Forklædt som familievogn\nForklædt som familievogn Seat Leon ST Cupra\nHome » Nyheder » Forklædt som familievogn Seat Leon ST Cupra\nPosted By Malene Raith on aug 25, 2015 |\n”Det der er ikke en bil, man ser hver dag!” To fyre er netop stoppet op på parkeringspladsen og begyndt at gå rundt om vognen.\n”Nope,” svarer jeg kækt og tænker, at de må have spottet målflaget og tiden fra Nürburgring, som står på bagklappen.\nMen det har de ikke. De synes sådan set bare, at den sølvmetal Seat Leon ST Cupra, ser eksklusiv ud i designet, som den står der og glimter i solskinnet.\nOh, boy, de skulle bare vide … Og så går jeg i gang med at fortælle, hvad det i virkeligheden er for en vogn, de står og beundrer.\nFor den nydelige og uskyldigt udseende familievogn gemmer såmænd på hele 280 hestekræfter under motorhjelmen og køreegenskaber som en rigtig sportsvogn.\nSeat Leon ST Cupra blev officielt lanceret på Geneve Motor Show tidligere i år, og er den hurtigste stationcar, der nogensinde har kørt på Nürburgrings nordsløjfe.\nMed en tid på 7:58,12 slog vognen ikke bare samtlige stationcars, men var også hurtigere end sportsvogne som Alfa Romeo 4C (OMG!), Aston Martin DBS og Audi R8 V8.\nMen lad nu være med at gå hjem og fortæl det til lillemor (ja, ja, eller lillefar), hvis hun, modsat dig, ikke er så glad for fart.\nFor Seat Leon ST Cupra kan skam også bare sættes i ”komfort mode”, når familien er med.\nOg så fungerer vognen fuldstændig, som en almindelig, behagelig og gedigen familiebil.\nTjo, måske lidt dyrere end de gængse, men så kan du jo altid sige, at den for eksempel har multikollisionsbremse, touch farveskærm, varme i sidespejlene og multifunktionslæderrat.\nOg undlade at nævne, at den også har røde bremsekalibre med Cupra logo, 19” letmetal fælge, Cupra køremode med adaptiv undervogn, at sæderne er alcantara sportssæder (de er super praktiske, Skat!), og hvis du kan holde snitterne fra kørecomputeren mellem urene, er der nok heller ingen, der bemærker, at den blandt andet rummer en laptimer.\nDenne udgave har desuden panoramasoltag, p-sensor, navigation og adaptiv fartpilot, al sammen ekstraudstyr, som er med til at forklæde vognen som familiebil.\nMen vær ikke i tvivl, Seat Leon ST Cupra er så absolut en vogn for de fartglade.\nDet finder man lynhurtigt ud af, så snart man sætter familien af og vognen i Cupra, vipper gearskifteren over i Sport og drøner ud ad motorvejen.\nSammen med det effektive paddleshift på rattet, får jeg ægte racerkørerfornemmelse, som jeg trykkes tilbage i sædet og selvom noget af den vrede turbomotorlyd kun bliver forstærket i kabinen, og altså ikke lyder lige så voldsomt udenfor, så er det nok til, at jeg føler mig fæl.\nFamiliebilen er væk, som jeg sidder her bag rattet, og Seat Leon ST Cupra føles slet ikke som ST, men bare som en Cupra. Fuld af kraft, acceleration og suget til vejen i svingene. Juhu!\nMen det er jo en stationcar og nok også det, den mest skal bruges mest til.\nDerfor har Seat Leon ST Cupra naturligvis al den praktik, som man forventer sig af en stationcar med split bagsæder til de særligt store ting og rigelig med plads til hverdagsindkøb som sand til sandkassen.\nOg bagsædet har rigeligt plads til børn som voksne.\nSeat Leon ST Cupra er Seats topmodel, som nok mere forventes at profilere mærkets friske sportspræg end toppe salgslisterne.\nOg det synes, jeg er lidt synd. For den rummer jo det hele. Lige fra god komfort, rigelig plads og snus fornuft, til vred acceleration, heftig larm og ballade.\nI denne her bil udelukker det ene ikke det andet, oven i købet pakket ind i et diskret design, der ikke råber på opmærksomhed.\nAt folk så stopper op og beundrer bilen alligevel, kan man jo ikke blive sur over.\nSlet ikke, når man så får mulighed for at imponere dem med en rekord fra Nürburgring.\nSe min lille film fra den første testkørsel på Castelloli Circuit i Spanien og læs mere fra den tur HER:\nPris fra kr. 451.400,-\n0 – 100 på 6 sekunder\nTopfart: 250 (begrænset)\nKilometer på literen: 15,2 (blandet kørsel)\nSeat Leon ST (almindelig stationcar uden Cupra) fås fra kr. 199.900,-


MTV fylder 40 år: Fra dengang man så musikvideo-tvprogrammer | Metal A Day\nI år er det 40 år siden MTV fik premiere i USA.\nArkivfoto: Morten Hermansen (Mark Knopfler, Royal Arena, Kbh)\nFire år senere, i 1985, sang Mark Knofler og Dire Straits i “Money For Nothing”: “Now look at them yo-yo’s that’s the way you do it, You play the guitar on the MTV…” Dengang var MTV (i USA) stedet, man opdagede ny musik og fik nye idoler. Det er det ikke mere, så er de stadig relevante i dagens Danmark/USA/verden?\nI Danmark havde vi fra 2002-2010 Boogie på DR1. Som barn af 80’erne/90’erne vil man uden tvivl huske, hvilke bands man opdagede dér, og hvordan man kunne stemme på bl.a. Linkin Park, KoRn, Tokio Hotel, My Chemical Romance og The Dreams ind på Boogie Listen hver fredag eftermiddag. Men hvor Boogie stoppede, “mens legen var god”, fortsatte MTV og i 2005 kom MTV til Danmark, men de begyndte at fokusere mere på reality i stedet.\nI slutningen af 90’erne var KoRn faktisk så store, at de var på linje med Britney Spears, etc, at MTV med deres show TRL (Total Request Live) måtte indføre en regel om “pensionering” af musikvideoer, fordi folk blev ved med at ønske Korns musikvideo til “Got the Life”. Den samme skæbne så man lidt med Linkin Parks “In The End” på Boogie Listen, da den hele tiden blev stemt ind, så man lavede ti-ugersreglen som grænse.\nMusik har selvfølgelig altid været en industri, men med MTV-generationen blev det endnu mere tydeligt og kommercielt. Grænsen mellem at være populære, folkelige og autentiske er blevet hårfin – specielt i metalmiljøet. Det kom til udtryk så sent som d. 16. juni, da Copenhell annoncerede Metallica til næste års festival. De “almindelige” Metallicafans var ovenud begejstrede, mens “Copenhellfans” var mere lunkne. For dem er Metallica lidt for store og populære til Helviti-scenen.\nMusikbranchen ville ikke være det samme i dag uden MTV, men musikbranchen har ikke længere “brug for” MTV. For at vende tilbage og svare på spørgsmålet, om MTV stadig er relevante, må svaret derfor være nej. Bands og musikere har fået flere og bedre “kanaler” at sende deres musik ud gennem; Sociale medier, YouTube, TikTok og streamingtjenester, selvom de tjener markant mindre, men til gengæld kan de nå et større publikum.\nMTV har desværre lidt samme skæbne som salget af fysiske plader – en dalende interesse fra publikum, men som stadig har sin charme.


Kommuneplan 2019 og byplanlægning | Christianshavn, Københavns Havn og de centrale bydele\nKommuneplaner & Byplanlægning\nKommuneplaner fra 2001 til 2011. Christianshavns Boligforeninger i 2013.\nTidligere indlæg om Byplanlægning.\nTMF Notat fra 2017 om boligudviklingen 2000-2016\nDen sammenhængene by KP 15\nFrem mod 2021 forøges hotelkapaciteten i København, fra Kastrup til Nordhavn, med omkring 7.000 værelser.\nDen sammenhængende by er blevet til en sammenhængende by, som kommunen nu skal ud i den store verden og opleve. Sidst var det inspirationsture til Singapore, hvor 3m3 i dag koster 500€ om måneden, samt til Seuol og Tokyo.\nI 2019 til 2021 er forslaget :\n1. Amsterdam og Utrecht.\nEn sammenhængende by og byudvikling\n3. Wien (evt. inkl. Ljubljana).\n4. Manchester og Liverpool.\nLange ture (Europa eller Nordamerika)\nDet anbefales, at de lange ture varer seks-otte dage, alt efter om turen kan kobles sammen med en konference.\n1. Stockholm og Oslo (evt. inkl. Göteborg).\n2. München og Hamburg.\n3. Boston og Cambridge (evt. inkl. New York eller Washington).\nTidspunkt for studietur\nDet har ikke været muligt placere en studietur i 2018. Forvaltningen foreslår derfor, at den første studietur afholdes i 2019.\nForslag til korte studieture skal studere et hovedtema.\nForslag til lange studieture skal studere begge hovedtemaer.\nEt stigende antal borgere i byen bidrager alt andet lige til et stigende antal trafikanter. Ambitionen er at 75 % af alle ture i København foregår i gang, på cykel eller med kollektiv trafik. Dette stiller krav til muligheden for cykelparkering, kapaciteten på cykelstier, men ligeledes fremkommeligheden på vejene for biler og busser. Arbejdet Intelligente Trafik Systemer (ITS) bliver derfor centralt, når flere mennesker skal igennem byen på den samme plads.\nAntallet af københavnere stiger år for år. Det stiller krav til både flere, billigere og mere forskelligartede boliger, ligesom det stiller store krav til byens rum, så det bliver en by med plads til mennesker og et københavnerliv, der fungerer i hverdagen. Der skal være fokus på arkitektur, på anvendelse og på den helhed, der er omkring københavnernes liv. Arbejdet med en ny kommuneplan sætter rammerne for, hvordan der skal arbejdes med at udvikle byen de næste år. Endvidere var der opbakning til fokus på arkitektur, havnefront og begrønning, både ift. byrum og bygninger.\nHverdagen i byen skal fungere samtidig med, at der også skal være plads særlige begivenheder og arrangementer. Der er brug for at arbejde med balancen i byen, så bylivet og hverdagslivet kan fungere side om side. Renhold af byrummet og støj fra byrummet bliver fokusområder i arbejdet med livet i byen.\n12. Forslag til tillæg nr. 4 til lokalplan nr. 331 “Holmen II” med kommuneplantillæg, Christianshavn (2017-0412100)\nBorgerrepræsentationen skal tage stilling til at sende forslag til tillæg nr. 4 til lokalplan nr. 331 ”Holmen II” med tillæg til Kommuneplan 2015 i høring. Forslaget muliggør omdannelse af det tidligere militære anlæg på Kuglegården til serviceerhverv samt nye boliger på Basecamp.\nat godkende forslag til tillæg nr. 4 til lokalplan nr. 331 ”Holmen II” (bilag 2) med henblik på offentliggørelse i offentlig høring i otte uger.Økonomiforvaltningen indstiller, at Økonomiudvalget over for Borgerrepræsentationen anbefaler,\nat godkende det tilhørende forslag til tillæg til Kommuneplan 2015 (bilag 2) med henblik på udsendelse i offentlig høring sammen med lokalplanforslaget i otte uger.\nEjeren af Kuglegården og Basecamp på Holmen ønsker at anvende Kuglegården med den fredede og bevaringsværdige bebyggelse samt nybyggeri til serviceerhverv, herunder til hotel, mens eksisterende bebyggelse på Basecamp opretholdes til serviceerhverv og nybyggeri til boliger. Langs bolværkerne ønskes mulighed for placering af husbåde. Startredegørelsen blev godkendt af Teknik- og Miljøudvalget den 24. april 2017 og Økonomiudvalget den 9. maj 2017. Et samlet Teknik- og Miljøudvalg afgav følgende protokolbemærkning: ”Partierne ønsker at fastholde stedets egenart med fritstående bygninger.”\nByggeønskerne er ikke i overensstemmelse med gældende plangrundlag for så vidt angår bebyggelsesprocenten, bebyggelsesplanen samt husbåde og kræver derfor lokalplantillæg og kommuneplantillæg.\nFormålet med kommune- og lokalplantillægget er at muliggøre en omdannelse af Kuglegården fra et lukket militær område til en åben integreret del af Holmen med muligheder for serviceerhverv, samt nye boliger på området Basecamp. Dernæst er formålet at bevare de fredede og bevaringsværdige bygninger og sikre de grønne træk, som er fremtrædende på Holmen.\nLokalplantillægget fastlægger en bebyggelsesplan, hvor bebyggelsen fremtræder fritliggende, som det er karakteristisk for bebyggelse på Holmen. Dog har bygherren et stort ønske om en forbindelsesbygning i forbindelse med etablering af et hotel på Kuglegården. Bygningen får et omfang på ca. 2 x 6 meter og 2,5 meter høj. Den er foreslået udført med et sammenhængende glasparti evt. med tag i andet materiale. Teknik- og Miljøforvaltningen finder, at en let, minimal og transparent forbindelsesbygning kan accepteres, da bygningerne stadig vil fremstå fritliggende og skabe sammenhæng på tværs af bygningen. Et godt eksempel på en sådan bygning er forbindelsesbygningerne på Louisiana.\nMod Proviantmagasingraven og Trangraven foreslås opført en bebyggelse i 2 etager med udnyttet tagetage og en højde på 14 meter, der fremtræder som sammenbyggede skure med en klar reference til Masteskurene og Kanonbådsskurene på Holmen. En forudsætning for bebyggelsen er, at en anden ikke bevaringsværdig bebyggelse fjernes. På Basecamp kan der opføres 2 etager samt tagetage oven på den eksisterende hal, hvorved bygningshøjden i alt bliver ca. 18 meter. De eksisterende garagebygninger ud mod idrætsanlægget nedrives, og der kan opføres rækkehuse i 3 etager med en samlet højde på 10 m. På Trangravspladsen genopføres det ca. 9 meter høje ’Lystøndeskur’, der har været brugt til opbevaring af lysbøjer på havet. Det kan anvendes til café, forsamlingshus mv.\nDet er ikke med lokalplanen muligt at sikre offentlig adgang til Kuglegården, idet der ikke er en handlepligt i planloven hertil. Lokalplaner realiseres gennem byggesagen. De eksisterende bygninger, herunder den fredede bebyggelse skal fortsat anvendes til erhverv. Derfor vil der ikke kunne stilles krav til friareal og parkering i forbindelse med ombygning og renovering, da det er fortsat lovlig anvendelse. Bygherre har dog tilbudt, at haven åbnes for offentlig adgang indenfor tidsrummet kl. 08.00 til 20.00 i vinterhalvåret og kl. 08.00 til 22.30 i sommerhalvåret. Dette sikres for fremtiden ved deklaration, hvor Københavns Kommune er påtaleberettiget. Ved særlige lejligheder kan rummet lukkes for offentlig adgang. Bygherre vil lade et regulativ udarbejde for færdsel, herunder af hensyn til det fredede gårdanlæg. Det samlede etageareal bliver med tillægget på ca. 34.300 m2, heraf 18.000 m2 nybyggeri. Det samlede etageareal på Kuglegården udgør ca. 23.000 m2, hvoraf ca. 11.300 m2 er ny bebyggelse. Basecamp får et samlet etageareal på ca. 11.300 m2, hvoraf ca. 6.700 m2 er ny bebyggelse. Hovedparten er boliger svarende til ca. 60 boliger (bilag 3).\nEn del af formålet med lokalplanen er at åbne op, gøre de ubebyggede arealer grønne og indrette promenader og byrum til ophold og færdsel. De fire byrum, der etableres er med til at skabe gode muligheder for et godt byliv til hverdag og fest i tråd med Fællesskab Københavns indsatser om en bedre hverdag i byrummet og en fleksibel og kreativ brug af byen.\nProjektet vil fastholde og udbygge den særlige grønne karakter, som er en væsentlig del af Holmens egenart. 29 træer udpeges som bevaringsværdige, mens 11 fjernes, herunder bl.a. i relation til at ændre Trangravsvejs tilslutning til Danneskiold-Samsøes Allé og placering af bebyggelsen (bilag 3).\nLokalplanområdet ligger i Christianshavns skoledistrikt, hvor den almene boligandel udgør 12 %. Det betyder, at det i henhold til kommuneplanens retningslinjer er et område, hvor den almene boligandel med fordel kan øges. Da der kun etableres ca. 5.400 m2 nyt boligbyggeri – svarende til et muligt krav på 1.350 m2 almene boliger – stilles der dog ikke krav om almene boliger, da en almen afdeling ikke vil have tilstrækkelig størrelse til at være økonomisk bæredygtig.\nParkeringsdækningen i C-områder (boliger og serviceerhverv) i tætbyen er 1 pr. 150 m2. Parkeringsdækningen kan efter en konkret vurdering maksimeres til 1 plads pr. 100 m2 eller minimeres til 1 plads pr. 200 m2, såfremt der kan påvises højere eller lavere parkeringsbehov. Parkeringsnormen er i lokalplanforslaget fastlagt til 1 pr. 150 m2, hvilket er samme norm som på Papirøen. Området er i øvrigt relativt velbeliggende i forhold til kollektiv trafik. Der er buslinjer lige ved ejendommen, og der er ca. 800 m til nærmeste metrostation. Cykelparkering etableres i overensstemmelse med Kommuneplan 2015 med 4 pladser pr. 100 m2 for boliger, ungdomsboliger og erhverv.\nI forbindelse med den endelige vedtagelse af lokalplan for Christiansholm er der udarbejdet en trafikanalyse for den forventede trafik, der genereres fra de nye udviklingsprojekter på Christiansholm, Kuglegården/Basecamp og Dokøen. Analysen viser, at de tre nye projekter forventes at generere i alt 850 nye bilture, hvoraf de 350 vil stamme fra Kuglegården og Basecamp. Analysen viser også, at trafikken kan afvikles på det eksisterende vejnet.\nI Kommuneplan 2015 er området udlagt til serviceerhverv og boliger (C*-område), hvor stjernebemærkningen betyder, at kommuneplanrammerne for Arsenaløen og Frederiksholm under ét må have en maksimal bebyggelsestæthed på 60 % eksklusiv de fredede Kanonbådskure langs Erdkehlgraven. Realisering af projektet for Kuglegården og Basecampforudsætter en forøgelse af bebyggelsesprocenten.\nI forbindelse med kommuneplantillægget gøres også op med undtagelsen af Kanonbådsskurene fra beregning af bebyggelsesprocenten. Undtagelsen af Kanonbådskurene har historiske årsager, da de i 90’erne ikke vurderedes anvendelige og frygtedes nedrevet, hvis de blev medregnet. Historien har dog vist, at en række aktiviteter er blevet etableret i Kanonbådskurene, hvorfor de nu bidrager med reel brugsværdi.\nDet foreslåede projekt indeholder 18.000 m2 etageareal ny bebyggelse og Kanonbådsskurene udgør et etageareal på 12.000 m2. Indeholdelse af disse etagearealer i bebyggelsesprocenten for de to rammeområder forudsætter en forøgelse fra 60 til 70 %.\nDet foreslås derfor at ændre de pågældende kommuneplanrammer, så bebyggelsestætheden for rammerne under ét kan øges til 70 % med indregning af Kanonbådskurene. Forøgelse af bebyggelsesprocenten sker på baggrund af forvaltningernes vurdering af, at det konkrete byggeønske kan indpasses i området samtidig med, at områdets egenart kan fastholdes.\nDerudover foreslås afgrænsningen af kommuneplanrammerne for Arsenaløen og Christiansholm tilrettet, så andelen af Trangravsvej på Arsenaløen indgår i kommuneplanrammen for Arsenaløen, samt at udlægge en kommuneplanramme for otte husbåde i Proviantmagasingraven og Arsenalgraven.\nChristianshavns Lokaludvalg er blevet hørt i forbindelse med udarbejdelse af startredegørelsen og er inddraget igen i forbindelse med udarbejdelse af forslag til tillæg til lokalplanen og kommuneplan.\nLokaludvalget anfører bl.a., at ny bebyggelse ikke bliver højere end de eksisterende bygninger, at de tilfører området arkitektonisk kvalitet og indpasses efter de fredede bygninger, at der skal tages hensyn til beboerne i Halvtolv, og at der ikke bør ændres på bebyggelsesprocenten for Arsenaløen og Frederiksholm. Lokaludvalget mener, at der bør være offentlig adgang til det grønne areal i Kuglegården, når bygningerne overgår til civil anvendelse.\nForvaltningen bemærker, at den foreslåede bebyggelse ikke overstiger højden af den fredede bebyggelse og er indpasset i forhold hertil og i forhold til Holmen som kulturmiljø. Den konkrete bebyggelse er udviklet i overensstemmelse med Holmens egenart, og det resultere i at kommuneplanens ramme skal øges. Den gældende lokalplan muliggør en bygningshøjde på 20 meter, hvilket bebyggelsen på Kuglegården og Basecamp begge ligger under. Det grønne område åbnes, jf. ovenfor.\nDer har været afholdt et nabomøde med andelsboligbebyggelsen Halvtolv, hvor repræsentanter fra kommune og lokaludvalget var tilstede. Beboerne er bekymret over flere boliger i deres nærområde, og hvordan det vil belaste, herunder trafikalt og at bebyggelsen ikke passer ind i områdets egenart. I lokalplanen er der muliggjort ca. 60 boliger. På baggrund af mødet er bygningen nærmest Halvtolv rykket længere væk. Lokalplanredegørelsen indeholder illustrationer set fra Halvtolv. I forhold til trafik er der redegjort for det ovenfor.\nNår Borgerrepræsentationen har godkendt lokalplanforslaget, sender Teknik- og Miljøforvaltningen planforslaget i høring i otte uger. Efter offentlighedsfasen vil forvaltningen gennemgå de modtagne henvendelser og på baggrund heraf udarbejde indstilling om endelig vedtagelse af planforslaget. Denne forventes forelagt Borgerrepræsentationen ultimo 2018.\n9. Dispensation til tagterrasser i Luftmarinegade, Christianshavn (2018-0016073)\nTeknik- og Miljøudvalget skal tage stilling til dispensation fra lokalplan nr. 331 ”Holmen II” med tillæg 2 til etablering af 10 tagterrasser oven på rækkehuse beliggende Luftmarinegade, Christianshavn.\nat Teknik- og Miljøforvaltningen giver dispensationer fra lokalplanen, således at de ansøgte tagterrasser på Luftmarinegade 34, 38, 40, 86, 94, 104, 108, 130, 162 og 168, 1432 København K, kan godkendes og danne præcedens for fremtidig bebyggelse for rækkehusene på Luftmarinegade 2 og 4-168.\nDet ansøgte byggeprojekt omfatter etablering af tagterrasser på 10 rækkehuse på Luftmarinegade. En eventuel godkendelse af tagterrasserne på de 10 rækkehuse vil danne princip for placering og udførelse af tagterrasser for hele rækkehusbebyggelsen på Luftmarinegade.\nOmrådet er omfattet af lokalplan nr. 331 ”Holmen II” med tillæg 2, bekendtgjort henholdsvis den 14. december 2000 og den 26. juni 2007. Det er en forudsætning for byggeriet, at Teknik- og Miljøforvaltningen dispenserer fra lokalplanens bestemmelser.\nSagen forelægges for Teknik- og Miljøudvalget på grund af mange kritiske indsigelser fra nabobebyggelsen, og fordi udformning og placering af tagterrasserne skal danne principplan for rækkehusbebyggelsen på Luftmarinevej 2 og 4-168. Beslutningen vil ikke danne præcedens for de øvrige rækkehuse i lokalplanområdet på Margretheholm eller andre steder.\nTagterrasserne udføres med et rækværk af galvaniseret metal og en bund af træbrædder. Terrasserne har et gulvareal på 20 m2 og placeres vekselvis mod indgangs- og havefacaden, skiftevis pr. boligenhed, og udformes med runde hjørner i kontrast til den stramme geometri på rækkehusbebyggelsen. Adgang fra boligen sker via et nyetableret ovenlys, der placeres over boligens eksisterende indvendige trappe.\nLokalplanen indeholder en række bestemmelser om bygningernes højde og etageantal, placering af terrasser og altaner samt bygningers ydre fremtræden. Etablering af 10 tagterrasser oven på bygningerne forudsætter følgende dispensationer fra lokalplanen:\nTagterrasserne udgør en fjerde etage, og værnet mod nabo når op på en højde på ca. 11, 4 m. Dette forudsætter en dispensation fra lokalplanens § 6, stk. 1, litra c, som fastlægger, at nybyggeri skal opføres i 2-3 etager, og at bygningshøjden ikke må overstige 11 m.\nTagterrasserne bliver placeret oven på bygningskroppen. Dette forudsætter en dispensation fra lokalplanens § 7, stk. 1, litra d, som fastlægger, at boliger skal forsynes med opholdsaltaner og/eller tagterrasser, der skal holdes inden for bygningskroppen.\nEn godkendelse af terrassernes udseende i henhold til § 7, stk. 1, litra a, om bygningers ydre fremtræden.\nForvaltningen vurderer, at tagterrasserne udføres med et moderne formsprog og placeres på en måde, som vil give et homogent udtryk og kun vil have begrænset betydning for omgivelserne. Terrasserne er udformet og placeret på en sådan måde, at der sikres mod væsentlige indbliksgener og at der vil være tilfredsstillende dagslysforhold for den øvrige bebyggelse. Det er væsentligt, at terrasserne er relativt små, at de placeres forskud, at værnet udføres transparent og kun overskrider den maksimale bygningshøjde med 0,4 m.\nDer er foretaget en naboorientering efter planloven af de påtænkte dispensationer fra lokalplanen. Samtidig er der foretaget en partshøring efter forvaltningsloven, som er sendt til rækkehusbeboerne, idet terrasserne skal danne præcedens for fremtidig bebyggelse (jf. bilag 2-4). Høringerne er sendt til i alt 860 personer, organisationer mv. Der er indkommet 68 høringssvar, jf. bilag 5. Høringssvarene kommer primært fra beboerne af nabobebyggelsen, et stort etagebyggeri benævnt ”Udsigten” (bilag 8). Ejerne og beboerne er overvejende kritiske over for de foreslåede dispensationer fra lokalplanen.\n1. Beboerne er bekymret over, at man fra tagterrasserne vil have direkte indblik i lejlighederne og rækkehusene. Terrasserne med deres værn vil ligeledes medføre forringende lysforhold og skyggegener for bebyggelsen i området.\n2. Indsigerne er af den opfattelse, at byggeprojektet er i strid med lokalplanen og kommuneplanen. Der anføres, at projektet ikke iagttager lokalplanens principper.\n3. Indsigelserne anfører, at man har købt lejlighederne i tillid til, at lokalplanen overholdes. Byggeprojektet vil medføre en værdiforringelse og et økonomisk tab samt en forringelse af herlighedsværdien. Der stilles spørgsmål til retssikkerheden og kommunens troværdighed.\n4. Indsigerne er af den opfattelse, at der har været fejl i høringsprocedure og -materiale, herunder at ikke alle beboere blev hørt, at materialet var mangelfuldt, og at kommunen ikke har forholdt sig til alle nødvendige dispensationer. Endvidere beklages det, at kommunen ikke har været i dialog med beboerne i ejendommen ”Udsigten”.\n5. Indsigerne er bekymret for, at det ansøgte medfører en reduceret udsigt, og at en homogen ensartet udsigt over rækkehusenes tagflader vil blive ødelagt af spredt placerede terrasser, terrassernes udformning og deres indretning. Det anføres, at der på baggrund af lokalplanens bestemmelser er en berettiget forventning om at kunne beholde udsigten.\n6. En række indsigelser berører forhold, der er omfattet af anden lovgivning eller er af privatretlig karakter.\n1. Det er forvaltningens vurdering, at tagterrasserne er udformet og placeret på en sådan måde, at der ikke vil være væsentlige indbliksgener, og at der er sikret tilfredsstillende dagslysforhold. Indbliksgenerne overstiger ikke, hvad der må forventes i et tæt bebygget område, og placeringen overholder kommunens retningslinjer med hensyn til afstandsbestemmelser for altaner og terrasser.\n2. Det er forvaltningens vurdering, at projektet er i overensstemmelse med lokalplanens principper, herunder formåls- og anvendelsesbestemmelserne, og at projektet ligeledes er i overensstemmelse med kommuneplanen, som giver mulighed for at opføre bebyggelse med 3-6 etager.\n3. Forvaltningen bemærker, at værditab og herlighedsværdi ikke er forhold, der reguleres af planloven. Det er forvaltningens vurdering, at de ansøgte tagterrasser kun vil medføre en begrænset påvirkning af omgivelserne. Planloven indeholder en mulighed for, at der lovligt kan dispenseres til byggeprojektet, når det ansøgte byggeprojekt ikke er i strid med principperne i lokalplanen. Dispensationer fra lokalplaner følger en lovbestemt procedure.\n4. Forvaltningen har fortaget naboorienteringen og partshøringen vedlagt det nødvendige materiale i overensstemmelse med planlovens og forvaltningslovens bestemmelser. Det bemærkes, at alle berørte parter er orienteret ifølge planloven, og at forvaltningen har foretaget partshøring af de parter, der vurderes at have en væsentlig og individuel interesse i sagen. Det ansøgte forudsætter ikke yderligere dispensationer fra lokalplanen bestemmelser om tagfladernes udformning. Forvaltningen har ikke mulighed for at inddrage omgivelserne tidligere end ved høringsprocessen, da en ansøgning først kan behandles, når den er fyldestgørende. En tidligere inddragelse er op til bygherre at varetage.\n5. Det bemærkes, at bevarelse af udsigt ikke er et forhold, der reguleres af hverken planloven eller byggeloven. Kommunen har heller ikke mulighed for at regulere tagterrassernes anvendelse og indretning med møbler, parasoller, beplantning mv. Forvaltningen vurderer, at etablering af tagterrasser med en højdeoverskridelse af værnet på ca. 0,4 m i forhold til lokalplanens bestemmelser kun vil have begrænset betydning for omgivelserne. Det er forvaltningens vurdering, at tagterrasserne udføres med et moderne formsprog og placeres på en måde, som vil give et homogent udtryk.\n6. Forvaltningen bemærker, at disse indsigelser ikke angår lokalplandispensationerne, men omhandler forskellige spørgsmål til bl.a. naboskab og lokalmiljøet, støj- og lugtgener, stadsarkitektens holdning og eventuelle byggeskader på nabobygninger.\nForvaltningens samlede bemærkninger til høringssvarene fremgår af bilag 6.\nNår Teknik- og Miljøudvalget har godkendt indstillingen, vil forvaltningen meddele dispensation.


På hvilke genbrugspladser skal ordningen etableres og hvad er anlægsomkostningerne? - PDF\nDownload "På hvilke genbrugspladser skal ordningen etableres og hvad er anlægsomkostningerne?"\n1 På hvilke genbrugspladser skal ordningen etableres og hvad er anlægsomkostningerne? Klippekortmodel Vægtmodel Abonnementsmodel Der skal tages stilling til, hvor mange genbrugspladser i kommunen/oplandet, som virksomhederne skal have adgang til. Der skal tages stilling til, hvilke genbrugspladser borgere og/eller virksomheder skal have adgang til. Der skal tages stilling til, om virksomhederne skal have deres egen indgang til genbrugspladsen (kan medføre yderligere omkostninger). Der skal tages stilling, til hvilken type klippekortssystem man vil bruge. Vil I nøjes med et system, hvor der afleveres (og betales) for et klip pr. besøg, eller vil I foretage elektronisk registrering (fx brobizz eller aflæsning af nummerplade). Anlægsudgifterne vil afhænge af, hvilken type klippekortssystem I vælger. Ønsker I fx brobizz på alle pladser, kræves et system, der registrerer brobizz, eventuelt en bom og i praksis skal alle borgere måske også have en brobizz eller..? Det kan godt blive dyrt, men gør systemet robust overfor potentielle snydere. Der skal herudover etableres en eller anden form for betalingssystem/-anlæg, der naturligvis også koster noget. Omkostningerne til etablering antages at ligge mellem kroner pr. plads. Afhængigt af hvilket system man vælger og hvem man spørger. Dog antages det, at der er to vægte en til indvejning og en til udvejning. Omkostningerne til etablering af en eller anden form for betalingssystem/-anlæg er medregnet i ovenstående. Der skal også etableres en eller anden form for skiltning, der informerer virksomheder om, hvilke genbrugspladser de må bruge og hvordan de skal bruge dem. Der skal tages stilling til, om virksomheder, der har betalt abonnement, skal foretage sig noget særligt, når de bruger genbrugspladserne. Skal de bruge en særlig indgang, trykke på en knap eller gøre andet der markerer, at det er en virksomhed (sådanne informationer kan bruges til at fastlægge brugermønster og dermed til at fastsætte gebyret). Eventuelle etableringsomkostninger afhænger af, om man vælger et system, jf. ovenstående. Der er omkostninger til et mærkat -system, så man kan se, at de (virksomheds)køretøjer, der kommer, har betalt abonnement eller anden form for dokumentation for, at de har betalt. Der skal også etableres en eller anden form for skiltning, der informerer virksomheder om, hvilke genbrugspladser de må bruge og hvordan de skal bruge dem. Der er omkostninger til at etablere betalingssystemet. Der skal også etableres en eller anden form for skiltning, der informerer virksomheder om, hvilke genbrugspladser de må bruge og hvordan de skal bruge dem.\n2 Driftsomkostninger Anlægget skal vedligeholdes. I skal tage stilling til, i hvilket omfang I vil knytte jeres mandskab direkte til klippekortsystemet. Jo mere tid der bruges på at hjælpe virksomhederne med klippekortsystemet, des højere bliver driftsomkostninger til ordningen. Jo højere grad virksomhederne selv kan betjene klippekortsystemet, des lavere er driftsomkostningerne. Der er (administrations)omkostninger forbundet med at opkræve gebyrer. Der er omkostninger forbundet med løbende at administrere ordningen, herunder eventuelle informationsaktiviteter. Anlægget skal vedligeholdes. I skal tage stilling til, i hvilket omfang I vil knytte jeres mandskab direkte til anlægget. Jo mere tid der bruges på anlægget, des højere bliver driftsomkostninger til ordningen. Jo højere grad virksomhederne selv kan betjene anlægget, des lavere er driftsomkostningerne. Der er (administrations)omkostninger forbundet med at opkræve gebyrer. Der er omkostninger forbundet med løbende at administrere ordningen, herunder eventuelle informationsaktiviteter. Vedligeholdelsesomkostningerne er begrænset. Der er (administrations)omkostninger forbundet med at opkræve gebyrer, herunder gennemføre brugerundersøgelser. Der er omkostninger forbundet med løbende at administrere ordningen, herunder eventuelle informationsaktiviteter. Tilmelding Der skal tages stilling til, om virksomhederne skal tilmelde sig for at bruge den pågældende ordning, og i givet fald hvordan tilmeldingen skal foregå. Nogle klippekortssystemer kræver tilmelding for at kunne fungere. Skal man lave et tilmeldingsregister? Der skal tages stilling til om virksomhederne skal tilmelde sig for at bruge den pågældende ordning, og i givet fald hvordan tilmeldingen skal foregå. Skal man lave et tilmeldingsregister? Skal virksomheden tilmelde sig på pladsen, hos selskabet og/eller i forvaltningen? Det ligger i ordningen, at virksomheden skal være tilmeldt for at bruge den, så man skal have et register over tilmeldte virksomheder. Der skal tages stilling, til hvem der er tilmeldt. Er det virksomheden, virksomhedens køretøjer, virksomhedens ansatte eller noget helt fjerde eller femte? Der skal tages stilling til, hvordan man\n3 Skal virksomheden tilmelde sig på pladsen, hos selskabet og/eller i forvaltningen? Der skal tages stilling til, hvem der er tilmeldt. Er det virksomheden, virksomhedens køretøjer, virksomhedens ansatte eller..? Der skal tages stilling til, hvordan I kan se, at en virksomhed, der bruger genbrugspladsen, er tilmeldt? Der skal tages stilling til, hvem der er tilmeldt. Er det virksomheden, virksomhedens køretøjer, virksomhedens ansatte eller..? Der skal tages stilling til, hvordan man kan se, at en virksomhed, der bruger genbrugspladsen, er tilmeldt? tilmelder sig. På genbrugspladsen, hos selskabet og/eller i forvaltningen? Der skal tages stilling til, hvordan I kan se, at en virksomhed, der bruger genbrugspladsen, er tilmeldt? Der skal tages stilling til, hvor ofte man kan tilmelde sig og om der skal sættes en tilmeldingsfrist. Må man tilmelde sig i løbet af året? Gebyr og betalingssystem Der skal opkræves mindst to typer gebyrer et for farligt affald og et for øvrigt affald. I skal tage stilling til, om man ønsker yderligere gebyrdifferentiering. Fx kan I skelne mellem genanvendeligt affald, forbrændingsegnet affald og deponeringsegnet affald. Der er i princippet ingen grænser, så længe I kan dokumentere en hvis sammenhæng mellem brug og betaling. Jo flere fraktioner og gebyrer I opererer med, des mere kompliceret bliver betalingssystemet og gebyrfastsættelsen. Det bliver også vanskeligere for virksomhederne at bruge systemet. I skal vælge, hvordan I vil opkræve betaling fra Der skal opkræves mindst to typer gebyrer et for farligt affald og et for øvrigt affald. I skal tage stilling til, om I ønsker yderligere gebyrdifferentiering. Fx kan man skelne mellem genanvendeligt affald, forbrændingsegnet affald og deponeringsegnet affald. Der er i princippet ingen grænser, så længe I kan dokumentere en hvis sammenhæng mellem brug og betaling. Jo flere fraktioner og gebyrer I opererer med, des mere kompliceret bliver betalingssystemet og gebyrfastsættelsen. Det bliver også vanskeligere for virksomhederne at bruge systemet. I skal vælge, hvordan I vil opkræve betaling fra virksomhederne. Skal de betale på stedet Det årlige gebyr skal bestå af en del, der går til at dække omkostningerne for den forventede mængde farlige affald, og en del til det øvrige affald. Gebyret skal fastsættes på basis af brugerundersøgelserne. I skal tage stilling til, i hvor mange kategorier I ønsker at inddele virksomhederne i, og hvad gebyret skal være for hver kategori. I skal tage stilling til, om man kan betale for mindre end et års brug.\n4 virksomhederne. Skal de betale på stedet og/eller opkræves de efterfølgende gebyret? og/eller opkræves de efterfølgende gebyret? Kontrol I skal tage stilling til, hvordan I vil føre kontrol med de virksomheder, der betaler for at bruge ordningen. Der skal etableres et system, der gør, at I umiddelbart kan se, at køretøjet er et virksomhedskøretøj, der må bruge pladsen. Det gælder i det omfang, at virksomheden skal være tilmeldt, for at måtte bruge genbrugspladsen. Der kan både være tale om en elektronisk kontrol eller en visuel kontrol af pladsmanden (har virksomheden fx den nødvendige mærkat i bagruden). Dernæst skal der føres kontrol med, om virksomhederne bruger ordningen korrekt. Det vil sige overholder betalingsreglerne. Omfanget af en sådan kontrol fastlægger man selv. Et fælles problem er kontrollen med, om virksomheder forsøger at snige sig ind på genbrugspladserne med erhvervsaffald, som de påstår, er husholdningsaffald. Al erfaring viser, at dette i praksis er en umulig opgave. Dels kan I vanskeligt skelne her og nu, dels er bevisbyrden vanskelig at løfte. Nogle steder har I kameraovervågning, hvis primære formål hidtil har været at forebygge tyverier og bruge som bevismateriale i forbindelse med tyveri/ballade. Kameraerne kan naturligvis også bruges til at holde øje med, om virksomhederne bruger ordningen rigtigt og/eller prøver at snyde sig ind. Men der skal afsættes mandskab og ressourcer til den opgave. Fordele (Bemærk at listerne ikke er udtømmende. Noget der er nævnt som en fordel under en ordning, kan naturligvis også være det under en anden) Nemt at lave besøgsstatistik (måle virksomhedernes brug) Flytter eventuelle konflikter til administrationen Let at administrere Kan bruges i forbindelse med virksomhedstilsyn Betaler for det man afleverer og hverken mere eller mindre Gebyret kan variere fra, at virksomheden skal betale for affaldet til, at de kan få penge for det Afregning med det samme Ordningen vil opleves retfærdig Ved hvordan den skal administreres, da kommuner/selskaber kender ordningen Billig at indføre, da kommuner/selskaber har haft en lignende ordning i 2010/2011 Få etableringsomkostninger Et fast gebyr er lettere at udregne\n5 Simpel mulighed for gebyrdifferentiering Kilden (virksomheden) er nemmere at spore Lave administrationsomkostninger Behøver ikke være økonomisk tung at implementere Nem at kommunikere Adgangskontrollen er nem Direkte sammenhæng mellem forbrug og pris Betaler for konkret brug Betaler bagudrettet Tilmelding/brug når behovet opstår Brugervenlig Fremtidssikret i forhold til at virksomheder fra og med 1/ må bruge genbrugspladser i alle kommuner Billigt at komme med store mængder. Håndværkere kan hurtigere og nemmere afregne med deres kunder Systemet kan håndtere virksomheder, der kommer fra andre kommuner Kan bruges af kommunen i forbindelse med virksomhedstilsyn Rigtig god ordning, hvis man i forvejen har etableret vægt(e) på sine pladser Fremtidssikret i forhold til at virksomheder fra og med 1/ må bruge genbrugspladser i alle kommuner. Enkel afvikling af besøgene Man kan komme med lidt affald ad gangen Virksomhederne kender allerede i dag ordningen Ved mærkat i ruden synliggøres, hvem der betaler Jævn tilgang af affald Større sandsynlighed for at affaldet sorteres korrekt Kan bruge fx brobizz, for at se hvor ofte genbrugspladsen bruges Ingen diskussion om betaling på genbrugspladserne Intet behov for kontrol af om de betalende brugere overholder reglerne for ordningen Synligt system for pladspersonalet (hvis virksomhedernes køretøjer kan genkendes ved fx et mærkat) Selvjustits blandt virksomheder, hvis man ser\n6 virksomheder, der bruger pladsen, men som man ved, ikke har betalt. Ulemper (Bemærk at listerne ikke er udtømmende. Noget der er nævnt som en ulempe under en ordning, kan naturligvis også være det under en anden) Erfaringerne med tilmeldeordninger for virksomheder er, at ikke mange virksomheder tilmelder sig Dyrt at komme med små mængder Pladsmanden har kontrolfunktionen At det er et gebyr og ikke en takst Ingen vægtangivelse på hvor meget affald der afleveres Har ikke naturlig indbygget kontrolfunktion Risiko for mere herreløst/henkastet affald Erfaringerne med tilmeldeordninger for virksomheder er, at ikke mange virksomheder tilmelder sig Dyr at etablere og vanvittig dyrt, hvis der skal etableres vægt på alle pladser i kommunen/oplandet Ordningen for dyr til, at man kan have den på alle genbrugspladser i kommunen/oplandet (det er jo kun de faktiske brugere, der må betale for etableringen) Jo færre pladser virksomhederne har adgang til, des ringere service og mindre incitament til at bruge ordningen Erfaringerne med tilmeldeordninger for virksomheder er, at ikke mange virksomheder tilmelder sig For de virksomheder, der ikke vil betale for en hel periode Det kan være svært at beregne et gebyr pr. virksomhed Der skal laves brugerundersøgelser Kan ikke differentiere efter antal besøg eller mængder af affald Virksomheder skal huske at tilmelde sig Motiverer ikke til at aflevere farligt affald særskilt Virksomhederne skal køre mere, hvis der kun er en plads, hvor de har adgang Kan opleves uretfærdig for den enkelte virksomhed Kræver brugerundersøgelser Risiko for kødannelse, når der er spidsbelastning Der skal afsættes ressourcer til kontrol Hvis alle også husholdninger skal have en brobizz Risiko for kødannelse på genbrugspladsen Der skal etableres et betalingssystem i Risiko for kødannelse, jo mere kompliceret betalings- og vægtsystemet er (hvis man fx ønsker, at der skal afleveres i mange fraktioner) Bemanding på vægten (ekstra omkostninger) Ingen dokumentation for, hvad der afleveres på genbrugspladser.\n7 forbindelse med virksomhedernes besøg på genbrugspladsen. Kommer der også borgere på pladsen, skal der være to indgange (og måske to udgange). Udfordringer (Bemærk at listerne ikke er udtømmende. Noget der er nævnt som en udfordring under en ordning, kan naturligvis også være det under en anden) Kontrol med om virksomhederne betaler (snyd/misbrug) Krydssubsidiering hvordan undgår vi, at borgeren betaler for (nogle) virksomheder At beregne et hvile-i-sig-selv gebyr pr. klip Hvordan registreres nummerpladen og hvordan sikrer man, at alle virksomheder (og kun virksomheder) registreres og får et gebyr? Man skal overveje, om virksomhederne skal tilmelde sig (fx stå i et register) Få fastsat det antal virksomheder, der vil bruge ordningen det første år Nogle klippekortssystemer (fx brobizz) kræver et fælles system, og det er en fordel at alle er med At lave differentieret gebyrer (betaling efter læssets størrelse og fraktionerne) Kontrol med om virksomheder betaler (snyd/misbrug) Fastsætte størrelsen på gebyret/gebyrerne Hvilket system(er) skal man vælge, og hvor mange pladser vil man have vægt(e) på Kan man få en velfungerende ordning, hvis virksomhederne ikke kan komme på alle pladserne At få brugerne til at kunne betjene anlægget uden hjælp fra pladsmandskabet. At kunne straffe virksomheder der bruger ordningen, men ikke betaler for det Fastsættelse af gebyrstørrelsen Kontrol med om virksomheder snyder Den nye ordning skal forklares for virksomhederne Hvordan undgår vi, at borgerne betaler for virksomhedernes affald Hvad gør man med nystartede virksomheder (åbner midt i abonnementsperioden ) Hvordan laves gebyrdifferentiering (branche/størrelse) Hvordan får man nok med i ordningen Hvordan laves et system, så virksomheder kan tilmelde sig abonnementet år efter år. Virksomheder skal kunne fremvise en sms - kvittering\n8 Sikring af, at tilmeldte virksomheder bruger ordningen korrekt Virksomheden skal lære ordningen at kende, så de kan bruge den korrekt. Farligt affald Som det fremgår af aftalen (og dette skema) skal det farlige affald udskilles fra det øvrige affald, og gebyret fastsættes efter omkostninger ved at håndtere farligt affald. Dette gælder uanset valg af model/ordning. De facto betyder det, at der reelt skal etableres to ordninger for virksomheders adgang til genbrugspladser. En for farligt affald og en for øvrigt affald. Hermed rejser sig fx spørgsmålet, hvorvidt en virksomhed kan nøjes med at bruge og betale for en af ordninger? Tilsvarende kan det synes mærkeligt, at der er en grænse på 200 kilo, når virksomhederne skal betale for den konkrete brug af genbrugspladsen. Denne problemstilling er ikke blevet vendt i arbejdsgruppen, og er ikke berørt i den politiske aftale. Vi må derfor afvente det udkast til ny affaldsbekendtgørelse, der er på vej i høring, før vi ved, hvordan Miljøstyrelsen har tænkt sig at håndtere det. Miljøstyrelsen er gjort opmærksom på problemstillingen.\nDyre dråber. Spildevandsomkostningerne. Highlights:\n13. januar 2012 Dyre dråber Highlights: Spildevandsudvalgets rapport er nu blevet offentliggjort. Det fremgår heraf, at de store danske virksomheder betaler alt for meget for at komme af med spildevandet\nMiljø- og Planlægningsudvalget Referat fra ordinært møde 21-12-2011 Onsdag 21.12.2011 kl. 8:15 Mødelokale D2 Følgende sager behandles på mødet Side Meddelelser 2 Ordninger for papir, glas og storskrald\nEuropa Cup - rangerings- og seedningssystem\nEuropa Cup - rangerings- og seedningssystem Informationsmateriale: Rangering og seedning gældende fra 2002/2003 Baggrund Tilbage i 2002/2003 blev større ændringer implementeret hvad angår Champions League\nReferat Teknik- og miljøudvalget\nReferat Teknik- og miljøudvalget 2014- Mødedato: 25. oktober 2016 Tidspunkt: 13:00 Mødenr.: Sted: Deltagere: M21, Faaborg Indkaldelse Søren Kristensen Hans Jørgensen Claus Jørgen Bendtsen Kristian Nielsen\nBILAG 1 Den 17. november 2011 HMD/CBP\nBILAG 1 Den 17. november 2011 HMD/CBP Beskrivelse af ny fællesordning for virksomheders betaling for adgang til genbrugsstationerne Tilmeldeordningen Opsummering Fra og med januar 2012 skal kommunerne\nFusionsgrundlag for genbrugspladser\nFusionsgrundlag for genbrugspladser AffaldPlus fusion 2010 fælles takster, men for genbrugspladser 2 års frist En bunden opgave jf. fusionsgrundlaget Ens betaling for husstand/sommerhus pr. 2012 Serviceharmonisering\nSikrer Deres værdier - og sikrer mod uønskede gæster OVERALT!\nDKC ADGANGSKONTROL Sikrer Deres værdier - og sikrer mod uønskede gæster OVERALT! De ved altid HVEM, der kommer ind og går ud HVORNÅR dette sker - og ad HVILKEN dør, port, bom eller pullert dette sker.\nDer er i alt 10 affaldsoperatører i regionen, da 4 af kommunerne er samlet to-og-to i 2 60-selskaber.\nNotat Afrapportering vedr. forbedrede modeller for virksomheders adgang til genbrugspladser i Business Region Aarhus 1. Baggrund Dansk Byggeri har i sin henvendelse 18. november 2015 (bilag A) anbefalet


Erhvervsfiskeriet har haft slagside i flere år og nu er det kuldsejlet, mens redningsfolkene diskutere og diskuterer hvordan de nu får reddet fiskeriet. Bl.a. spøger samtlige politiske partier fødevareministeren om hendes planer den 28. feb. i en forespørgselsdebat i Folketinget.\nLevende Hav anbefaler, at et par kendsgerninger får en fremtrædende rolle i de planer. Første kendsgerning; lukninger af havområder. EU’s fiskeriforvaltning lukker nu et stort havområde for fiskeriet, og det er lige så sikkert som ammen i kirken, at dette første 10 ugers stop for konsumfiskeriet, i den såkaldte ”torskekasse” i Nordsøen, kun er starten på mange fremtidige lukkede havområder. Ikke fordi lukkede havområder reder noget som helst, men alene fordi denne form for ”regulering”, står sig godt i de mange nationale- og internationale mødelokaler hvor fiskeriet bestemmes. Her kan alle - uden forvirring fra og forbindelse til fiskeriets virkeligheder - læse og forstå store markeringer på et søkort - jo større markeringer, jo større beskyttelse af de sparsomme fiskeressourcer, siger den logik.\nMen lukninger af havområder tjener ikke formålet. Det er afmagtshandlinger og kulminationen på en forfejlet ressourceforvaltning i Europa. For lukkede havområder presser fartøjerne sammen på mindre områder, f.eks. inde under kysten, med det resultat, at det kystfiskeri man ville beskytte, bliver rent overende.\nDen regulering der er brug for er ligeså enkel, som den er logisk. Man skal få fjernet de fiskerier der ødelægger havmiljøet (bomtrawlerne og andre voldsomme trawltyper) og få fjernet de trawl- og vodfartøjer, som kun holder skruen i vandet, ved at fange de meget store mængder, blot til brug for brændstof og forrentningen af de store investeringer. Og denne eneste fornuftige bevaringspolitik, har politikerne kunnet sætte i gang i flere år, men i stedet har de tilladt og også støttet opbygningen af store og meget dyre fartøjer og de destruktive fiskeriformer.\nLukninger af havområder presser fiskerne sammen, eller sådan ser det ud, når man udelukkende ser på de teoretiske planer, men virkeligheden bliver selvfølgelig en anden. Den kommende lukning får ingen nævneværdig betydning, fiskerne fortsætter fiskeriet hvor de altid har fisket, hvad skal de ellers gøre? Enkelte vil blive opdaget og draget til ansvar med store bøder, men den risiko har man vænnet sig til i fiskeriet. At få konfiskeret fangsten, sammen med store bøder er blot blevet til en kalkuleret erhvervsrisiko i fiskeriet.\nDanmarks Fiskeriforening råber op som de skal, i håbet om erstatninger i 100 mill. klassen. Men de råber ligeså meget op til støtte for en regulering de kan leve med - i et par år endnu. For den eneste virksomme regulering, til opbygninger af fiskebestande, kan en økonomisk interesseforening som Danmarks Fiskeriforening ikke leve med. Foreningen har efter vor mening, ikke bidraget konstruktivt til en forvaltning og regulering, hvor man undgik lukkede havområder. Denne mangel på konstruktive handlinger fra Danmarks Fiskeriforenings side, ses nu også i det samarbejde de vil have med landbruget, i bestræbelserne på at få stukket snablen dybere ned i de offentlige kasser.\nDen anden større forening, under formand Peter Hyldtoft, er også interesserede i de lukkede kasser. De giver ham vind i sejlene til anbefalinger om, at halvdelen af den tilbageværende danske fiskeflå-de bliver hugget op, og at man kun bevarer de fartøjer som fanger kvalitetsfisk. Og det lyder jo meget fornuftigt, hvis ikke det lige var for den kendsgerning, at formanden kun vil have fjernet de ca. 2500 mindre fartøjer, som tilsammen fanger under 10% af de danske landinger. De skal væk for de har en alt for stor en indflydelse på fiskeripolitikken, mener Hyldtoft.\nDen sidste større forening som har glæde af lukkede og fredede havområder er Danmarks Naturfredningsforening. I forbindelse med den seneste revision af fiskeriloven, fik foreningen sæde i fiskeriets rådgivende udvalg, som havmiljøets vagthund. Det praktiske fiskeri har de ikke noget begreb, det siger de selv, hvorimod foreningen meget gerne vil have fredet naturen for bønder, jægere, fiskere og andre naturbrugere.\nLukkede havområder er således en fordel for de ansvarlige for fiskeriet, politikerne, embedsmæn-dene, biologerne og organisationerne, men de er en katastrofe for fiskebestande, havmiljø og de skånsomme fiskere. For uanset om de lukkede havområder bliver effektivt overvåget eller ej, ødelægger de den økologiske balance i og på havet. Først ved at lukkede områder kan være en forhindring for gennemførelsen af effektive bevaringsforanstaltninger af teknisk art som: ophugning af de fartøjer som er årsag til problemet, indførelse af meget større store masker, effektiv kontrol med motorkraften og lign.\n- Lukkede områder i et højaktivt fiskevand som Nordsøen, genopbygge ikke fiskebestande og det uanset om områderne overvåges eller ej.\nBliver de ikke overvåget, fortsætter fiskeriet nogenlunde på samme kurs - nedad. Bliver de effektivt overvåget, opvejes fredningerne af et voldsomt pres på fiskevandene uden for områderne. Vil man nu, som tilfældet er i den såkaldte ”torskekasse” beskytte gydefisken, ville det være langt mere effektivt, at frede gydetorsken i dens gydeperiode. (Men så er det selvfølgelig også slut med den eftertragtede torskerogn, som vel stadig udgør et stort indtag af fisk hos de danske forbrugere).\nMen de lukkede område får i hvert fald én kurve til at stige, nemlig kurven over hvor mange fiskere der bliver fanget. Lukkede områder giver en højere kriminalitets rate i fiskerierhvervet. Så listen over negative konsekvenser ved lukkede havområder i et højaktivt fiskerifarvand, overgås kun af listen over de negative bifangster lukkede havområder fører med sig.\nTil slut. Der bør ikke være nogen tvivl om, at lukkede områder er et onde. Men når man nu alligevel vælger at lukke havområder, så bør man friholde de fiskere som kan dokumentere, at de fisker på en måde, der hverken skader bestande eller havmiljø. For den lukkede torskekasse er en hån, mod de fiskere som opfører sig ordentlig, de bliver ramt urimelig hårdt, og det uanset om områderne overvåges eller ej.


Glem ikke, at der også var antisemitisme i Danmark - Kristeligt Dagblad\n15. oktober 2018, kl. 21:00\nMINE ØJNE LØB I VAND af rørelse, da jeg læste den israelske præsident Reuvens roser til Danmark for redningen af de fleste jøder i 1943 i Kristeligt Dagblad den 10. oktober. Selvfølgelig måtte man tage med, at den venlige præsident ikke gik ind på, at der også var mindre heroiske facetter af den historie. Han omtalte for eksempel ikke, at nogle jøder fandt deres hjem plyndrede eller overtaget af andre, da de i 1945 kom hjem fra Sverige. Heller ikke at departementscheferne med opbakning af ledende politikere i 1943 i den bedste mening overvejede at internere jøderne i lejre, som ville have gjort dem til lette ofre for nazismen. Men når Israels præsident udtalte, at Danmark i århundreder har været ”rollemodel for forholdet mellem et land og dets jødiske samfund”, så påkalder det sig nuancering. Tanken falder for eksempel på de danske jødefejder i 1813 og 1818-19, hvor jødehad kom til overfladen. Ros skal være realistisk, ellers bliver den en kilde til historieforfalskning og selvgodhed.\nAntisemitisme og racisme har langt ind i det 20. århundrede eksisteret – også i Danmark. Ordbog over det danske Sprog fra 1927 er ingen dårlig indikator på jødehadet. Den forklarede, at ”jødeagtig” betød at minde om en jøde og dermed karakteriseret som en, der var ”specielt meget nærig, gerrig eller som ågrer, tager ubillig fortjeneste og lignende”. I karikaturer blev jøder ofte afbildet krumrygget og hjulbenet, med stor krum næse, kødfulde læber, tunge øjenlåg, dybe panderynker, sort kruset hår, mørke øjne og mørklødet hud.\nI Morgenavisen Jyllands-Posten kunne man i 1921 se Radikale Venstres C.Th. Zahle omtalt som ”den delvist jødiske ex-statsminister Zahle”. Han blev beskrevet som ”ubetydelig, indbildsk, tyrannisk og prokuratoragtig”. I datidens politiske agitation foretrak nogle at tilsværte politiske modstandere med antisemitisme frem for at argumentere (Zahle var faktisk slet ikke jødisk, derimod var en af hans tipoldemødre eskimo/inuit). Da nazisterne i Tyskland begyndte at bemale jødiske forretninger med antisemitiske slagord, udtrykte Morgenavisen Jyllands-Posten den 30. marts 1933 stor forståelse for, at landet ordnede sit ”jødeproblem”. Dagen efter var Aarhuus Stiftstidende på samme linje. Danmark havde også et jødeproblem, hævdede konservative aviser.\nADOLF HITLER HAVDE i ”Mein Kampf” gjort raceideologien og antisemitismen til det centrale i nazismen. Han udbredte sig om den ”germanske races” overlegenhed og jødernes gemenhed. Danske nazister knyttede antisemitisme og antikommunisme sammen. Den senere leder af Frikorps Danmark, Christian von Schalburg, mente, at bolsjevikkernes ledere med Lenin i spidsen blot havde været ”underførere” for jødiske herskere. Von Schalburg var anerkendt af kongehuset og havde personlig kontakt med medlemmer af det. Han skrev, at jøderne gav Djævelen ”støtte i alt nedbrydende og skaberfjendtligt arbejde på jorden”. Jødehadet forsøgte han at give afløb ved at skrive antisemitiske skuespil.\nHeldigvis tog det meste af det officielle Danmark afstand fra antisemitismen. Kong Christian X skrev under Besættelsen i sin dagbog, at alle burde bære jødestjerne, hvis jøderne skulle det. Forkert er det dog, at han faktisk bar den, for danske jøder kom ikke til at bære jødestjerne.\nFremtrædende danske politikere som statsminister Stauning (S) og Christmas-Møller (K) dæmpede i modsætning til justitsminister K.K. Steincke (S) racismen. Stauning tog imod en invitation til den 15. marts 1934 at tale om jødeforfølgelser og demokrati i Jødisk Forening. Han argumenterede for, at jøderne kunne føle sig sikrest under en demokratisk styreform. Men endnu væsentligere end de nøjagtige ord var det, at han kom.\nDen 24.februar 1937 fulgte Stauning op med en erklæring rettet til Binjamin Slor fra det jødiske samfund i Danmark. Stauning indledte således: ”Det er en selvfølge, at jeg beklager den forfølgelse af jøder, som vor tid oplever, ligesom jeg overhovedet misbilliger og beklager forfølgelse, der udøves af politiske eller religiøse grunde.”\nERKLÆRINGEN BLEV OVERBRAGT med den besked, at den godt måtte offentliggøres i Danmark, når blot det skete ”i forbindelse med andre udtalelser eller artikler om samme emne”. Men Slor vurderede, at offentliggørelsen af erklæringen ville skade mere end gavne. Man frygtede at provokere tyskerne. Først efter at Danmark i 1950 havde anerkendt den israelske stat, kom denne erklæring for dagen. Det hører dog med i billedet, at man i K.K. Steinckes justitsministerium mildest talt ikke var hjælpsomme over for flygtende tyske jøder. Heller ikke alle danske jøder var det. En del tyske jøder blev sendt tilbage til Tyskland, hvad der for nogle førte til døden. Danmark var bange for at udfordre Tyskland. Om det også spillede ind på Steinckes forhold til de tyske jøder, at han var tilhænger af ”racehygiejne”, kan ikke siges. Men at han brugte ordet ”niggere” om de sorte, måtte også dengang virke racistisk.\nAntisemitismen blev i det hele taget kun overgået af synet på sorte. I en dansk film fra 1933 blev en af det 20. århundredes største kunstnere præsenteret med disse ord:\nDet er tropenat i junglen,\nog den sorte brøleabe,\nmed de store hvide tænder\nog de stærke gribehænder, kravler rundt i skovens kroner\nbrølende de stygge toner,\nstyrter med et hyl fra grenen,\nLouis Armstrong er på scenen.\nDagbladet B.T. sammenlignede den amerikanske jazzmusiker Louis Armstrong med en orangutang. Radioledelsen fik protester over, at man havde transmitteret fra en af Armstrongs koncerter.\nDa den farvede Josephine Baker i begyndelsen af november 1933 skulle optræde i Odense, gik fynske højskolefolk til angreb: ”(...) lad os ikke lade gøre Fyn til en forstad til ’negerlandsbyen’ København,” lød det.\nI en ugebladsartikel fra 1926 hed det generaliserende om ”negeren”: ”I hans lille hjerne med den tykke skal bor der en rytmisk djævel, som gør ham til uindskrænket herre over den moderne tids jag og nervøsitet. Han føler ikke selv nervøsiteten, for nerver har han ikke (...).” Et par avisartikler fra Ekstra Bladet var på linje hermed:\n”USA har sit hyre med de forbistrede negertampe, som undertiden optræder med en frækhed og grusomhed, som råber til himlen.”\nEn anden artikel bar overskriften ”Da negeren blev levende brændt”. Den viste med to fotos en lynchning i USA. Artiklens forfatter støttede ikke selvjustits og lynchninger, men udviste dog forståelse for, at negrenes ”lave stade (...) nødvendiggør en energisk fremgangsmåde”. Og man måtte medgive bødlerne på billederne, at de ikke udgjorde en ”ophidset pøbel”, de var ”civiliserede mennesker, der handler med roligt overlæg”.\nNogle år senere blev jøder og ”zigeunere” i millionvis myrdet i kz-lejre ”med roligt overlæg” og med ”energisk fremgangsmåde”. ”Niggerne” havde det held, at de var få i Europa.\nRIGTIGT ER DET, at Danmarks forhold til jøder og sorte på mange måder har været bedre end andre landes. Hos os blev jøderne ikke lukket inde i ghettoer, og de fik gradvist rettigheder på linje med andre. Anden Verdenskrig var måske historiens hidtil frygteligste menneskefrembragte katastrofe.\nRedningen af jøder i 1943 blev trods mørke stænk et lys i barbariets mørke. Og verdenskrigen vaccinerede også dele af Europa mod både racisme og antidemokratiske holdninger. Hvis vaccinens virkning skal holde, skal vi ikke i historieløshed male lyse glansbilleder af vores fortid, vi må have alle farver med. Nye generationer skal nøgternt og realistisk have at vide, at også vor fortid indeholder træk, som aldrig kan gøre os rørte.\nRigtigt er det, at Danmarks forhold til jøder og sorte på mange måder har været bedre end andre landes


Din Sundhedsfaglige A-kasse Dagpenge og efterløn Selvstændig og dagpenge Bibeskæftigelse\nDefinition af bibeskæftigelse\nNår du ledigmelder dig, skal vi undersøge, om du har drevet selvstændig virksomhed som hoved- eller bibeskæftigelse.\nEn selvstændig virksomhed er bibeskæftigelse, hvis du som fuldtidsforsikret:\ni gennemsnit har fået indberettet mindst 80 løntimer pr. måned til SKATs indkomstregister i de seneste 6 kalendermåneder forud for ledigmeldelsen (som deltidsforsikret er det mindst 53 løntimer pr. måned i gennemsnit), og har fået indberettet mindst én løntime til indkomstregisteret i 5 af de 6 måneder.\nStarter en selvstændig virksomhed, når du er indplaceret i en dagpengeperiode.\nVed opgørelsen medregnes perioder, hvor du har været under uddannelse, og hvor uddannelsen har givet ret til dagpenge på dimittendvilkår efter lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Uddannelsen medregnes med 160,33 timer pr. måned.\nDu har mulighed for at få supplerende dagpenge samtidig med, at du driver selvstændig virksomhed som bibeskæftigelse.\nForudsætningen er, at du opfylder de almindelige betingelser for at få dagpenge, og at du står til rådighed for arbejdsmarkedet, dvs. at du søger job efter aftale med a-kasse og jobcenter og deltager i de møder, vi indkalder dig til. Ligeledes skal du kunne starte i job på lønmodtagervilkår med dags varsel.\nDet betyder bl.a., at aktiviteterne i virksomheden ikke må være til hinder for, at du kan overtage arbejde med dags varsel eller deltage i tilbud og andre aktiviteter. Det vil ikke være muligt at modtage dagpenge, hvis du kontraktmæssigt har forpligtet dig til at udføre arbejde i din selvstændige virksomhed, der gør, at du fx ikke kan overtage arbejde med dags varsel.\nTidsbegrænsning på 30 uger\nRetten til supplerende dagpenge samtidig med drift af selvstændig virksomhed er begrænset til 30 uger inden for 104 uger.\nNår du inden for de sidste 104 uger har arbejdet på nedsat tid i 30 uger i måneder, hvor der er udbetalt supplerende dagpenge, udløber retten til supplerende dagpenge.\nI tidsbegrænsningen indgår uger, hvor du som fuldtidsforsikret medlem har haft arbejde som lønmodtager på mindre end 37 timer. For et deltidsforsikret medlem er det arbejde som lønmodtager på mindre end 30 timer.\nI tidsbegrænsningen indgår også uger, hvor du driver selvstændig virksomhed, uanset om du har udført arbejdsopgaver i din virksomhed, fx med administrative opgaver eller kundebetjening, og fået fradrag i dagpengene for beskæftigelsen i den pågældende uge.\nDet er dog kun uger i måneder, hvor der udbetales dagpenge, der indgår i tidsbegrænsningen. Alle uger i den måned, hvor du starter en ny virksomhed op, indgår i tidsbegrænsningen.\nNår du har modtaget supplerende dagpenge i en samlet periode på 30 uger, vurderer vi, om du har ret til dagpenge i en ny periode på 30 uger.\nHvis du vil undgå at miste retten til dagpenge, når du har modtaget supplerende dagpenge i 30 uger, skal du ophøre med din selvstændige virksomhed.\nEt fuldtidsforsikret medlem kan få supplerende dagpenge i en måned for 160,33 timer minus timer i måneden med lønarbejde og timer i måneden med drift af selvstændig virksomhed. For et deltidsforsikret medlem er det 130 timer.\nModregning for beskæftigelse med drift af selvstændig virksomhed sker for de faktiske timer, som du bruger på alt arbejde, der vedrører driften af virksomheden, herunder administration og transport. Dvs., at både indtægtsgivende og ikke-indtægtsgivende aktiviteter medfører fradrag. Fradraget sker i den måned, hvor aktiviteten udføres.\nDu skal oplyse om de faktiske timer, når du indsender dit dagpengekort hver måned.\nOphør nr. 2 - ikke ret til dagpenge\nVælger du at starter en selvstændig virksomhed, mens du indplaceret i en dagpengeperiode, skal du være opmærksom på, at du kun kan lukke en selvstændig virksomhed én gang inden for samme dagpengeperiode, hvis du vil bevare din ret til dagpenge.\nLukker du en selvstændig virksomhed for 2. gang i dagpengeperioden, mister du retten til dagpenge og kan ikke få dagpenge igen, før du har genoptjent ret til en helt ny dagpengeperiode samt opfylder betingelserne for genoptjening af retten til en ny periode med supplerende dagpenge.\nDu kan læse lovgivningen om supplerende dagpenge ved at klikke nedenfor.