område, i Chiki Club, er der en fastfood-restaurant til børn og en legeplads lige ved siden af.\nDet siges, at det er med ski som med cykel: Når man først har lært det, glemmer man det aldrig, og jo tidligere man lærer det, desto bedre.\nBedst at lære det fra barns ben...\nSå hvis du gerne vil give dine børn en gave med fra start, så tag dem med op i sneen.\nPå de omtalte skisportssteder behøver du ikke selv at være instruktør.\nVelkvalificeret personale tager sig af familiens mindste\nHer findes der velkvalificeret personale, som hurtigt lærer familiens mindste, hvordan man tumler med brædderne i den hvide sne.\nOg synes du, at de mindste er for små, er der altså også masser af pasningsordninger, mens du selv suser ned af løjperne.


Basil Bremen - Cykelkurv i sort - Inkl. beslag til montering på styrstamme (DKK 199,00)\nVarenummer: BASIL-07380 | Brand: Basil\nDenne praktiske cykelkurv fra Basil er justerbar i højden og kan let monteres på styret. Til dig der har brug for en fastmonteret og robust kurv, hvor du altid har mulighed for at komme af med dine indkøb og ejendele. Ideel til både mænd og kvinder.\nModel: Basil Bremen\nStørrelse: 34 cm x 25 cm x 28 cm\nInkl. beslag til montering på styrstammen (Ø22-25,4 mm)\nTil fastmontering på cyklens styr


Atex-direktivet er en lov udstedt af Den Europæiske Union, der omhandler kravene til produkter, maskiner, som senere bruges i eksplosionsfarlige omgivelser. Atex-direktivet forpligter derfor hver fabrikant af sådant udstyr til at opnå et passende certifikat, der bekræfter, at den teknologiske dokumentation er i overensstemmelse med apparatets udseende med de konstante sikkerhedskrav, det stiller for produkterne.\nDirektivet definerer forskellige tegn i forhold til typen af udstyr eller den måde, hvorpå den anvendes senere. Et vigtigt behov er også at bestemme den relevante klassificering af eksplosionsfarezonen. Denne behandling er fokuseret på et professionelt firma, der bruger loven i størrelsen af udstedelsen af certifikater for overensstemmelse med materialer med atex.\nAtex-direktivet definerer også klassificeringen af grupper af egnede eksplosionssikre anordninger, der er ansvarlige for at beskytte udstyret mod eksplosion og medarbejdere mod alvorlige skader sammen med udsigten til tab af liv.\nFå mærker i Polen har ret til at afgive udtalelser og se materiale og at udstede et certifikat om dets overensstemmelse med atexoplysninger. Enhver, der har brug for at købe udstyr, der beskytter mod en eksplosion eller er egnet til at handle i et område, der er i fare for eksplosion, skal primært fokusere på personer, der søger efter, om produktet er egnet til god atex certifikat.\nFrem for alt skal enhver, der fremstiller udstyr til sådanne projekter, dog levere et sådant dokument, som det er sammen med det princip, der er nødvendigt for at sælge sådanne produkter. Takket være brugen af strenge design og det rigtige udvalg af virksomheder, der kan få en senere mening, har atex-direktivet indført behovet for større bekymring for det produkt, der senere vil blive brugt på områder, der er særligt sårbare over for ulykker i forbindelse med potentielle eksplosioner. Jo mere det er nødvendigt at have en garanti for, at sikkerhed i mange arbejdsmiljøer vil stige, og det samme vil blive forbedret. Det kan derfor kun ses positivt på udviklingen af sådanne virksomheder samt udviklingen af de ansatte selv, som sammen blandes i særlige fordele.


← Ny lov om videoovervågning\nSlip af med kakerlakkerne →\nGrunden til jeg ikke var spor i tvivl skyldes, at jeg tidligere har læst om væggelus, og det mest irriterende ved det hele er, at vi skal have overnattende gæster her i påsken – eller rettere – skulle have haft, for det skal vi da ikke nu, jeg vil ikke være skyld i, at den øvrige familie får væggelus med hjem fra os af.\nJeg har allerede ringet til et skadedyrsfirma som kommer her i eftermiddag og sprøjter mod væggelus, men jeg fik også af vide, at vi skal have sprøjtet mere end én gang for at være sikker på, at alle æg som væggelusene måtte have lagt også bliver udryddet.\nFor pokker hvor er det bare træls at det sker her op til påsken hvor huset skulle være fyldt af gæster og vi skulle hygge os og have noget lækkert mad og tilhørende vin, men det er ligesom gassen er gået lidt af ballonen her til morgen, det må jeg nok indrømme.\nNu håber vi bare på, at der er nogle andre der vil holde familiefesten i stedet for os, og jeg har klart meldt ud, at fordi vi har fået konstateret væggelus, ja så kan vi ikke holde festen. Maden er købt og vinen er prøvesmagt, så nu venter vi bare på, at der forhåbentligt er et andet familiemedlem der vil lægge hus til.\nVi aner ikke hvordan vi har fået væggelus ind, og det er lidt frustrerende. Vi har læst, at man ofte har væggelus med hjem fra ferier og overnatninger andre steder hvor der har været væggelus, men vi har ikke været nogle steder i umindelige tider, så vi forstår det ikke.\nVæggelus må sprede sig på en anden måde, men det må vi lige høre skadedyrsbekæmperen om når han kommer her i eftermiddag.\nGod påske siger jeg bare 🙁


FILOPAKKER MED RICOTTA OG SPINAT –\nHovedretter, Kød, Nemme hverdags retter, Til madpakken\nDe her filopakker var et lille eksperiment vi kastede os ud i som en lille variation til forårsruller. Dejen er nemlig den samme og de her pakker er også blevet bagt i ovnen – dvs. ikke en masse olie snask ;-). Fyldet er lavet af spinat, oksekød, løg og smagt til med rød karry pasta, salt og peber. Tilsæt gerne andre grøntsager som gulerødder eller kål i pakkerne – de kan selvfølgelig også sagtens laves vegetariske. Til pakkerne havde vi en ganske enkelt tomatsauce, som vi bare varmede op i en gryde. Rullerne er dejlig nemme og kræver ikke en masse fancy – udover filodejen, som kan købes i enhver asiatisk shop. Pakkerne indeholder 20-50 stk. hvilket er meget svært at spise i en portion medmindre man skal lave mad til en masse eller er mega sulten :-)!! Lav enten pakkerne af alle stykkerne og frys dem ned eller brug dem i madpakken. De er nemme at varme op igen, og bliver også dejlig sprøde ved anden omgang i ovnen. Derudover kan i gøre som vi gjorde; lade dejen tø “halvt” op i køleskabet og på den måde lige få 6 frie stykker og derefter fryse de resterende ned igen – ikke sikkert det er så smart at lave det her trick mere end en gang derfor frøs vi resten ned i portioner i poser, så der er passende antal til næste gang ;-) Har i andre gode forslag til grøntsager man kunne putte i? Vi håber i har fået en dejlig snart på ugen og ha’ en rigtig dejlig mandag!\nPak derefter fyldet ind ved at tage et hjørne over ad gangen – brug lidt vand som lim\n14 januar, 2013\tby Twin Food\nReply\tJohanne 14 januar, 2013 at 10:45\nReply\tLaura og Christine 15 januar, 2013 at 10:05\nReply\tEllen Marie Gaunby Jørgensen 14 januar, 2013 at 14:40\nReply\tLaura og Christine 15 januar, 2013 at 10:07\nReply\tAnonymous 15 januar, 2013 at 10:07\nReply\tLaura og Christine 15 januar, 2013 at 10:08\nReply\tAnonymous 15 januar, 2013 at 16:40\nReply\tLaura og Christine 16 januar, 2013 at 19:58


Test og anmeldelse af Hitachi rundsav 1050W - Bygselvviden.dk\nForside Værktøjstest Rundsav Hitachi rundsav 1050W\nHitachi levere her en rundsav, som har en meget høj brugervenlighed. Dette kan ses ved det nemme klingeskift med spindellåsen, og dens solide aluminiumsland. Den er udstyret med sikkerhedsafbryder og sikkerhedsdæksel og det er er super nemt at justere skærevinklen fra 0-45°. Desuden er den udstyret med en effektiv og funktionel spånudsugning, som på denne håndrundsav er bagudvendt.\nSpecifikationer for Hitachi rundsav 1050W\nHastighed ubelastet: 5.500 /min\nMax geringsvinkel: 0 – 45°\nVibrationsniveau m/s² (3D): <2,5\nLydtryksniveau dB (A): 95,0\nLydeffekt dB (A): 106,0\nSkæredybde v/90°: 0 – 57 mm\nSkæredybde v/45°: 0 – 38 mm\nStørrelse: L: 276 mm x H: 174 mm\nTidligere artikelMakita rundsav HS7601J 190/68 1200W\nNæste artikelMetabo håndrundsav KS 55 FS


Aftensmad Arkiv - Jeannette West\nJeannette / 12. april 2017\nUngarsk Paprikagryde a la Nette\nJeg har spist denne ret i de sidste 20 år. Elsker gryderetter. De er nemme at lave og passer mere eller mindre sig selv. Normalt spiser vi gryderetter i efteråret og vinteren fordi de er lidt tunge. Men lige nu er manden og jeg alene herhjemme. OG vi havde virkelig lyst til at spise denne ret og I må da indrømme,…


Hjem / Uncategorized / Disney Dumbo Krus\nVarenummer (SKU): 16668 Kategori: Uncategorized\nDisney Dumbo Krus har i flere år været på toplisten over gadgets. Se alt,Hjem & have,Mad & Drikke,Disney,Fødselsdagsgaver,Film,Indendørs,Køkken,Julegave til ham,Julegave til hende,Julegave til bror,Julegave til søster,Julegave til børn,Kop,Julegaver til forældre,Sjove julegaver,Sjove gaver,Gaver til Børn kategorien er også populær, når der skal gives gaver. CoolStuff.dk kan meget vel være den sjoveste webshop i Danmark, når der skal købes gaver. Disney Dumbo Krus har automatisk op til 90 dages returret såfremt du måtte fortryde dit køb. Har du svært ved at finde den sjove gave, er det et sikkert valg, hvis du køber Disney Dumbo Krus, det letter opgaven, og du er hurtigt færdig. Skåret ind til benet: Disney Dumbo Krus er en eftertragtet bryllupsgave. Der er ikke noget sjovt ved gadgets, vil kedelige mennesker sige, og det kan være derfor, at nogle, der ikke har lyst til at indkøbe en gadget eller to som gave. Det er bare ingen grund til at du skal afholde dig fra at give gadgets i gave, da mange gavemodtagere kan lide at få gadgets.\nDisney Dumbo Krus får rigtig gode kommentarer i kategorien Se alt,Hjem & have,Mad & Drikke,Disney,Fødselsdagsgaver,Film,Indendørs,Køkken,Julegave til ham,Julegave til hende,Julegave til bror,Julegave til søster,Julegave til børn,Kop,Julegaver til forældre,Sjove julegaver,Sjove gaver,Gaver til Børn fra populære hos internet shoppen CoolStuff.dk. I dette år – og nok også mange år frem er et super populært mærke i øjeblikket, blandt både unge og de lidt ældre. Mange kigger efter tilbud på Disney Dumbo Krus, mange ender med at købe hos CoolStuff.dk. Det kommer nok ikke bag på nogen at, det handler om at modtageren af din gave bliver glad. Når du er den glade giver af Disney Dumbo Krus i gave, er du ret sikker på, at modtageren bliver glad.\nHvis du shopper online, får du nogle bedre betingelser, end hvis du handler i en fysisk butik. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og du kan finde webshops der giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Shoppen sender din produkter til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n86 reviews for Disney Dumbo Krus