Biofag. Nr.1 februar 2011\nDownload "Biofag. Nr.1 februar 2011"\n1 Biofag Nr.1 februar 2011\n2 Biofag Medlemsblad for Foreningen af Danske Biologer FaDB Udkommer 5 gange årligt Deadlines: 20/1, 20/3, 20/6, 20/8, 20/10 Redaktion: Jesper Ruggaard Mebus (ansv.) Erik Frausing Svend Erik Nielsen Forsidefoto: Sally Lightfoot Erik Frausing, 2011 Grafisk tilrettelæggelse: Indtryk, ISSN Oplag eksemplarer Biofag trykkes på Cyclus 100 % dansk genbrugspapir Det er tilladt at citere Biofag med tydelig kildeangivelse. Meninger, der kommer til udtryk i Biofag, deles ikke nødvendigvis af redaktionen eller foreningens bestyrelse. Redaktionen afsluttet Adresse: Biofag Lundingsgade Aarhus C Tlf Annoncer Annoncer sendes elektronisk både til redaktionen og trykkeren Annoncepriser 1/1 side (143 x 203 mm) kr /2 side (143 x 90 mm) kr /4 side kr Særlig pris aftales for annonce på bagsiden eller indlagt løst annoncemateriale. Det skal ske efter aftale med redaktionen senest 14 dage før deadline. Alle priser er ekskl. moms. Indlæg Redaktionen modtager gerne indlæg til Biofag. Indlæg sendes til Den anvendte tekstbehandling skal være umiddelbar kompatibel til Word. Fotos leveres som tiff- eller jpg-filer med god opløsning f.eks. 300 dpi. Illustrationer skal være tegnet med sort streg. Husk figurtekster og kildeangivelser. Redaktionen forbeholder sig ret til at afkorte indlæg og at læse korrektur på indlæg. Adresseændringer Ændringsformularen på foreningens hjemmeside på EMU en anvendes. Ændringer kan evt. fremsendes via til FaDBsekretariatet: Foreningen af Danske Biologer Formand Erik Frausing Næstformand Jane Burkarl Kasserer Joan Ilsø i samarbejde m. Lisbeth Bødker Nielsen Revisor Benny Silvert\n3 Biofags indhold: 4 Nyt fra bestyrelsen 5 Nyt fra fagkonsulenten 6 Stillehavsøstersen 10 Anmeldelse: Brug Botanisk Have i undervisningen 12 Geneious software 18 Fotosyntese i vandplanter 26 Om at være konsortiearbejder 27 Kursus: Strøm på mennesket 28 Seminar: Blodets kemi 29 Seminar: Biologi og idræt 30 Kursus: Muskelfysiologi erik frausing\n4 Nyt fra bestyrelsen Af Erik Frausing, formand FaDB Når dette første nummer af Biofag 2011 kommer på gaden er aktiviteterne omkring SRP afsluttet og mange er formodentlig også allerede så småt i gang med elevsamtaler vedr. AT. På trods af (- eller måske fordi) at mange har en travl hverdag, er det positivt at der fra FaDB-kurser meldes tilbage at der er stor søgning til foreningens kurser. Det er dog stadig sådan at vi kan blive bedre til at tiltrække yngre kollegaer til såvel foreningen som til kurser og andre arrangementer. Dette vil være et tema for Regionssekretærmødet i begyndelsen af maj. Undervisningsministeriet har bevilget foreningen økonomiske midler til udviklingsprojekter i studieretningssamarbejdet mellem biologi og kemi, samt biologi og idræt for at styrke det faglige samspil mellem fagene. Der er annonceret inspirationsseminarer andet sted i bladet. I den forbindelse vil det være muligt for såvel yngre som mere erfarne kollegaer at indgå i udviklingsarbejdet. Den 1. marts deltager FaDB s bestyrelse sammen med de andre faglige foreningers bestyrelser i et seminar arrangeret af GL, med workshops i forskellige aspekter af foreningsarbejdet. Nyt fra fagkonsulenten Kresten Cæsar Torp Så er SRP overstået for i år. Jeg håber vi har givet elever lyst til at fordybe sig. SRP I forhold til hvor mange opgaver der bedømmes, forløber censuren heldigvis generelt godt. Henvendelser fra lærere og censorer giver mig anledning til et par principielle kommentarer: Der opstår af og til uoverensstemmelse mellem bedømmerne i forhold til hvor fagspecifik bedømmelsen skal være. Jeg vil anbefale at man i den situation tager læreplanen for SRP frem, og forholder sig til de faglige mål, når man voterer. Bedømmelsen er en helhedsbedømmelse. Faglighed fra fagene indgår eksplicit i nogle af målene, og vil også have betydning for hvordan man bedømmer niveauet af elevens fordybelse, som må ses i forhold til den undervisning der er gennemført frem til skriveperioden. Det er vigtigt at fastholde, at der er tale om en helhedsbedømmelse. Hvis man som censor oplever uhensigtsmæssige opgaveformuleringer, bør man nævne det for vejlederen, og lytte til vejlederens overvejelser. Der er nok ingen tvivl om at en dårligt stillet opgave får indflydelse på elevens muligheder, men diskussionen må ikke blokere for bedømmelsen af eleverne. Er der tale om opgaveformuleringer der ikke lever op til kravene i læreplanen, skal man som censor skrive en indberetning til skolens rektor. Det kan fx være i tilfælde, hvor der er 4\n5 tale om stort set identiske opgaveformuleringer, urimeligt omfattende opgaveformuleringer eller hvor der kun trækkes på et af fagene. En indberetning er en vigtig del af skolens kvalitetsarbejde, og i flg. eksamensbekendtgørelsen en forpligtelse man har som censor. Det er en god regel at sende en indberetning cc til fagkonsulenterne tilknyttet opgaven. På den måde holdes uvm underrettet om hvad der sker. Nogle gange opstår der formodning om snyd. Her er proceduren, at opgaven bedømmes som opgave, men skolen underrettes om formodningen. En censor kan ikke nægte at afgive en karakter. Det er rektors pligt at vurdere sagen og evt. gå videre med den. Man er altid velkommen til at henvende sig til undertegnede per mail eller telefon. Jeg vil prøve at besvare hvad jeg kan, så hurtigt som muligt. Jeg kan dog ikke udtale mig specifikt om opgaveformuleringer mm, da jeg senere kan blive involveret i en klagesag. Jeg vil også henvise til Eva Pilgaard Haue er fagkonsulent i SRP, og til vejledningen på uvm s hjemmeside. EMU Redaktørerne på EMU en laver et fint arbejde med at levere ressourcer til fagene. Jeg vil opfordre til at I henvender jer med gode forløb og inspiration. Jeg vil særlig opfordre underviserne i Naturvidenskabelig Faggruppe på HF til at henvende sig til den nye redaktør, Anders Duelund Han er netop nu på jagt efter gode forløb med udgangspunkt i den nye læreplan. Bioteknologi Forsøgsordningen med bioteknologi A forlænges med et år. Dvs. at der optages elever på studieretningen frem til 2012/13. En ny FAQ og typeordsliste i forhold til de skriftlige prøveopgaver er på trapperne. Det samme er en revideret vejledning som uddyber visse områder af kernestoffet i forhold til den skriftlige prøve. Alle tre dokumenter vil komme på uvm s hjemmeside og de vil blive rundsendt til skolerne tilmeldt forsøget. Næste år forventer vi at få brug for et større antal censorer til SRP i bioteknologi A. I den forbindelse hører vi allerede nu gerne fra interesserede. Nu er det i øvrigt tidspunktet at sende eleverne ud for at finde de første tidlige forårstegn. Det kan gøres på 10 minutter i starten af en time. Med det indsamlede materiale kan der perspektiveres til både abiotiske faktorer, hormoner, døgn- og årsrytmer. En anden idé kunne være at se på overvintringsstrategier. Biologi bliver man aldrig færdig med! Berigtigelse I omtalen af momentum Biofag 5/2010 er der sneget sig en del fejl ind, som vi skal beklage. Vi vil derfor præcisere, at bladet udgives af JA, der bl.a. organiserer kandidater, bachelorer og studerende på studieretninger inden for anvendt videnskab i jordbrug, naturforvaltning, miljø, energi, ressourceøkonomi, fysisk planlægning, biotek og fødevarer. Det skal også præciseres, at bladet har været udgivet siden 2003 det er alene tiltaget over for gymnasier der er nyt. OBS Vi vender tilbage i næste nummer med vinderen af Hvad er det? og en ny konkurrence. 5\n6 Stillehavsøstersen en problematisk gæst, der er kommet for at blive! Af forfatter?? Indenfor de senere år er en ny art blevet observeret i den danske natur stillehavsøstersen (Crassostrea gigas). Den blev første gang observeret i det danske Vadehav i , og bestanden er siden vokset støt. Men hvordan er stillehavsøstersen pludselig blevet en del af faunaen i Vadehavet, og hvilken betydning har tilstedeværelsen af stillehavsøstersen for Vadehavet som økosystem? Oprindeligt hørte stillehavsøstersen til i det Japanske hav, men er blevet indført adskillige steder i verden til produktion. Af samme årsag blev den også indført til Holland og Frankrig i 1960 erne 2+ 3, og derudover startede man i 1986 med at dyrke dem i det tyske Vadehav 4. De stillehavsøsters, som vi nu finder vildtlevende i det danske Vadehav, mener man stammer fra den tyske Vadehavsø Sild. Da disse stillehavsøsters blev indført til dyrkning var man af den opfattelse, at stillehavsøstersene ikke var i stand til at reproducere sig i områderne og kunne derved ikke opnå en sund bestand, der i yderste konsekvens kunne rykke ved den økologiske balance i de relevante områder 5. Stillehavsøstersens reproduktion er nemlig temperaturafhængig, og den gyder først, når vandtemperaturen når omkring grader 6. På de givne tidspunkter for Stillehavsøstersens indførsel til Nordvesteuropa, har man derfor været af den overbevisning, 6\n7 at vandet var for koldt til, at østersen kunne formere sig. Ikke nok med, at det skulle beskytte den omgivne natur mod en potentiel uønsket spredning af stillehavsøsters, østersen ville også bruge al dens energi på vækst i stedet for formering med relativ større østers til følge. Det er noget, man kan lide som østersdyrker. Men tingene har midlertidigt ændret sig. Formodentlig grundet en kombination af stillehavsøstersens evne til at akklimatisere sig til de køligere forhold og det faktum, at vandtemperaturen i Nordvesteuropa er steget som følge af global opvarmning, er det lykkedes for østersen at reproducere sig 7. Og dertil skal det nævnes, at bestanden i blandt andet det danske Vadehav har opnået en betydelig størrelse, hvor populationen i 2008 blev estimeret til ton 8. Og der hersker ingen tvivl om, at denne voksende population af østers påvirker den omgivne natur. Især det faktum, at stillehavsøstersene danner rev, kan påvirke det fysiske miljø i blandt andet Vadehavet. Revdannelsen starter ved, at de små dannede østerslarver, efter at have levet nogle uger i vandfasen, begynder at slå sig ned på et egnet hårdt substrat. Dette kan være sten, grene eller andre skalbærende organismer (helst artsfæller). Herpå påbegyndes skaldannelsen, og indenfor det første år vokser den enkelte østers med op til 5 cm under optimale forhold kan østerslængden blive 7\n8 på omkring 40 cm. Denne lag-på-lag opbygning af østersskaller ændrer det fysiske miljø betragteligt, hvorved der skabes nye nicher for forskellige dyre- og plantearter. Herved kan den eksisterende balance på havbunden blive forrykket. Dertil ses det ofte, at østersene har etableret deres banker på eksisterende blåmuslingebanker. Blåmuslingerne påvirkes direkte, da de fysisk bliver overbevokset og derved selv bliver begrænset i deres vækst. Dertil kan stillehavsøstersen blive en fødekonkurrent overfor blåmuslingen samt andre muslingearter. Stillehavsøstersen har nemlig en langt mere effektiv filtrationsrate 9 end eksempelvis blåmuslingen og kan derved optage langt flere fødeemner pr. tidsenhed end andre arter. Længere op i fødekæden kan dette få konsekvenser, da blåmuslinger og andre muslingearter er et vigtigt fødegrundlag for en række fuglearter (eksempelvis edderfugl, sølvmåge og strandskade). Disse fugle kan på nuværende tidspunkt ikke udnytte stillehavsøstersene som fødekilde 10, da de store skaller er svære at åbne samtidig med, at de er enormt tykke og hårde. Stillehavsøstersens udvikling i det danske Vadehav, og andre steder, er derfor utrolig spændende at følge. En effektiv regulering af østersene er på nuværende tidspunkt ikke en mulighed uden, at den naturlige balance påvirkes. Som tingene ser ud lige nu, kan østersene sprede sig uden vores indgriben. Dog er de stadig påvirkelige af havtemperaturen, og hvis vi har en kold sommer, vil de udsætte det pågældende års reproduktion til året efter. Dertil kan en isvinter som i reducere bestanden (pers. obs.). Og netop på grund af denne spændende udvikling, der kan få konsekvenser for vores natur, skal disse stillehavsøsters opleves i felten! Med global opvarmning som indgangsvinkel giver Vadehavscentret en unik mulighed for at opleve stillehavsøstersen i Vadehavet. Efter 3 kilometers gang over havbunden, når vi til 2 større østersbanker, hvor forskellige undersøgelser kan udføres: antallet af forskellige arter på østersbanken kan estimeres, alderssammensætning på banken kan bestemmes og østers kan hjembringes til filtrationsøvelser. Alle sammen giver de vigtige resultater, der kan give en større forståelse for stillehavsøstersen biologi og dens konsekvenser overfor naturen i Danmark. Ønskes mere information om ture ud til østersbanken kan Vadehavscentrets naturvejledere kontaktes på tlf eller på 8\n9 1) ) 3) 4) 5) 6) Sand Kristensen, P. and Pihl, N.J., Blåmuslinge- og stillehavsøstersbestandene i det danske Vadehav efteråret DTU Aqua-rapport nr Troost, K., Causes and effects of a highly successful marine invasion: Case-study of the introduced Pacific oyster Crassostra gigas in continental NW European estuaries. Journal of Sea Research 64: Enriquez-Díaz, M. Pouvreau, S. Chávez-Villalba, J. and La Pennec, M., Gametogenesis, reproductive investment, and spawning behavior of the Pacific giant oyster Crassostrea gigas: evidence of an environment- dependent strategy. Aquaculture International 17 (5): Troost, K., Causes and effects of a highly successfu marine invasion: Case-study of the introduced Pacific oyster Crassostrea gigas in continental NW European estuaries. Journal of Sea Research 64: Troost, K., Causes and effects of a highly successful marine invasion: Case-study of the introduced Pacific oyster Crassostrea gigas in continental NW European estuaries. Journal of Sea Research 64: Pouvreau, S., Bourles, Y., Lefebvre, S., Gangnery, A. and Alunno-Bruscia, M Application of a dynamic energy budget model to the Pacific oyster, Crassostrea gigas, reared under various environmental conditions. Journal of Sea Research 56 (2): ) Torp Christensen, H. And Elmedal, I. Den invasive stillehavsøsterscrassostrea gigas, i Limfjorden inddragelse af borgere og interessenter i forslag til en forvaltningsplan. DFU-rapport nr ) Sand Kristensen, P and Pihl, N.J., Blåmuslinge- og stillehavsøstersbestandene i det danske Vadehav efteråret DTU Aqua-rapport nr ) Diederich, S., High survival and growth rates of introduced Pacific oysters may cause restrictions on habitat use by native mussels in the Wadden Sea. Journal of Experimental Marine Biology and Ecology 328: ) Smaal, A., van Stralen, M. Craeymeersch, J., Does the introduction of the Pacific oyster Crassostrea gigas lead to species shifts in the Wadden Sea? In: The comparative role of suspension-feeders in ecosystems (eds. R.F. Dame and S. Olenin), NATO Science Series IV Earth and Environmental Sciences, volume 47. 9\n10 anmeldelse Brug Botanisk Have i undervisningen Af Torben Svenning Clausen Høje-Taastrup Gymnasium Lektor Bundgaard, fagkollega og 60+, bruger ofte betegnelsen eubiolog. Hvor den lille forstavelse er anvendt som i eucaryot og eubakterie. Med dette begreb karakteriserer han - positivt - den klassiske biolog, systematikeren som, iført gummistøvler og bevæbnet med lup og bestemmelsesnøgle, studerer flora eller fauna i felten. I modsætning til den i dag mere udbredte art, den biotek-orienterede, der i hvid kittel færdes i laboratoriets sterile miljø med mikropipette og eppendorfrør. Brug Botanisk Have i undervisningen er titlen på et 64-siders hæfte i A4-format, som er udkommet sidst i Hæftet er blevet til med støtte fra Erik Birger Christensens Fond. Mange fagfolk med tilknytning til Botanisk Have har leveret bidrag, og gymnasielærerne Dorte Hammelev og Rikke Macholm har redigeret. Formålet er angiveligt, at hæftet skal kunne bruges i gymnasieundervisningen, f.eks. i forbindelse med et besøg i haven. Og dermed udbrede kendskabet til Botanisk Have specielt og til botanikkens mange facetter i særdeleshed. I første og andet kapitel præsenteres vi for Botanisk Have og de mange aktiviteter knyttet hertil. Her drives forskning, undervisning og formidling. Men haven er også en slags Noahs Ark for forsvundne og udryddelsestruede planter, som her overlever ex-situ som frø, i vævskulturer eller nedfrosset i flydende nitrogen. Og i haven findes levende eksemplarer af mange arter, som eksemplificerer fænomener beskrevet senere i hæftet. Hæftet afrundes med to kapitler, som omtaler de svampe og likener, man kan møde i haven, hvis man ved, hvor man skal lede. I andre kapitler beskrives fænomener som planters bevægelser og overlevelsesstrategier. Planter kan selvfølgelig ikke ændre position; bevægelse er her aktiviteter som foto-, geo- og taktil tropisme, nastiske bevægelser eksemplificeret ved Fluefangers omklamring af sit bytte og periodiske døgnbevægelser forårsaget af et indre biologisk ur. Netop fordi planter ikke kan flytte sig, har evolutionen udstyret dem med tilpasningsmæssige træk, som gør dem i stand til at være repræsenteret under alle klimatiske forhold. Det er især bygningsmæssige træk, som sikrer tilførsel af kuldioxid og vand til den livsvigtige fotosyntese, der er udformet vidt forskelligt mellem polerne og ækvator. Et kapitel omhandler studiet af de gener, der er ansvarlige for differentieringen af blomstens specialiserede blade: Bæger, krone, støvblade og frugtanlæg. Et andet kapitler handler om netop blomstens betydning for, at blomsterplanterne har været den mest succesfulde plantegruppe: Blomsten øger sandsynligheden for den kønnede formering og fremmer dermed den for evolutionen så vigtige genetiske variation. Tre meget spændende kapitler omhandler planternes sekundærstoffer, d.v.s. stoffer, 10\n11 der ikke indgår i planternes almindelige stofskifte. For planten kan stofferne have betydning i krig og kærlighed : Giftstoffer kan beskytte mod at blive ædt eller hæmme konkurrerende planters vækst; farvestoffer som anthocyaniner og betacyaniner eller dufte fra æteriske olier kan tiltrække bestøvende insekter. Her findes eksempler på co-evolution, hvor plante og bestøver danner monogame par. For mennesket har sekundærstofferne også stor betydning i form af krydderier og medicin. Uden krydderier ville meget af vores mad og mange af vores drikkevarer ikke smage af meget. Hæftet beskæftiger sig specielt med de eksotiske krydderier, der dannes i ca. 70 forskellige dyrkede arter, der oprindeligt stammer fra tropisk regnskov. Flere af planterne kan ses i væksthuse i Botanisk Have. Planter har i århundreder været anvendt i medicinens tjeneste, og meget af den medicin, som bruges i dag, er udviklet med udgangspunkt i planters sekundærstoffer. Ikke mindst i endemiske arter og i planter, der vokser i tropisk regnskov, forventer man stadig at kunne finde nye stoffer med medicinsk effekt. Sekundærstofferne kan endelig bruges som redskab i taxonomien, når morfologisk variation ikke følges af genetisk variation. Sammenfattende kan siges, at hæftets 13 kapitler giver en fin introduktion til en række af botanikkens spændende aspekter og samtidig forklarer, hvorfor Botanisk Have er andet og mere end en smuk park og et åndehul midt i storbyen. De fleste kapitler kan læses uden særlige forudsætninger og uafhængigt af hinanden, og vil fint kunne benyttes i gymnasiets biologiundervisning. Supplerende materiale, bl.a. med inspiration til eksperimentelt arbejde og besøg i haven, kan angiveligt hentes på en hjemmeside. Alle afsnit har smukke farveillustrationer. Selv følte jeg mig under gennemlæsningen i fint selskab, og flere gange dukkede gamle minder fra studietiden op fra erindringsdybet. For mig har haven først og fremmest været knyttet til den systematiske botanik, til eubotanikken og eubotanikeren. Men efter gennemlæsning af hæftets 64 sider kan ingen være i tvivl om, at der i haven også arbejdes med alment botaniske discipliner og nyere teknikker. Og at nutidens bioteknolog har masser af udfordringer og muligheder i botanikkens verden, men at han på ingen måde kan undvære eubiologen. Titel: Brug Botanisk Have i undervisningen Redaktion: Dorte Hammelev og Rikke Macholm Forlag: Bioformidling, Antal sider: 64 Vejledende pris: 40 kr. pr stk. + porto ved køb af mere end 10 eksemplarer. Enkelteksemplarer købes i Botanisk Haves Butik for 65 kr. 11\n12 Brug af Geneious software Af Jesper Ruggaard Mebus På forrige års biokonference arrangeret af FaDB var temaet evolution og John Scollar og Dean Madden præsenterede forskellige former, for eksperimentelt at vise evolutionære sammenhænge bl.a. ved brug af programmet Geneious. På hjemmesiden dnadarwin.org findes vejledninger (på engelsk, men det fungerer at lade eleverne læse dem). Desværre er i skrivende stund kun to vejledninger tilgængelige, nemlig en om mammutter (nem) og en om SIV og HIV (lidt sværere). Imidlertid kan programmet have mange andre anvendelser. Det er denne artikels formål at redegøre for nogle af disse anvendelser. Programmet er først og fremmest en skal eller en indgang til at søge i databaser på internettet efter f.eks. DNA-sekvenser, proteinstrukturer og artikler, hvilket man også kan på nettet (f.eks. Entrez på NCBI der er en fremragende indgang til søgning på databaser (http://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/gquery)). Herudover er programmet i stand til at foretage alignment mellem DNA-sekvenser, hvilket vil sige, at man når man skal sammenligne 2 DNA-sekvenser beregner mindst mulig forskel ved at indsætte tomme data, hvor der har været et tab af en base, således at man tager højde for at alle baser efter en deletion vil ændres. Alignment tager lang tid og bruger meget computerkraft, så til den del skal man have tålmodighed. Det er til gengæld fint for eleverne at opleve at arbejdet vedrørende at få sekvenser der passer sammen er krævende og at resultaterne er udmærkede. Case - stamtræsanalyse En tidligere eksamensopgave fra 19/ (opgave 3) viste, at man i hånden kunne lave stamtræer ud fra DNA-sekvenser som var opgivet ud fra 16 baser fra kænguru, blåhval, flodhest, zebra, næsehorn og ringsæl. Det interessante kunne nu være at finde hele mtdna-sekvenser fra disse organismer, og se hvordan arveforholdene er, når man bruger et større materiale. Opgaven går altså ud på at finde mtdna fra disse organismer, aligne sekvenserne og derefter få Geneious til at lave et stamtræ. Dette stamtræ kan evt. sammenlignes med det i opgaven fra 2008, og man kan kommentere evt. forskelle og muligheder/ begrænsning i computermetoden. Første del af opgaven gik ud på at finde de videnskabelige navne for de dyr der indgår i stamtræet. For nærværende er det ikke muligt at finde et komplet mtdna fra zebra. Derfor kan man bruge en hest i stedet (forskellen mellem hest og zebra er væsentlig mindre end den forskel der er mellem de arter der i øvrigt indgår i stamtræet). Følgende vejledning blev udleveret til eleverne: Øvelse i stamtræsanalyse Find de videnskabelige navne for: 1) Kænguru 2) Blåhval 3) Flodhest 4) Zebra 5) Næsehorn 6) Ringsæl 12\n13 Et videnskabeligt navn er todelt. Det består af et slægtsnavn og et artsepitet. Slægtsnavnet skrives med stort og artsepitetet med lille. En markmus hedder derfor Microtusagrestis. Den mexicanske markmus hedder Microtusmexicanus. Heraf ses at tætbeslægtede arter har samme slægtsnavn. Der er mange forskellige kænguruarter det er fint bare at vælge en. For zebras vedkommende er det ikke muligt at finde en art, men inden for slægten er det muligt at finde en egnet art. Tip: Ved at klikke på SequenceLength kan man sortere inputs (figur 3). Når man har fundet den relevante DNAsekvens føres den over i en mappe lokalt ved at trække den over i en mappe under mappen Local. Man kan lave undermapper, som man plejer (højreklik og vælg ny mappe). Dette gentages for alle arter, således man Figur 1 Søgning på mtdna via Geneious I vinduet til venstre Sources (figur 1) klikkes på NCBI så det er markeret og der kommer nu et søgefelt frem (figur 2). Ved at trykke på følgende knapper i nævnte rækkefølge kan man få et billede der ligner det viste. Tryk først More options. Tryk derefter på + for at få et ekstra søgefelt. Sæt nu Match all of the following og vælg Scientific name of organism contains og så artsnavnet fundet i første del af opgaven og skriv mitochondrion i det andet søgefelt. Herved sendes en søgning til NCBI og i feltet under søgefeltet optræder nu matchende søgninger. Fakta: Et fuldt mitochondrie-dna er ca baser stort. Figur 2 Figur 3 13\n14 har 6 filer liggende. Navnet på disse filer er kodede f.eks. NC_ Disse kan også omdøbes ved højreklik, så de bliver lettere at tyde også på det færdige stamtræ man kan her lige så godt skrive det danske navn. Nu skal stamtræet tegnes ved at se på færrest mulige forskelle i DNA-sammensætning. Hvis nu der har været et udfald af en base og man foretager en direkte sammenligning vil alle baser være forskudte efter udfaldet (samme princip som en frame-shift-mutation). Derfor skal disse udfald erstattes af en streg så baserne herefter ikke bliver forskudte. Denne proces hedder alignment, og går i princippet ud på at indsætte så mange tomme baser (streger) at forskellen mellem DNAsekvenserne bliver mindst muligt. Dette gøres ved utallige sammenligninger (iterationer), og netop det, er computere gode til, men det tager tid. Marker derfor de 6 sekvenser (klik og hold <CRTL> nede samtidig). Tryk derefter på alignment-knappen: Resultatet bliver følgende: (Figur 4) På den øverste grønne kurve kan man se hvor ens de forskellige sekvenser er. Høje værdier er områder med meget ensartethed og med lave værdier er forskelligheden stor. Prøv at zoome med luppen ude til højre. Find steder hvor der er sat tomme baser ind og noter art og basenummering. Lav nu et stamtræ ved at klikke på Tree (man skal have markeret alignment). Vælg JUKES-CANTOR og UPGMA og tryk ok. Sammenlign dette stamtræ med det fra opgaven. Forklar evt. forskelle. Husk at det er ligegyldigt om rækkefølgen inden for samme gren har et dyr oppe og et andet dyr nede. Det er mere om der er forskel i forgreningerne. Vurder hvilket stamtræ der er bedst. Tryk ok i næste vindue. Programmet går nu i gang med at foretage alignment. På en 2 år gammel bærbar tager det 34 minutter. Man skal ikke blive forskrækket over at procenterne tæller langsomt frem: Download Geneious: Gå til siden og download programmet og installer det. Det findes både til Windows, MAC og Linux og til 32 bit og 64 bit systemer. Systemet kan mod betaling opgraderes til en pro-version, men den er dyr og det der er vist her klares med den gratis version. Der er mange gode features specielt til fremvisning af DNA og proteiner i klasseværelset. Pludselig er alignment færdig. Der er nu en ny fil med disse alignmentdata: 14\n15 Figur 4 Drummond AJ, Ashton B, Buxton S, Cheung M, Cooper A, Heled J, Kearse M, Moir R, Stones-Havas S, Sturrock S, Thierer T, Wilson A (2010) Geneious v5.3, Available from Udpluk af vores mange nyheder flaskehave kompakt model Den velkendte flaskehave fås nu i en mindre model, der ikke fylder så meget, og som sikrer hurtigere resultater. Låg med 2 huller til store sensorer og 2 mindre huller til f.eks. temperatursensor. Låget har gummiliste i kanten, og der medfølger metalklemmer og propper. Mål: 27x17x16 cm. Flaskehave, 6 liter (nr ) Pris pr. stk kr. 275,00 Ekskl. moms Gundlach A/S Silkeborgvej Brabrand Tlf Fax\n16 PÅ VEJ bioteknologi 4 Tema 7: Infektionsbiologi. Tema 8: Blodets kemi. Udkommer maj bioteknologi 5 Tema 9: Farmakologi og ny medicin. Tema 10: Stamceller og stamcelleteknikker. Tema 11: Biosensorer og biomekanik. Udkommer december IntEraktIVE E-bøgEr s DIREKTE LINKS FRA E BOGENS KNAPper til hjemmesidens opgaver og supplerende materialer s AKTIVE REGISTRE I E BOGEN G R DET let at komme fra det ene afsnit til det andet s AKTIVE LINKS INTERNT OG EKSTERNT de interne er markeret med Billede hentet fra Ingeniørens understregning, de eksterne artikelbase på linker op til bl.a. forsøg, andre hjemmesider og animationer s ALLE TEGNEDE lgurer lndes PÍ Se mere på hjemmesiden nucleus forlag Lundingsgade Århus C\n17 Bioteknologi Er udkommet bioteknologi Fem temahæfter til det nye bioteknologifag 1, 2 og 3 er udkommet. Serien fås både som trykte bøger og e-bøger. bioteknologi 1 Tema 1: Cellernes kemi. Tema 2: DNA og DNA-teknikker. Af Bodil Blem Bidstrup og Johanne Jensen. 2009, 78 sider, kr. 98 ekskl. moms. E-bog, kr. 98 ekskl. moms. bioteknologi 2 Tema 3: Fermentering og stofskifte. Tema 4: Enzymer og gensplejsning.af Carsten Skovsø Bugge, Kresten Cæsar Torp og Stephan Vogelius Wiener. 2010, 88 sider, kr. 98 ekskl. moms. E-bog, kr. 98 ekskl. moms. bioteknologi 3 Tema 5: Planter som biokemiske fabrikker. Tema 6: Fra biogas til flybrændstof. Af Bodil Blem Bidstrup og Carsten Skovsø Bugge. 2010, 96 sider, kr. 98 ekskl. moms. E-bog, kr. 98 ekskl. moms.\n18 FaDB, Foreningen af Danske Biologer Claudia Girnth-Diamba and Bjørn Fahnøe Solrød Gymnasium, Solrød Center 2, DK 2680 Solrød Strand, Denmark E: and Vi observerer fotosyntese i vandplanter Påvisning af fotosyntesens dannelse af ilt ved hjælp af en iltindikator Formål I videnskabelige forsøg måles fotosynteseintensiteten ofte som funktion af radioaktiv kuldioxidoptagelse. Andre kvantitative metoder er dannelsen af ilt per tidsenhed. Ilten kan opsamles som gasart i måleglas o.l. I det her forsøg bruges dog kun en kvalitativ måling det er en slags alt eller intet reaktion, fordi man tester forskellige faktorers indflydelse på iltdannelsen. Mangler bare én vigtigt faktor for fotosyntesen, er der ingen iltdannelse. Iltdannelsen kan påvises med en redoxindikator, INDIGOCARMIN (figur 1a). Indikatoren er i iltfri (reduceret) tilstand farveløs til svag gullig. Den er meget følsom for ilt og reagerer med en stærk blå farvedannelse, når den oxideres, altså når den reagerer med ilt (figur 1b). Ved at bruge iltindikatoren indigocarmin påvises altså en vandplantes iltdannelse ved fotosyntese. Dermed kan der undersøges, om reaktionen hæmmes af mørke, og om den kræver levende, dvs. intakte grønkorn. Introduktion FOTOSYNTESE er plantens vigtigste biokemiske reaktion. Den skaber både energi i form af ATP (som bruges til stofskiftearbejde), og der dannes energirige kulstofforbindelser, som bruges både til opbygning af eget væv (altså til VÆKST) og til respiration. Ved hjælp af lysenergi omdannes kuldioxid og vand til glukose (druesukker), ilt og vand. Denne reaktion finder sted i plantens grønkorn (kloroplaster). Druesukkeret omdannes derefter til andre bio-organiske stoffer, f.eks. protein, fedtstof, cellulose mm. En del af druesukkeret forbrændes dog til kuldioxid og vand (reaktionen hedder RESPIRATION, og den energi, som reaktionen skaber, bruges i plantens stofskifte). I forsøget bruges vandplanter, fordi iltindikatoren indigocarmin nemt kan tilsættes vandet omkring planten. I forsøget undersøges lysets indflydelse på reaktionen ved at sætte én kolbe i lys, en anden i mørke. Man kan desuden undersøge, om intakte grønkorn er vigtige for fotosyntese-reaktionen. Grønkorn kan nemt ødelægges ved blanchering (kortvarig kogning). Selv om det grønne farvestof klorofyl stadig befinder sig i planten, bliver strukturen, som bærer klorofyl, ødelagt ved kogning og grønkornene kan dermed ikke længere udøve deres funktion. FIGUR 1 A ILTINDIKATOR indigocarmin er meget følsom for oxygen. Her på billedet ses hvordan det i fotosyntesen dannede oxygen diffunderer ud i vandet som blå tråde. Fotografi af Claudia Girnth-Diamba FIGUR 1 B Tegningen viser de kemiske formler af det reducerede gule og den oxiderede blå form (tegning Niels Dalberg). Tegning af Niels Dalberg 1 Copyright Girnth-Diamba og Fahnøe., Dansk version nr. 5 af 15. juli 2008k\n19 FaDB, Foreningen af Danske Biologer fotosyntese i vandplanter Materialer og udstyr pr.gruppe Vandplanter, f.eks.elodea, myriophyllum, potamogeton Indigocarmin (OBS: der bruges ca.50 mg, det svarer til en spatelspids = 2 tændstikshoveder) 1 L Blue cap flaske til forberedelse af indigocarminopløsningen (mærkes ILTINDIKATOR) Natriumdithionit (OBS: sundhedsskadeligt og lugter af svovlbrinte, der bruges 0,3 g per 30 ml) 50 ml flaske med låg til fremstilling af en 1% natriu mdithionitopløsningen (mærkes ILTFJERNER) Salatolie, ca. 100 ml 3 Styks 300mL konisk kolbe + 2 styks 100 ml bægerglas Glasspatler 5 ml pipette eller engangssprøjte Vandkogekande og vand man må godt bruge postevand Lyskilde (overhead- eller diasprojector, stærk plantelys o.l.) Vægt (0,01g nøjagtighed) bruges i fælleskab Fremgangsmåde Opløsningerne laves dagen før Der afvejes ca. 50 mg indigocarmin, det svarer til ca. 1 spatelspids eller 2 tændstikshoveder. Det overføres til i en 1000 ml Blue cap flaske, og flasken mærkes ILTINDIKATOR. Der tændes for vandkogeren indeholdende lidt mere end 1L vand. Det kogende vand hældes i Blue cap flasken om muligt helt optil halsen. Flasken lukkes tæt og rystes indtil indigocarminen er opløst. Der afvejes ca. 0,3 g natriumdithionit pas på, stoffet er sundhedsskadeligt. Det overføres til en 50 ml flaske Flasken mærkes ILTFJERNER. Sikkerhedsregler Natriumdithionit er faremærket som sundhedsskadeligt. Husk at læse etiketten før du bruger det. Forberedelse af ILTINDIKATOR på forsøgsdagen Tilsæt 30 ml til flasken med ILTFJERNER, luk låget og ryst indtil pulveret er opløst. Hent flasken med ILTINDIKATOR. Tilsæt først 15 ml ILTFJERNER (natriumdithion itopløsning) til ILTINDIKATOR (indigocarminopløsningen), flasken lukkes og omrystes. Derefter tilsættes 1 ml ILTFJERNER ad gangen, og hver gang lukkes flasken og omrystes, indtil opløsningen bliver farveløs, hhv. svag gullig og gennemsigtig. Pas på, opløsningen reagerer langsomt på iltfjerneren vær derfor omhyggelig hver gang du omryster flasken. Derefter tilsættes yderligere 3 ml dithionitopløsning. Det skal opfange den ilt, der kommer ned i opløsningen under omhældningen. Nu er ILTINDIKATOR klar til brug. 2 Copyright Girnth-Diamba og Fahnøe., 2005 Dansk version nr. 5 af 15. juli 2008k 19\n20 FaDB, Foreningen af Danske Biologer fotosyntese i vandplanter Plantematerialet forberedes Der er udvælges 3 lige store stykker vandplanter. De anbringes i hver af de store kolber og kolberne mærkes 1-3. Skub eventuelt planterne helt ned i bunden ved hjælp af en glasspatel. De to bægerglas uden planter bruges som kontrol og mærkes 4 og 5. Tænd for vandet i vandkedlen. Planten i glas 3 overhældes med kogende vand og skal stå i 5 minutter. Derefter hældes vandet bort. Forsøget opstilles og iagttages i 1-3 timer De næste punkter skal udføres i hurtigt tempo Den fremstillede ILTINDIKATOR opløsning hældes over i de 3 koniske kolber. Der fyldes op til næsten 2 cm under toppen (altså dér, hvor halsen er ved at blive smal). Derefter hældes et ca.1 cm tykt lag olie oven på ILTINDIKATOR opløsningen i hver af de koniske kolber. Den resterende mængde ILTINDIKATOR fordeles ligeligt i de to bægerglas. Bægerglas 4 forsynes endvidere med et lag salatolie, men udelades i bægerglas 5. Glassene 1 og 3, samt de to bægerglas stilles i kraftigt lys. Glas 2 stilles i mørke, f.eks. et skab eller pakkes i stanniol. Glassene i lyset observeres de næste 1-3 timer. Forandringerne beskrives og tegnes eller fotograferes. Ved slutningen af forsøget tages kolbe 2 ud af mørket, og iagttagelsen beskrives. Nr.4 Nr. 5 FIGUR 2 I bægerglasset til venstre (nr. 4) kan man se laget af madolie, som mangler oven på vandet i bægerglasset til højre (nr. 5). Olien skal forhindre, at atmosfærisk ilt diffunderer ned i glasset. Fotografi af Claudia Girnth-Diamba Resultater Beskriv ændringerne / farveskift, også undervejs i tidsforløbet. Hvad er forskellen mellem de glas, som du sammenligner? Hvad var din hypotese og kan forsøget bekræfte/afkræfte den? Sammenlign glas 1 med glas 3. Sammenlign glas 1 med glas 2. Sammenlign glas 1 med glas 4. Sammenlign glas 4 og glas 5. Diskussion Beskriv, analyser og forklar resultater for hver kolbe. Hvad forstår man ved en kontrolprøve? Husk at beskrive fejlkilder og give forslag til forbedringer. Fotografi af Claudia Girnth-Diamba Nr. 1 Nr. 3 Nr. 5 Nr. 4 FIGUR 3 På billedet ses opstillingen på en overheadprojektor: Glas 1 levende plante (i konisk kolbe) Glas 3 plante kogt i 5 minutter (i konisk kolbe) Glas 4 kontrol uden plante og uden olielag (i bægerglas) Glas 5 kontrol uden plante og med olielag (i bægerglas) Ikke med på billedet er en konisk kolbe (glas 2) med en levende plante, der blev sat i mørke (i et skab eller pakket i stanniol). 3 Copyright Girnth-Diamba og Fahnøe., Dansk version nr. 5 af 15. juli 2008k


You are at:Home»Rejse»Danskernes foretrukne rejsedestinationer\nVi danskere er verdensmestre i at besøge de samme destinationer år efter år. Men hvilke destinationer foretrække vi egentlig mest? Jeg har tidligere arbejdet for det nu konkursramte LowCostHolidays. Her sendte vi flere hundrede tusinde danskere på ferie og det gav nogle super spændende data om danskernes rejsevaner.\nAlcudia, Mallorca er børnefamiliens favorit destination\nBørnefamilier elsker all-inklusiv rejser, hvor hele opholdet i teorien kan klares inden for hotellets område. Især byen Alcudia på Mallorca er en kæmpe favorit blandt danske børnefamilier. Vores data fra 2013 viste, at mere end hver tredje booking vi fik var på en ferie til Alcudia, Mallorca.\nAlcudia har også meget at byde på for børnefamilier. Her finder du Mallorcas længste strand, hvor vandet er så lavt at du kan gå +50 meter ud og stadig kun have vand til navlen.\nDertil så ligger Alcudia kun en times kørsel fra Palma de Mallorca, så vil forældrene have en hyggelig stund sammen, så er det muligt med en mindre køretur.\nBerlin når det er en weekendtur\nSer vi nærmere på de voksne par, så var der en europæisk storby der overgik dem alle. Berlin er bare ekstrem populær og ikke uden grund. Afstanden fra Danmark til Berlin er kort, hvilket er særdeles vigtigt når vi overvejer at tage på en weekendtur/storbyferie.\nDertil så har Berlin en unik historie og en rig kultur, så der er altid nok at give sig til i Berlin, hvilket formentlig også er grunden til at mange danskere vælger at besøge Berlin op til flere gange.\nDe prisbevidste ældre vil til Costa del Sol\nCosta del Sol, eller dansker kysten som den også kaldes, er en hel klar favorit blandt den ældre del af befolkningen. Især byer som Benalmadena og Fuengirola står højt på listen.\nCosta de Sol er kendt for at være et sted med mange udlandsdanskere, godt vejr og fantastiske golfbaner. I den sydlige ende af Costa del Sol finder du også byen Marbella, som er Spaniens svar på Monaco. Her vil du finde en god blanding af turister og meget velhavende personer.\nÆldre mennesker der ønsker luksus tager til Gran Canaria\nGran Canaria har altid været et populært feriested for Danske familier, men i de senere par år har det primært været ældre mennesker der ønsker 2-3 ugers luksus ferie, der vælger Gran Canaria.\nDette er typisk ikke danskere der ønsker at udforske nye områder eller nye kulturer, men derimod en befolkningsgruppe der ønsker sommervarme og hyggelige omgivelser.\nDe unge foretrækker Thailand\nUnge mennesker der havde vælger at tage et sabbatår i deres uddannelse har en klar svaghed for Asien, herunder især Thailand.\nDe flotte sandstrande med det krystalklare vand, kombineret med et land hvor du kan komme rigtig langt for få penge, var et tydeligt hit blandt den yngre danske generation.


Gadefest i Haarby med gå-banko og rundstykker to go | ugeavisen.dk\nGadefest i Haarby med gå-banko og rundstykker to go\nIvan Andersen, indehaver af Haarby Boligmontering, havde sammen med byens borgere en fest i lørdags. Hans forretning har i flere måneder været plaget af gravearbejdet i Algade. Foto: Søren Plovgaard\nLørdag var der fest i Haarby. Byen fejrede, at flere måneders vejarbejde i hovedgaden nu er slut.\n14 jun. 2020 kl. 11:52\nHaarby: Selv om der lørdag formiddag trak dunkle tordenskyer hen over Haarby, var der kun lyspunkter at finde hos byens borgere.\nEfter sammenlagt fem måneders vejarbejde på Haarbys trafikerede hovedstrøg kan man nemlig igen færdes uden problemer i Algade.\nDen nyhed valgte Haarby Handel- og Erhvervsforening at markere med et arrangement i byparken Blomsterhaven, hvor man blandt andet lokkede byens borgere til at deltage i den lokale nyskabelse gå-banko. Haarby Idrætsforenings Støtteforening solgte lodder og bankosedler, og så blev borgerne ellers sendt ud i byen for at finde bankotallene i byens butikker.\nKirsten Hansen havde taget sine to børnebørn med til gå-banko i Haarby. Foto: Søren Plovgaard\nGravemaskinernes massive tilstedeværelse er gået særligt hårdt ud over flere af byens erhvervsdrivende, som har måttet finde sig i, at adgangsvejene til deres butikker har været spærret af på grund af vejarbejdet.\nHaarby Boligmontering er en af de forretninger, der har været plaget af gravearbejdet, der har fundet sted i to etaper i løbet af de seneste syv måneder.\nBlomsterforretningen Passiflora har også i flere måneder bøvlet med vejarbejdet i Algade. Indehaver Dorthe Søgaard havde rullet den røde løber ud til vejfesten, og her er det Kit Aksglæde, der lige har hentet en buket blomster i forretningen. Foto: Søren Plovgaard\nFor møbelforretningens indehaver Ivan Andersen var det derfor en festdag, da entreprenøren fredag fjernede de sidste forhindringer i Algade. Lørdag havde Ivan Andersen ligesom mange andre butikker i Haarby rullet den røde løber ud og sat dannebrogsflag op ved sin forretning.\n- Det er ingen hemmelighed, at jeg har tabt en del penge de senere måneder. Oveni gravearbejdet rendte vi jo også ind i coronakrisen, siger Ivan Andersen, der siden har fået del i regeringens hjælpepakke.\nIvan Andersen har dog valgt at se lyst på fremtiden, selv om der venter usikre tider forude.\n- Der, hvor man lavede langtidsplaner tidligere, lever man nok mere fra dag til dag nu. Jeg vil ikke sige, jeg er blevet pessimist, men man bliver måske en lille smule mere forsigtig i sine antagelser om fremtiden, siger Ivan Andersen.\nTrafikken flyder nu igen normalt gennem Algade, og tømrermester René Nielsen benyttede lejligheden til at dele gratis rundstykker ud til formiddagens mange trafikanter.\nHelt fri for vejarbejde går Haarby imidlertid ikke de næste uger. Assens Kommune meddeler, at der i denne uge begynder kloakrenoveringsarbejde på Akkerupvej med start mandag den 15. juni. Arbejdet udføres i tre etaper og forventes afsluttet 15. september.


Godt at græde | Derfor er det faktisk sundt, hvis du er en rigtig tudemarie | Woman.dk\nTårer er ikke bare tårerEn undersøgelse foretaget af amerikanske Dr. William Frey har bevist, at der er forskel på tårer fremkaldt af følelser og tårer, der for eksempel kommer, når du skærer løg. Når du skærer løg, græder du udelukkende for at beskytte øjet mod svien og ubehag – kroppen reagerer simpelthen bare for at beskytte dig. Hvis du græder af sorg, af lykke, af udmattelse eller bare fordi du ser en sørgelig Disney-film, så er din gråd fremkaldt af følelser, og denne slags tårer indeholder en bred vifte af hormoner og andre proteiner, som blandt andet kan lindre stress.\nDetox for din krop og din hjerneDr. Frey forklarer, at gråd kan betragtes som en udrensning af kroppen – på linje med at gå på toilettet, at svede eller at trække vejret. Dine følelsesmæssige tårer indeholder altså en række affaldsstoffer, som din krop har brug for at komme af med.Dine følelsesmæssige tårer indeholder blandt andet stoffet lysozym, som er en naturlig bakteriedræber, der beskytter dig fra at blive syg.\nDu er ikke svag, fordi du tuderNogle af os har en tendens til at anse det som et tegn på svaghed, når nogen græder, og det er måske også derfor, at vi helst vil holde tårerne tilbage – i hvert fald når vi er sammen med andre.Men en række psykologer har i 1970’erne undersøgt, hvordan det egentlig påvirker dig, når du har grædt. Når en person græder, er det faktisk slet ikke et tegn på øjeblikkelig ophidselse, men nærmere et tegn på, at personen er på tærsklen til at overkomme ophidselsen. Hvis du har let til tårer, så kommer du altså hurtigere over de følelser, der presser dig, i forhold til de mennesker, der holder tårerne tilbage. Næste gang du føler dig svag eller synes, det er pinligt, at du græder over alt og ingenting, så husk, hvad videnskaben siger om at være en tudemarie – og giv dig selv lov til at tude løs!Vil du deltage i konkurrencer, læse flere spændende artikler og nyheder, så tilmeld dig nyhedsbrevet her.


Indledningen (punkt a) skal i kortfattet form indeholde oplysninger om, hvilket ministerium der stiller forslaget, karakteren af den foreslåede disposition, samt de samlede udgifter hvor forslaget omhandler en tidsafgrænset disposition, eller udgifterne på årsbasis hvor forslaget omhandler en disposition med løbende udgifter. Endvidere skal udgiftsændringer fremgå, hvor forslaget omhandler forelæggelser af væsentlige ændringer af investeringsprojekter. Hvor dispositionen vedrører indtægter, oplyses tilsvarende de samlede indtægter eller indtægten på årsbasis ved dispositionen.\nI indledningen skal tillige fremgå den eventuelle udgift eller indtægt i finansåret, der foreslås optaget på lov om tillægsbevilling samt eventuelle forslag til ny låneramme.\nDer skal ikke gives oplysninger om kontering på standard- og underkontoniveau eller om fordeling på finansår af eventuelle udgifter ud over finansåret.\nHvor forslaget omfatter flere dispositioner, vil det være hensigtsmæssigt, at oplysningerne gives for hver af dispositionerne for sig. Der kan ofte med fordel anvendes en punktopstilling.\nHvor der ikke er sammenhæng mellem dispositionerne, bør der udfærdiges aktstykke for hver enkelt disposition.\nHvor forslaget angår en disposition, der medfører en udgift i finansåret, der foreslås optaget på lov om tillægsbevilling, anføres det tillige, om udgiften finansieres af reserver eller finansieres af midler opført på andre bevillinger.\n"Udgiften i (finansåret) finansieres af de på ...ministeriet opførte reserver."\n"Udgiften i (finansåret) finansieres af de på (hovedkonto)... opførte midler."\nForelægges et forslag, der vedrører udgifter i det kommende finansår inden vedtagelsen af finansloven for finansåret, kan følgende formulering dog anvendes:\n"Udgiften i (det kommende finansår) påregnes finansieret af de midler, som måtte blive fastsat på ... ministeriets paragraf."\nHvis forslaget vedrører en disposition, der ikke medfører udgifter, der optages på lov om tillægsbevilling, angives, om udgifterne afholdes inden for en given bevilling, eller om dispositionen er uden udgiftsmæssige virkninger i finansåret.\n"Udgiften i (finansåret) afholdes af den på finansloven opførte bevilling på kr. til ..."\n"Forslaget medfører ikke udgifter i finansåret."\nSåfremt der undtagelsesvist er behov for, at et aktstykke ikke offentliggøres, jf. punkt 3.4.2 Fortrolighed, bør dette angives i punkt a. Endvidere bør det udtrykkeligt på aktstykkets forside være angivet at det er fortroligt.\nDer kan i pkt. a anvendes en af følgende tre formuleringer:\n”Eksistensen af nærværende aktstykke er offentlig, mens indholdet af aktstykket er fortroligt af hensyn til………….Fortroligheden vil blive ophævet når………….”\n”Såvel eksistensen som indholdet af nærværende aktstykke er fortroligt af hensyn til ……Fortroligheden vil blive ophævet når……..”\n”Indholdet af bilag … til nærværende aktstykke er fortroligt af hensyn til….Fortroligheden vil blive ophævet når…..”


Tapet i Hinnerup – Vi leverer direkte til din adresse\nSkal du bruge tapet i Hinnerup? Vi kan levere en række forskellige varianter.\nKlik på knappen herunder for at se hvilke slags tapet du kan vælge i mellem i Hinnerup.\nVi hjælper dig med at finde det rette tapet i Region Midtjylland, som kan leveres til dig i 8382 Hinnerup. Levering til Favrskov Kommune er ikke noget problem.\nEn stor portion internet virksomheder tilbyder i vore dage flere fragtløsninger. En sikker vinder er efterhånden at få leveret til et afhentningssted, hvor du selv afhenter dine produkter når der er tid til det. Leveringsformen er jo i høj grad praktisk, og typisk derudover den mest prisbevidste fragtløsning.\nDu kunne ydermere beslutte dig for at bestille levering hjem til dig selv eller til dit arbejde. Metoden bliver desværre en lille smule mindre prisbillig, men også særligt enkel. Den billigste leveringsmanér af Tapet i Hinnerup vil dog altid være at hente varerne selv, men det forudsætter at du fysisk befinder dig med kort afstand til Tapet i Hinnerup e-handlens arbejdslager.\nFragtperioden kan vise sig at være temmelig central såfremt vi har behov for pakken lige om lidt, og med det formål er det forholdsvis aktuelt at du kontrollerer det estimerede leveringstidspunkt for det respektive produkt.\nAdskillige Tapet i Hinnerup forhandlere på nettet giver løfte om levering på blot en enkelt hverdag på mange af shoppens varer, som alligevel antager at bestillingen køres igennem forud for et fastslået tidspunkt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få Tapet i Hinnerup på posthuset inden de lageransatte drager hjemad.\nFlere e-forretninger i Danmark sikrer fragt uden beregning, men tit er det forudsat at der købes for en præcis sum. Som alternativ må man overveje den mindst kostelige leveringsmulighed, der tit – uafhængig om du bor i Silkeborg, Frederikssund eller Hørning – er at få dem til at bringe din ordre til et udleveringssted.\nDet er efterhånden virkelig gnidningsløst for almindelige mennesker at finde de bedste priser på Tapet i Hinnerup i blandt forskellige internet outlets, og ergo har masser af e-forretninger været presset til at at nedbringe prisniveauet på varerne – til babyer og børn, samt til voksne – eftertrykkeligt, og endda nogle gange garantere portofri fragt.\nDet kan dog trods alt blive smart at sammenholde visse online webshops efter Tapet i Hinnerup rabat inden du færdiggør din shopping, således at man er skudsikker på at indhente den bedste pris.\nMan må imidlertid være klar over, at hvis en online shop markedsfører Tapet i Hinnerup til salg for en udsalgspris der anses for overordentlig beskeden, så kan det tit være et karakteristika der viser en uærlig netshop. Kortbestillinger er ikke desto mindre inkluderet i en lovbestemmelse, der dækker os imod svindlende internet virksomheder.\nGenerelt anbefaler vi kortkøb eller MobilePay. Som en alternativ mulighed bør du benytte en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, for så vidt du tilstræber at afbetale pengene ude i fremtiden.\nForinden folk bestiller Tapet i Hinnerup hos en butik på nettet burde de utvivlsomt tyde e-butikkens handelsvilkår, det er dog ofte en omfattende opgave.\nEn nem løsning kunne være at tjekke om e-forretningen er e-mærke tilsluttet, eftersom det bør være en angivelse af at internet shoppen adlyder de officielle danske regler, foruden at butikken af og til kontrolleres af specialister der behersker lovene på området. Derudover giver det dig anledning til assistance, såfremt du oplever dilemmaer som følge af din ordre.\nDertil foreslåes det at køberen er påpasselig med de mest relevante reglementer der kan have indflydelse på bestillingen, som eksempelvis den returpolitik på Tapet i Hinnerup internet virksomheden har. I den forbindelse er det på samme måde vigtigt, at man stadigvæk opbevarer sin kvittering, således man en anden gang vil kunne bekræfte sin bestilling, uanset om man skal købe en gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot præsterer i højeste grad belejlige muligheder for at undersøge ganske mange øvrige brugeres tanker og herved er det fornuftigt, at du eftersøger netbutikkens Tapet i Hinnerup bedømmelser forinden du shopper.\nFacebook byder på tillige temmelig belejlige muligheder for at få indtryk af internet firmaets pålidelighed. Herinde møder vi en række shops på nettet hvor man kan skrive en vurdering af ordreforløbet, hvilket ligeledes burde tages i brug til at få et indblik i tilfredsheden hos kunderne.\nWebsitet finansieres af annonceindtægter. Vi har samarbejder med en masse forretninger på nettet eftersom vi introducerer butikkernes tilbud, og høster kommission såfremt en af vores brugere realiserer en bestilling.\nVejledning angående Tapet i Hinnerup og forhandlere på nettet ajourføres rutinemæssigt, men vi kan ikke give garantier imod forandringer der eventuelt er implementeret siden sidste opdatering af de anvendte oplysninger.


DONG Energy indgår endnu en rammeaftale med Nexans om array-kabler til offshore - Nexans\nSidst ændret 03-12-2014\nAftale om potentiel levering af op til 1750 kilometer array-kabler til offshore vindparkprojekter\nKablerne skal bruges til at forbinder turbinerne og til offshore transformatorplatforme. Rammeaftalen løber til slutningen af 2020 og kan forlænges med to år. Det danske energiselskab kan også vælge at udvide omfanget af aftalen til at inkludere levering og installation af kabeltilbehør.\nDONG Energy har allerede udstyret flere store vindmølleparker med Nexans-kabler, blandt andet West of Duddon Sands og Westermost Rough i Storbritannien og Borkum Riffgrund og Gode Wind 1-2 i Tyskland.\n“Det igangværende forretningsforhold, vi har til DONG Energy, beviser vores ekspertise inden for søkabelområdet,” siger Christof Barklage, CEO i Nexans Tyskland, ved underskrivelsen af kontrakten. “At indgå en aftale af denne enorme størrelse giver også et solidt grundlag for vækst i søkabelaktiviteterne her på Hannover-fabrikken,” tilføjede han, og understregede hvor vigtig denne kontrakt er for fabrikken.\nEn meget “sødygtig” virksomhed: Nexans kan se tilbage på mange års erfaring med offshore-kabler.\nDONG Energy concludes another framework agreement for offshore array cables with NexansDONG Energy concludes another framework agreement for offshore array cables with Nexans(57.9kb)


Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg – Se vigtig info\nAne Katrines Vej 28, 4. th\nAne Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 4. th i Frederiksberg er opført i 1932 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 69 m2.\nLuftfoto af Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6924°N, 12.5348°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\nAne Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nAne Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er Ferskvandsdannelser (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er opført i 1932 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nAne Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Ane Katrines Vej 28, 4. th ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 4. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (76.5%), Isolering (73.3%), Gulve (56.2%), Tagmateriale (55.1%), Fuge (51.9%).\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 4. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (90.7%), Gulve (87.6%), Fuge (53.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 12lo-Frederiksberg, der hører til Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg.\nDer er trafikstøj på adressen Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg om dagen:\nDrikkevand på adressen Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg.\nAne Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på 50 - 100 mm/dag i området omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nAne Katrines Vej 28, 4. th ligger i et område hvor højt og/eller stigende grundvand kan udgøre et problem.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nAne Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er i fare for oversvømmelse ved forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet nedenfor viser områder der vil blive oversvømmet ved 1 meter vandstandsstining i nærmeste vandløb. Som det fremgår vil Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg være udsat ifm med vandløbsstigning.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nAne Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg ligger i en højde på 7.8 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\nFoto af Lejligheden på Ane Katrines Vej 28, 4. th hentet fra Boligas arkiv. Boligen blev sidst set annonceret til salg online den 14. jul. 2017.\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg.\n✓Generelle BBR informationer om Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\n✓BBR materialer og installationer for Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\n✓BBR arealer for Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\n!Noter til Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\nHent den officielle BBR meddelelse for Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 4. th har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Ane Katrines Vej 28, 4. th (byggeår: 1932) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nVærdiforøgelse: Med de rentable energiforbedringer og et nyt D-energimærke, vurderer vi, at lejligheden vil opleve en værdiforøgelse på 0 kr. Det er endda nok i underkanten, da der er tale om en ret dyr bolig med en AVM vurdering på 3.069.138 kr.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Ane Katrines Vej 28, 4. th er der desuden mulighed for energisparetilskud via Frederiksberg Fjernvarme A/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. frederiksberg beskriver mulighederne her https://www.frb-forsyning.dk/forside/varme/tilskud-til-energiforbedringer.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Ane Katrines Vej 28, 4. th er endda i den specielle situation at 5 renoveringer er markeret som rentable.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Ane Katrines Vej 28, 4. th - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nAne Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg modtager fjernvarme fra Frederiksberg Fjernvarme A/S\nLokalområdet — Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg\nBeboerne i området omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nAne Katrines Vej 28, 4. th hører til afstemningsområdet 10. Kreds, Duevej hvor der er 10.117 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 223 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 12895 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 6.92 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.69 pct.\nAne Katrines Vej 28, 4. th hører under skoledistriktet Skolen på Duevej. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Skolen på Duevej.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Ane Katrines Vej 28, 4. th\nDer er god 4G mobildækning på Ane Katrines Vej 28, 4. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Ane Katrines Vej 28, 4. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Ane Katrines Vej 28, 4. th\nInternet og Mobildækning Ane Katrines Vej 28, 4. th, Frederiksberg\nAnbefalet bredbånd på Ane Katrines Vej 28, 4. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Waoo Full 1000/1000 Mbit/s (Fiber) » på Ane Katrines Vej 28, 4. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Ane Katrines Vej 28, 4. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Ane Katrines Vej 28, 4. th.\nJordarten under Ane Katrines Vej 28, 4. th, 2000 Frederiksberg er Ferskvandsdannelser.\nGeologiske boringer i nærheden af Ane Katrines Vej 28, 4. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Ane Katrines Vej 28, 4. th.\nHvor langt er der fra Ane Katrines Vej 28, 4. th


Veronika lyder som harmonika litteraturundervisning på mellemtrinnet Kenneth Jakobsen Bøye - PDF\nVeronika lyder som harmonika litteraturundervisning på mellemtrinnet Kenneth Jakobsen Bøye\nDownload "Veronika lyder som harmonika litteraturundervisning på mellemtrinnet Kenneth Jakobsen Bøye"\n1 Faglige områder: Udvikle nuanceret ord- og begrebsforråd Læse sprogligt udviklende tekster Fastholde det læste i skriftlig form Læse aldersvarende skønlitteratur med god forståelse og indlevelse Fortolke, perspektivere og forholde sig til tekster og andre udtryksformer ud fra både oplevelse og analyse Kende betydning af sproglige virkemidler Bruge kropssprog og stemme som udtryksmiddel Fagligt stof/tekster: Veronika lyder som harmonika af Rebecca Bach-Lauritsen Kortfilm fra filmstriben Dokumentarudsendelsen sporløs Illustrationer af Stian Hole Faglige aktiviteter: Læse Skrive Tolke Meddigte Dramatisere\n2 Opgave 1. Læs eventuelt bogen højt på klassen. Læs romanen. Opgave 2: Løb romanen. Læs med lyst. Del bogen op 24 kapitler kopier og læg kapitlerne ud som poster til et stjerneløb. Når børnene har læst et kapitel kommer de tilbage til læreren og refererer, hvad de har læst. Efter fortællingen får de at vide, hvor de kan finde næste kapitel. For at undgå kødannelser ved læreren, kan nogle af børnene bruges som medhjælpere til at lytte og give poster videre. Du deler løbet over to dage. Veronikas stjerneløb. Nu skal I løbe stjerneløb. Ved hovedposten får du et kort, hvor der står, hvor du kan finde første post. Når posten er fundet og læst, løber du tilbage til mig og refererer, hvad du har læst. Du får så kort til næste post. Og sådan fortsætter vi med 12 poster i dag. I kan også vælge at indtale referat/resume (forklar forskellen) på jeres mobiltelefon. Opgave 3. Læs på, mellem og bagved linjerne om personer. Her skal eleverne læse, hvad der står og tolke ud fra, hvad der står på linjerne og mellem linjerne. Find beskrivelser af Veronika, Veronikas mor, Veronikas far, Josefine og Mummi: Hvad står der om dem? Hvad betyder de sproglige billeder som beskriver dem? og hvad mener du om personerne, når du læser, hvad der står på og mellem linjerne? Grupper á 3 Vælg en af personerne. eksempel: Person 1: skriv ned hvad der står på linjerne i bogen om Mor Maj Person 2: skriv ned hvad du læser mellem linjerne om Mor Maj Person 3. skriv ned hvad du mener, Mor Maj er for en person. Eks: Mor. På linjen står der: Mor elsker afskårne buketter og hader potteplanter, fordi de skal vandes. Mellem linjen: Mor er ikke god til at passe på ting, som kræver, at hun husker, for hun glemmer det. Hun vil have blomster med mange farver og ikke grønne potteplanter Bagved linjen: Mor er måske lidt forfløjen og kan ikke overskue at forpligtige sig (hun flytter jo også tit og har forskellige kærester). Mor er en farverig person, glad og griner meget. Ikke kedelig\n3 Opgave 3a Kreativ personkarakteristik Når alle grupper har lavet eksempler på, hvad der står på, mellem og bagved linjerne om personerne, skal de skildre personerne billedligt ud fra deres fælles oplysninger. Lad eleverne bruge tusser, farver, udklip fra blade m.m. Nu skal I ud fra det I har fundet ud af om Veronika, Josefine, Mor Maj, Veronikas far og Mummi lave et billede af den person I har læst om og tolket. Skriv et stort skilt med personens navn og hæng billede nedenunder og skriv op, hvad I fundet frem til i opgave 3. Tag også en kopi af den side i bogen, hvor jeres person er illustreret og hæng op sammen med jeres billede. Opgave 3b Personmeddigtning Eleverne skal nu i samme gruppe vælge en eller flere af følgende meddigtningsopgave ud fra, hvad de har læst og tolket. Nu skal I vælge en af følgende opgaver. I skal forestille, at I besvarer opgaven, som den person I lige har arbejdet med: 1: Udfyld en side i vennebogen (se bilag1) 2: skriv sms er, hvor jeres person, sms er til Veronika. Lad dem der har personen Veronika svare, og I svarer så igen. Hvis I har Veronika, sms er I til moren. Lad dem der har Mor Maj svare på sms en, og I svarer. Gem sms erne og læs op på klassen. HUSK at svare ud fra, hvad I ved om personerne. Brug jeres egne mobiltelefoner. 3. WANTED plakat. Lav en efterlysningsplakat over Veronikas far. Skriv på plakaten hvad der er væsentligt og nævn det, I ved. Hæng plakaterne rundt på skolen.\n4 Opgave 4 Billeder af Veronika. Nu skal eleverne finde ud af mere om Veronika, og hvem hun er. Første øvelse er en billedsprogsordbog, hvor eleverne skriver forklaringer til de skrevne sprogbilleder (se bilag2). Fortæl om billedsprog (læs bilag3) Uddel bilag2 og lad børnene udfylde det alene. Veronika føler sig anderledes og rodløs. Det ved jeg, fordi jeg læser på linjerne og mellem dem. Veronika lyder som en harmonika er fyldt med sprogbilleder. Læs udleveret papir (bilag 2)og skriv, hvad billedsproget fortæller om Veronika. Opgave 4a Andre sprogbilleder Elevernes øjne er nu skærpede i forhold til sprogbilleder, og hvad der står mellem linjerne. Lad dem gå på jagt efter flere sprogbilleder og hvad der står mellem linjerne om eksempelvis tema, stemninger, forholdet mellem bogens personer. Nu har du fundet en masse sprogbilleder, der fortæller om Veronika. Er der eksempler i bogen, hvor du læser noget mellem linjerne, der fortæller om andet end personerne? Eksempelvis: tema stemninger forholdet mellem bogens personer. Gå på jagt. De børn, der først finder to sprogbilleder eller kommer med to forslag i teksten, der viser noget om tema, stemninger eller forhold mellem personer mellem linjerne, får retten til at (b)læse et uddrag af bogen med mel i munden eller få et kvarters hyggelæsning i valgfri medie (bog, net, tegneserie, lyt/læs bog m.m.) et valgfrit sted på skolen. Opgave 4b Bogens billeder stemninger mellem linjerne Kopier alle billederne i bogen. Hver elev vælger et billede, og her skal de skrive, hvad de konkret ser på billederne, bagpå skriver de, hvilke følelser billederne viser, og hvad de tror, billederne skal fortælle. Herefter farvelægger de billederne ud fra hvilke følelser og stemninger, de mener billedet viser. Tal evt. om farvers betydning (varme og kolde farver). Dette er igen en opgave som konkret viser, hvad der er på og mellem linjerne her konkret: ord på selve billedet og bagpå billedet, hvor eleverne skriver ned hvilke følelser billedet viser. Eleverne skal bruge tusser eller caran d`ache farver. Fortæl eleven om ovennævnte opgave. Brug evt. forsiden som eksempel: Du ser: en pige med stort hår holde en potteplante. Skriv bagpå: farverne er gyldne, det giver en varm følelse. Hun ser tom ud i blikket: måske er hun ikke glad. Hæng billederne op under overskriften Stemningsbilleder :\n5 Opgave 5 Hvor er far? Dokumentar meddigtningsopgave indenfor dokumentargenren. Veronikas far har intet navn han er en bare en glad aften i byen, fortæller Mor Maj. Men hvem, hvor og hvad er faren? Opgaven går ud på, at eleverne får kendskab til dokumentargenren og selv producerer et Sporløs program om Veronika og hendes far. Fortæl om dokumentargenren. Vis derefter et Sporløs program: Eleverne deles ind i grupper a fire personer. Hver gruppe skal vælge en Veronika og en far. De to øvrige personer er figurer, der fører Veronika til sin far. Eleverne skiftes til at filme. Brug Sporløs programmet som skabelon for elevernes egne programmer. Film med mobilkamera eller andet. Programmerne vises på klassen, og her efter diskuteres hvilke forskellige billeder af faren, programmerne viser. Bagefter diskuterer I på klassen begreberne: fiktion fakta faktion. Faktion: en fremstillingsform, som benytter en blanding af virkelighed og digtning med elementer både fra sagprosaen og skønlitteraturen. Opgave 6 Kortfilm. Se kortfilm som handler om det samme tema. Se bilag4. Gå på opdagelse i en af filmene, hvordan filmen fortæller hvad der står på linjen og mellem linjen kan en film det, selvom der ikke er tekst? Opgave 7 Afsluttende skriftlig opgave. Som starten på en ny melodi, sådan lyder den sidste sætning i bogen. Nu skal alle skrive en novelle med sætningen som overskrift. Novellegenretræk: Novelle hører til den episke hovedgenre. Den er en kort fortælling, der er koncentreret om et enkelt handlingsforløb. Koncentrerer sig om enkelte situationer og den indflydelse, de har på det enkelte menneskes skæbne. Opbygning er klar og bygger på tre elementer: indledning: antydning af et problem. Vendepunkt: konflikt, brud, krise. Ny situation: konsekvensen af vendepunktet. Eleverne får tre valgmuligheder, som de kan skrive novellen om. Alt efter hvor meget stillads eleven har brug for. Gennemgå novellens genretræk. A: novellen skal omhandle, hvad der sker, når Veronika starter i sin nye klasse B: Novellen skal handle om en hyggeeftermiddag, som Veronika og hendes mor har sammen uden Mummi og Josefine. Beskriv eftermiddagen og hvad der kommer til at ske efter eftermiddagen. C: Novellen skal handle om endnu en køretur med Mummi i lastbilen. D: Eleven vælger selv. Dog stadig under samme overskrift. Beskriv ovennævnte opgave for børnene.\n7 Veronika lyde som harmonika litteraturundervisning for mellemtrinnet Kenneth Jakobsen Bøye Bilag 2 Billedsprogsordbog skriv hvad billederne betyder og fortæller om Veronika Som om hun gemmer et uvejr i sit hoved (side 6): Det(håret) er blevet helt elektrisk. Som om der er strøm i det og kan holde folk på afstand. Som et stødhegn. Sådan et man skal holde nallerne fra (side 7): Hendes hoved er en kirkeklokke (side 27): Når Veronika skal tage mod til sig, tager hun en dyb indånding og føler sig som en stor, gammel harmonika, fyldt med hemmelige toner, som ingen har hørt endnu (side 38): Men Veronika kan alligevel mærke, at Josefine er en lille krog, der har sat sig fast i jakken (side 38): Hendes ansigt er en gipsmaske, hendes krop er en gipskrop, hun er klistret fast til gulvet (side 41): Veronika kører op og ned ad de rullende trapper som en kuffert på et transportbånd. En kuffert, der aldrig bliver hentet. En kuffert, der er sendt til en forkert lufthavn (side 43): Veronika kigger på hans hånd, hvordan den har lukket sig om hendes arm som en lænke, man lænker vilde hunde med og hun har lyst til at gø af ham (side 47): Hun asfalterer tungen og ganen og halsen og hele vejen ned til maven (side 58): Hun skal være en rød plet på et kort. En rød plet, der bliver, hvor den er (side 59):\n8 Som starten på en ny melodi (side 67): Veronika lyder som harmonika litteraturundervisning for mellemtrinnet Kenneth Jakobsen Bøye Bilag 3 Billedsprog er omskrivninger, det vil sige at ord og udtryk erstattes med andre, som skal aflæses/opfattes i overført betydning. Billedsprog kan anvendes af mange grunde, man kan få noget svært forståeligt til at virke mere klart og tydeligt med et billede, billedet kan også få læseren til at tænke mere over ordets betydning og associationer. Sammenligning: Er hvor man siger noget og sammenligner det med noget andet. For eksempel: Den danske sang er lige som en pige (her bruges bindeord 'som', lige som eller som om ). Metafor: Er hvor man siger noget, der oftest er noget vrøvl, hvis man tager det bogstaveligt. Men hvis man ser metaforisk på det, giver det som oftest mening, men man er nødt til at være intimt bekendt med et sprog for at forstå metaforerne i det. Eksempler: Kold i røven, du er min rose, hundesulten, luk låget, klap gællerne i, solen står op, at tage tyren ved hornene, at kaste lys over sagen osv. (bemærk: ingen bindeord) Besjæling: Gøre en konkret ting levende, tillægge den menneskelige egenskaber, f.eks. dansende blomster, sovende skyer, overvågende himmel osv. Personifikation: Abstrakte begreber tillægges egenskaber, f.eks. tidens kolde tand, lovens lange arm, manden med leen osv. Symbol: Et udtryk der skal opfattes konkret (det bevarer sin egenværdi), men som samtidig henviser til andre forhold i teksten (det peger altså udover sig selv). Det litterære symbol kan skabe en overordnet sammenhæng mellem forskellige passager i teksten og samle forskellige forstillinger, følelser og tanker til en meningsenhed. Når man skal fortælle om billedsprog, kan man forklare noget om real- og billedplan. Sammenligning: Din kind er som en rose Realplan: En rose = en blomst Billed/symbolplan: Rosen - et billede - et symbol på kærlighed. Sammenligning: Hun er som en fugl Realplan: En fugl Billed/symbolplan: Fuglen et billede et symbol på frihed.\n9 Sol skin Kortfilm 2009, 29 min Det er sommer, og Nadja på 13 år fordriver tiden alene med at spise is og ligge på stranden, hvor hun fascineres af en lille idyllisk familie, som hun følger efter og begynder at udspionere. På sin vej møder hun drengen Eskild, som selv strejfer ensomt rundt på sin cykel. Han tiltrækkes af hende. Nadja indvier og inddrager Eskild i sit voyeur-projekt, som gradvist eskalerer, og som får fatale konsekvenser, da Nadja en dag fortæller Eskild, at manden i familien er hendes far. Amandas 2 verdener Dokumentar 2007, 41 min Amanda er 11 år. Hendes forældre er skilt. Derfor har hun to familier, to verdener, som hun skifter imellem hver uge. Amanda har det godt med begge sine forældre, og de har det okay med hinanden, men alligevel er det ikke nemt at være delebarn. Amanda tænker meget på, dengang mor og far var sammen, og på hvorfor de ikke længere er en familie. Og tit kan hun ikke sove, fordi hun bekymrer sig om, hvordan andre har det. Denne dokumentarfilm følger Amanda tæt i ni måneder i en tid med store forandringer: Begge forældre har fået nye kærester, og Amanda har fået nye søskende. Og begge forældre skal flytte med deres nye familier. Amanda bliver nødt til at forholde sig til forandringerne i sine to verdener og gøre sig fri fra kravet om at skulle gøre alle glade hele tiden. Lysvågen Kortfilm 2010, 27 min 10-årige Benjamin kan ikke falde til ro. Han bor sammen med sin mor og hendes nye mand Robert, der gør, hvad han kan for at få et godt forhold til Benjamin. Men Benjamin savner sin far og håber, at hans forældre finder sammen igen. Benjamin samler på tinsoldater og drømmer om, at han og hans mor en dag bliver reddet af soldater og genforenet med Benjamins far. En nat går hans ønske i opfyldelse. Mens franske, engelske og tyske soldater fra 1. verdenskrig udkæmper et blodigt slag i Benjamins have, kravler en såret tysk soldat ud under hans seng og vil gerne hjælpe Benjamin med at flygte. Men helt så let bliver det ikke at få mor med på flugt.»lysvågen«er en film om en dreng, der udkæmper sin egen lille krig. Filmene findes på Undervisningsideer på


Folk shopper på internet handler - Pana\nEn stor portion internet webshops frembyder i vore dage et stort udvalg af fragtløsninger. En af de mest almindelige er lige nu levering til et afhentningssted, som gør det muligt at hente de bestilte varer når du har lyst. Leveringsformen er nemlig super smertefri, samt oftest ligeledes den prisbilligste type af levering.\nDu burde lige så vel prøve at få pakken sendt hjem til dig privat eller til når du er på job. Leveringsmetoden er til tider en smule mere omkostningsfuld, men samtidig rigtig smart. Den mest letkøbte løsning til levering kan ikke modsiges at være at du selv henter pakken, men det er betinget af at du har bopæl i kort afstand af internet firmaets bopæl.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig usædvanlig central om vi har behov for ordren om et øjeblik, så herved er det ret så relevant at vi efterser det forventede leveringstidspunkt på det relevante produkt.\nEn lang række internet shops udlover dag-til-dag fragt på en masse varer, men husk at det tager udgangspunkt i at bestillingen fuldbyrdes inden et nøjagtigt tidspunkt, så de højst sandsynligt kan nå at få ordren skippet afsted inden lagerpersonalet holder fyraften.\nNogle online shops sikrer gebyrfri levering, men typisk kun når der shoppes for et fastsat beløb. Som alternativ skal man vælge den mest letkøbte metode til levering, hvilket tit – om du bor nær Næstved, Korsør eller Ringkøbing – vil være at få leveret bestillingen til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden temmelig nemt for alle at søge sig frem til priser hos diverse e-forhandlere og derfor har de fleste butikker på nettet set sig nødsaget til at trykke prisniveauet på produkterne – til juniorer, men også til damer og herrer – enormt, og endda nogle gange frembyde gratis fragt.\nDog kan det ikke desto mindre blive lukrativt at besigtige enkelte online webshops efter udsalg forud for at du gennemfører din bestilling, sådan at du er skråsikker på at antage den bedste pris.\nMan bør dog være opmærksom på, at i tilfælde af at en butik forhandler deres varer for en udsalgspris som kan virke uendeligt billig, så kan det undertiden være et fingerpeg om en uægte internet butik. Køb med kort er trods alt indbefattet af et regelsæt, der beskytter køber overfor svindlende netshops.\nVi anbefaler kortkøb eller MobilePay. Som et alternativ bør du vælge en afdragsordning som fx ViaBill, ifald du gerne vil afbetale regningen i flere bidder.\nForud for at folk shopper i en netshop behøver de i og for sig overveje forhandlerens vilkår, det er dog mange gange et tidskrævende projekt.\nEn nem løsning kunne derfor være at efterse hvorvidt internet virksomheden er e-mærket, siden det ofte er en sikring om at e-firmaet forsvarer de opstillede regler, udover at online virksomheden lejlighedsvis evalueres af jurister der har ekspertise inden for reglementet på området. Dette er desuden din anledning til en håndsrækning, når du udsættes for vanskeligheder som følge af din handel. Du kan finde mere information via det her link.\nEvalueres af fagmænd som har meget erfaring med de gældende regler\nTrustpilot præsterer nogle fortræffelige chancer for at se nærmere på flere eksisterende forbrugeres tanker og på grund af dette rekommanderer vi, at du studerer internet forretningens kritik forud for at du køber.\nFacebook leverer endvidere de facto gavnlige metoder til at få indsigt i online forhandlerens popularitet. Herinde er der mange webshops som giver kunderne mulighed for at forfatte en anmeldelse af deres købsoplevelse, hvilket også burde bruges til vurdering af tilfredsheden hos kunderne.\nDenne side er annoncefinansieret. Vi har et fast samarbejde med en gruppe firmaer på nettet da vi præsenterer virksomhedernes tilbud, og modtager kommission under forudsætning af at den besøgende vi sender videre udfører en ordre.


EU-kommissionen blæser på EU-domstolens afgørelse om fiskeri i Vestsahara - Folkebevægelsen mod EU\nEU-kommissionen har besluttet at forlænge fiskeriaftalen med Marokko på trods af, at EU-domstolen tre gange har slået fast at aftalen er ulovlig.\nAf Ann-Selena Cailloux\nEU-domstolen har hele tre gange slået fast, at en fiskeriaftale mellem EU og Marokko er ulovlig, fordi den omfatter områder ud for Vestsahara.\nI februar fastslog EU-domstolen desuden, at en fiskeriaftale mellem EU og Marokko, der omfatter Vestsahara ville være i strid med folkeretten. Senest blev EU-domstolens dom stadfæstet 19. juli.\nMen EU-kommissionen har dog besluttet, at det er “muligt at udvide bilaterale aftaler med Marokko til Vestsahara under visse betingelser”. Dermed ignorerer dermed kommissionen EU’s egen domstol.\nAllerede 24. juli indgik EU-kommissionen og Marokkos regering således en ny fiskeriaftale, der omfatter farvandet ud for Vestsahara. Aftalen afventer godkendelse i EU-Parlamentet og i det marokkanske parlament.\nUacceptabel støtte til ulovlig aftale\n“Det er helt og aldeles uacceptabelt, at EU-kommissionen fortsætte med at støtte en ulovlig fiskeriaftale, som er i klar strid med folkeretten og EU-domstolens kendelser,” siger Lave K. Broch, der 1. suppleant til EU-Parlamentet for Folkebevægelsen mod EU.\n“Såvel USA som EFTA er i stand til at indgå aftaler med Marokko, som ikke inkluderer Vestsahara. Det burde derfor også være muligt for EU,” påpeger han.\nMarokko har holdt Vestsahara besat siden 1975, og landet har ikke ret til at forhandle fiskerikvoter på vegne af Vestsahara.\nEU svækker FN’s arbejde for fred i Vestsahara\nLave K. Broch påpeger, at Verdenssamfundet har besluttet, at Vestsahara har ret til selvstændighed og derfor skal landets status afgøres ved en folkeafstemning.\n“Vi bør i omverdenen støtte FN’s arbejde for at få afholdt en sådan afstemning. Når EU-kommissionen køber fisk Vestsahara og giver pengene til Marokko, så køber man fra nogen, som ikke har ret til fisken. Det er hæleri på internationalt niveau, og det bør fordømmes,” siger han.\nBroch understreger desuden, at EU-kommissionens støtte til den ulovlige aftale desuden betyder, at EU svækker FN’s arbejde for fred i Vestsahara.\n“Alle skålaftaler om EU som fredens projekt mister jo sin betydning, når EU-kommissionen er ligeglade med fredsprocessen i Vestsahara,” siger han.\nprevious post: Tid til handling deltager i Ungdommens Folkemøde 2018\nnext post: Kari: EU-regler kan forhindre permanent dansk forbud mod kræftfremkaldende sprøjtegift


Moms og told ved fakturering til og fra England efter Brexit - BDO\nHjem > Faglig info > Depechen > Depechen artikler 2021 > Moms og told ved fakturering til og fra England efter Brexit\nVirksomheder, der handler med England, bør hurtigst muligt få ændret deres fakturerings- og bogføringssystemer, hvis de ikke allerede har gjort det. Det kan nemlig spare dem for meget besvær på et senere tidspunkt.\nI moms- og toldmæssig forstand er England efter sin udtræden af EU pr. 1. januar 2021 blevet et tredjeland. Det betyder, at alle virksomheder, som handler med England, skal ændre deres processer og systemer. Gør de ikke det, kan de efterfølgende blive pålagt at gøre det med tilbagevirkende kraft, hvilket kan være en tidskrævende opgave.\nDer kan stadig faktureres uden moms, men det skal nu ske uden angivelse af, at salget er omfattet af reglerne om omvendt betalingspligt. Modtagerens momsnummer skal derfor ikke længere verificeres og angives på fakturaen.\nRegnskabsmæssigt skal salget bogføres på en særskilt konto for eksportsalg, og på momsangivelsen skal salget angives i rubrik C og ikke længere som et EU-salg i rubrik B. Der skal derfor heller ikke længere ske listeangivelse af salg til England.\nNår det gælder varer, er det en forudsætning for fakturering uden moms, at det kan dokumenteres, at varerne er ført ud af Danmark. Dette kan ske på sædvanlig vis via fx fragtbrev eller udførselsangivelse med attest for såkaldt udpassage. Den obligatoriske eksportangivelse kan udfyldes elektronisk via toldsystemet e-Eksport.\nToldloven kræver, at fakturaen indeholder en specifikation af produktet og af dettes dimensioner samt oplysninger om leverings- og betalingsbetingelser. Dette er ikke nyt.\nDer gælder særlige regler for visse salg af ydelser, herunder for reklameydelser, rådgivning samt for udlejning af arbejdskraft og løsøre.\nNår det gælder reklameydelser, skal der fx ved fakturering af en engelsk kunde opkræves dansk moms, hvis reklamekampagnen er rettet mod det danske marked. Tilsvarende gælder ved fakturering af rådgivning, hvis denne angår visse danske forhold, eller ved fakturering af udlejet arbejdskraft og/eller løsøregenstande, når det udlejede mandskab og materiel anvendes i Danmark.\nKøb af både varer og ydelser fra England skal nu – ligesom for øvrige tredjelande – bogføres på særskilte konti, men importmoms må fortsat gerne bogføres på kontoen for EU-køb af varer, ligesom moms af ydelseskøb med omvendt betalingspligt fortsat kan bogføres under kontoen EU-køb af ydelser. Både importmoms og moms af de nævnte ydelseskøb afregnes via momsangivelsen sammen med et eventuelt fradrag for de samme beløb.\nToldmæssigt er det vigtigt at kende kravene til blandt andet dokumentation ved import af varer for ikke at forsinke disse ved grænsepassagen. Omfanget af dokumentationen afhænger af arten af vareindførslen. Formålet med dokumentationen er at sikre, at toldekspeditionsstedet kan gennemføre fortoldningen, inden selve angivelsen indsendes, og at denne i øvrigt kan imødekommes.\nUdover dokumentationskravene skal virksomheden tage stilling til sikkerhedsstillelse for eksisterende og potentiel toldskyld. Mange vælger i denne forbindelse toldmyndighedernes sikkerhedsstillelsesordning, som koster 2,5 promille af toldbeløbet. Det betyder nemlig, at der ikke skal stilles sikkerhed gennem et pengeinstitut, og at tolden ikke skal betales, før frigivelsen effektueres.


Ydelser til styrelsesmedlemmer - Randers Lærerforening\nKreds130 ❯ Kreds 130 ❯ Generalforsamling 2020 ❯ Ydelser til styrelsesmedlemmer\nI forhold til tidligere er der en ændring i beløbene til kursusaktiviteter. Beløbene har er nu fastsat, således at de følger lønudviklingen.\nKredsformanden aflønnes med samme løn som en konsulent ansat efter „S.A.K.S"-overenskomstens trin 5 (skalatrin 50 + kr. 38.400) + et tillæg på kr. 5.000,- (beløb niveau 31/3-2000)\nNæstformanden aflønnes svarende til 90 % af lønnen på „S.A.K.S"-overenskomstens trin 5 (pt. skalatrin 50 + kr. 38.400). Dertil et tillæg på kr. 5.000,- (beløb niveau 31/3-2000)\nDer udbetales kørselsgodtgørelse til kredsstyrelsesmedlemmer til alle aktiviteter, der er indkaldt via kredsstyrelsen.\nDer udbetales kørselsgodtgørelse og time-/dagpenge til tillidsrepræsentanter og kredsstyrelsesmedlemmer til deltagelse i møder og kurser – dog undtagen de månedlige TR-møder.\nEndvidere udbetales kørselsgodtgørelse til almindelige medlemmer, der tiltræder som faste medlemmer af et af kredsstyrelsen nedsat udvalg.\nStyrelsesmedlemmer og tillidsrepræsentanter modtager en årlig julegave til en værdi af op til 800 kr incl. moms.\nRegelsæt gældende for kredsstyrelsesmedlemmer i Randers Lærerforening ved tilbagevenden til almindelig lærerstilling/ansættelsesområdet forud for indtrædelse i styrelsen\nEfter 12 år i styrelsen med mindre end 1/3 af fuld arbejdstid på skolen, er der ret til i alt 5 måneders supplerende frikøb.\nAfviklingen påbegyndes normalt ved førstkommende skoleårs begyndelse efter afgang fra kredsstyrelsen. Det afgåede kredsstyrelsesmedlem afvikler det supplerende frikøb optjent i henhold til denne bestemmelse, som delvist frikøb med en forholdsmæssig afvikling.\nKredsstyrelsesmedlemmer med mindre end 1/3 af fuld arbejdstid på skolen, opsparer endvidere et beløb til dækning af kursusudgifter, materialer og transport (alle beløb niveau 31/3-00):\nEfter 4 år i styrelsen med mindre end 1/3 af fuld arbejdstid på skolen er der ret til et beløb på indtil 3.000 kr.\nEfter 6 år i styrelsen med mindre end 1/3 af fuld arbejdstid på skolen er der ret til et beløb på indtil 5.000 kr.\nEfter 8 år i styrelsen med mindre end 1/3 af fuld arbejdstid på skolen er der ret til et beløb på indtil 7.000 kr.\nEfter 10 år i styrelsen med mindre end 1/3 af fuld arbejdstid på skolen er der ret til et beløb på indtil 9.000 kr.\nEfter 12 år i styrelsen med mindre end 1/3 af fuld arbejdstid på skolen er der ret til et beløb på indtil 11.000 kr.\nI tilfælde af at et tidligere kredsstyrelsesmedlem får job uden for den almindelige lærergerning/ansættelsesområdet forud for indtrædelse i styrelsen, eller er berettiget til folkepension, vil supplerende frikøb efter § 1 og dækning af kursusafgifter mm. efter § 2 falde væk.\nDenne ordning træder i kraft den 19. marts 2020.