Mennesker og medier: Badesæsonen er i gang | P1 | DR\nMorgensangen 07:50 - 08:05\nMennesker og medier: Badesæsonen er i gang\nSendt første gang d. 10. feb. 2017 kl. 09:05\nOmkring halvanden million seere følger hver mandag aften genvordighederne i fjerde sæson på TV2's "Badehotellet". Adskillige anmeldere vender tomlen ned, men måske kan den serien om det mestendels ubekymrede liv i klitterne noget, som andre tv-dramaer ikke formår? Professor og forsker i tv-drama Gunhild Agger fra Aalborg Universitet har en forklaring på succesen blandt seerne - efterfulgt af debat med Kristeligt Dagblads anmelder Sørine Gotfredsen og Henrik Queitsch, som skriver om serien i Ekstra Bladet.\nVind en Volkswagen: Op mod 800.000 kroner ville det koste, hvis massiv omtale af en...\nVind en Volkswagen: Op mod 800.000 kroner ville det koste, hvis massiv omtale af en bilpræmie i "Danmarks Indsamling" på DR1 i lørdags skulle have været betalt som en almindelig tv-reklame. Marketingschef Michael Stein fra Volkswagens danske afdeling siger, at der naturligvis er forventning om eksponering, når en Passat til 400.000 bliver stillet til rådighed som præmie. Og DR1-redaktør Anders Thomsen forklarer, hvordan bilproducentens forventninger blev opfyldt.\nEksemplet viser, at sponseringsreglerne er uklare, mener juraprofessor Mads Bryde Andersen, som indtil for nylig var formand for Radio- og tv-nævnet.\nFra spin til propaganda: Politikere over hele verden kommunikerer i stadig højere grad direkte til og med deres vælgere - uden om de traditionelle medier. Dermed er den klassiske spindoktors rolle ændret markant, siger Noa Redington, tidligere "særlig rådgiver" for Helle Thorning-Schmidt. Og Donald Trump er kun begyndelsen, vurderer han.\nFalske nyheder på svensk: Børn skal lære at være kritiske overfor alt, hvad de møder på nettet. Og bl.a. kunne gennemskue "fake news", mener redaktionen bag det populære tegneserieblad "Bamse - världens starkaste björn".\nP1, 22. feb. 2019 kl. 09:05\nMennesker og medier: Falck-skandale sender kommunikationsbranchen til tælling\n8. feb. 2019 kl. 09:05\nEfter en uge med afsløringer af højtbetalte kommunikationsrådgiveres forsøg på at sværte det hollandske ambulanceselskab Bios, er det blevet tid til eftertanke. Hvordan kunne det ske? Hvorfor opdagende ingen, hvad der foregik? Og hvordan skal medierne blive bedre til at gennemskue, når de lader sig bruge i effektive spin-kampagner? Kommunikationsrådgiver Sune Bang og Peter Albæk, rådgiver og partner i Lead Agency, diskuterer Falck-skandalen og dens perspektiver med en af dens "skurke", Advice...\nEfter en uge med afsløringer af højtbetalte kommunikationsrådgiveres forsøg på at sværte det hollandske ambulanceselskab Bios, er det blevet tid til eftertanke. Hvordan kunne det ske? Hvorfor opdagende ingen, hvad der foregik? Og hvordan skal medierne blive bedre til at gennemskue, når de lader sig bruge i effektive spin-kampagner? Kommunikationsrådgiver Sune Bang og Peter Albæk, rådgiver og partner i Lead Agency, diskuterer Falck-skandalen og dens perspektiver med en af dens "skurke", Advice-direktør Espen Højlund.\nRøgslør over Irak-krig: Vi blev en anelse klogere, da forskere i denne uge præsenterede en udredning om Danmarks ja til at gå med i Irak-krigen i 2003. Men en lang række spørgsmål er fortsat ubesvarede, konstaterer journalist Bo Elkjær, som brugte fire år på at få en interviewaftale med daværende Venstre-statsminister Anders Fogh Rasmussen. Og måske er det ganske sigende, at Fogh heller ikke i dag vil svare på Elkjærs spørgsmål.\nKlimakamp i spalterne: Skal en avis gå aktivt ind i kampen mod klimaforandringerne - eller skal den tilstræbe en traditionel, objektiv linje? Aktivistisk journalistik var til debat, da energi- og klimaminister Lars Christian Lilleholt - som selv er journalist - onsdag krydsede klinger med chefredaktør Christian Jensen i Politikens gamle trykkerihal i København.\nMennesker og medier: Robotter - en god fidus for journalistikken?\nOm det er prisen på et hus i Fuglevænget, resultatet af en fodboldkamp i serie fem eller en beslutning i kommunens socialudvalg, så kan robotter noget, journalister absolut ikke har tid til. Nemlig at fremskaffe fakta, forfatte enkle artikler og sende dem ud til relevante modtagere. Tilmed er robotjournalistik ifølge svenske erfaringer en god forretning. Men hvad sker med de rigtige journalister af kød og blod? Udviklingsdirektør Kristoffer Gravgaard og nyhedschef Søren Funch fra Ritzau - som...\nOm det er prisen på et hus i Fuglevænget, resultatet af en fodboldkamp i serie fem eller en beslutning i kommunens socialudvalg, så kan robotter noget, journalister absolut ikke har tid til. Nemlig at fremskaffe fakta, forfatte enkle artikler og sende dem ud til relevante modtagere. Tilmed er robotjournalistik ifølge svenske erfaringer en god forretning. Men hvad sker med de rigtige journalister af kød og blod? Udviklingsdirektør Kristoffer Gravgaard og nyhedschef Søren Funch fra Ritzau - som er på vej med nye robotinitiativer - trækker perspektiverne op.\nFarvel til Kvægtorvet: Efter 11 år i stolen meddelte TV2-direktør Merete Eldrup i denne uge, at hun stopper. Eldrup forlader en tv-station med god økonomi, fortsat fine seertal og rosende ord for sin indsats. Men lige om hjørnet venter internationale streaming-giganter, fortsat ændring af medievanerne og tvivl om helt eller delvist salg af den populære tv-station.\nAvislæsere til morgenkaffe: Et medie er ikke kun en radiostation, en tv-kanal eller en avis. Det er også et forsamlingshus, og mængden af arrangementer for brugerne er i hastig vækst. De "gamle" medier er nemlig også "sociale", siger medieforsker. Og det kan de tale med om på Information i København, som forleden havde inviteret til morgenkaffe, filmjournalistik og Lars von Trier-begejstring.\nVM i at træde vande: Da Danmark søndag slog Norge i håndboldfinalen i Herning, blev der samtidig sat uofficiel rekord i at holde tv-gryden i kog. For hvad siger udsendte reportere, når de er på live, og når der i en hel time egentlig ikke er noget at fortælle? Måske der er noget at lære fra træde-vande-mesteren anno 1967...\nMennesker og medier: Højt spil på VM-sidelinjen\n25. jan. 2019 kl. 09:05\nNår slutsignalet lyder i håndbold-VM i Herning søndag, bliver der samtidig sat foreløbigt punktum for et massivt bombardement med reklamer for online-spil på TV2. Flere end halvdelen af de 18-30-årige lader sig lokke af gyldne forhåbninger. Og et voksende antal spilreklamer har udviklet sig til en "slamflod", mener Michael Bay Jørsel, leder af Center for Ludomani. Men måske er regulering på vej.\nJournalistik i folkeskolen: Magnus Ellegård Hansen går i 7.B på Vestermarksskolen i Vester Skjern...\nJournalistik i folkeskolen: Magnus Ellegård Hansen går i 7.B på Vestermarksskolen i Vester Skjerninge på Sydfyn. Sammen med sine klassekammerater vandt han i denne uge 10.000 kroner i en landsdækkende aviskonkurrence. Og han er, siger han selv, ret god til at gennemskue overdrivelser og fake news på nettet. Lærer Pernille Larsen er enig, og siger, at hendes elever "er meget bevidste om, hvad de skal sortere fra".\nFarvel til "Fjæsbogen": Unges forbrug af Facebook er i det seneste år faldet markant, viser ny rapport fra DR's medieforskning. Og selv om verdens største sociale medie er en vigtig adgangsvej til netop de unge, er det på høje tid at udvikle og bruge nye kanaler. Medieforsker Dennis Christensen, DR, diskuterer tendenser og nye muligheder med Nadia Nikolajeva, digital chef på TVMidtVest i Holstebro.\nRussisk censur: Fortielser stod i kø, da 123 besætningsmedlemmer på ubåden Kursk omkom i august 2000. I denne weekend er instruktør Thomas Vinterberg premiereaktuel med en spillefilm om katastrofen, som med hans ord blev "afslutningen på den frie presse". De russiske medier blev nemlig slået tilbage til Sovjettidens skrappe censur og overgreb, siger Anna Sharogradskaya, direktør på det regionale presseinstitut i Sankt Petersborg.\nMennesker og medier: Mod & Madprogrammer\n18. jan. 2019 kl. 09:05\nJournalister graver deres egen grav - i årevis har de undervist i og skildret verden ud fra kriterier, der gør befolkningen apatisk. Forsker tager bladet fra munden, når Constructive Institute holder deres anden kongres i Geneve.\nValget nærmer sig og nogle journalister har skiftet scene. Men hvordan opleves skiftet fra journalistik til politik - mød Anna Libak fra Venstre, David Trads fra Socialdemokraterne og Vicki Therkildsen, der er pressechef hos Alternativet.\nEt voldsomt indblik i skizof...\nEt voldsomt indblik i skizofreni og misbrug rullede over skærmen på DR2 torsdag aften - mød dokumentaristen Jessica Nilsson, der modigt har skildret sin ven i "Olivers Testamente" og afslører et svigt i sundhedssystemet.\nMennesker og medier også om DRs forårskollektion, som de selv valgte at kalde det, da de præsenterede forårssæsonen, hvor madprogrammer dominerede indenfor nyskabelserne og generaldirektøren hylder mod!


Ledige stillinger - Danmarks Jernbanemuseum\nStudentermedhjælp til udadvendt arbejde på Danmarks Jernbanemuseum\nVil du være Danmarks Jernbanemuseums nye ansigt udadtil? Er du åben, imødekommende og ikke bange for at smøge ærmerne op? Så er det måske dig, vi skal bruge til at hjælpe primært i weekender, helligdage og skoleferier som museumsvært på Danmarks Jernbanemuseum.\nBetjening af gæster i billetsalg/butik\nMundtlig formidling for større og mindre grupper\nEkspedition af ordrer i museets netbutik\nRundering i museet i åbningstiden\nKørsel med museets minitog\nAd hoc opgaver i forskellige andre afdelinger\nVi forestiller os, at du er i gang med en videregående uddannelse eventuelt inden for historie, kommunikation, lærerstudiet eller et andet studie rettet mod udadvendt arbejde. Derudover forventer vi, at:\nDu taler et eller flere fremmedsprog\nDu møder andre mennesker med et smil og en positiv indstilling\nDu tager ansvar for opgavernes løsning\nDu føler dig godt tilpas med kasseekspedition og kontanthåndtering\nDanmarks Jernbanemuseum er det nationale museum for Danmarks jernbanehistorie. Museet befinder sig i den store rundremise lige ved siden af Odense Banegårdcenter. Danmarks Jernbanemuseum har ca. 80.000 besøgende om året. Se mere om museet her på hjemmesiden. Hvis vi har fanget din interesse, bedes du sende en motiveret ansøgning samt CV til info@jernbanemuseet.dk, hvor alle ansøgninger vil blive behandlet løbende. Du ansættes på timeløn. For yderligere oplysninger kan du kontakte billetsalgsansvarlig Hanne Rasmussen på tlf. 6613 6630 i tidsrummet kl. 10-16.\nHent stillingsopslaget her.


Paven ved audiens: Kirken er født af ilden fra Guds kærlighed - Vatican News\nPaven ved audiens (ANSA)\nPaven ved audiens: Kirken er født af ilden fra Guds kærlighed\nPå den ugentlige General Audience fortsætter pave Francis sin katekese om Apostlenes handlinger, der gør opmærksom på Helligåndens afstamning på apostlene samlet i bøn med Maria.\nDen officielle engelsksprogede oversigt er nedenfor:\nI vores katekese om Apostlenes handlinger vender vi nu til Helligåndens nedstigning på apostlene samlet i bøn med Maria, Jesu Moder, i Øvre Rum. På pinsedagen kom Ånden i opfyldelse af Kristi løfte, ledsaget af voldelig vind og tunge i ild. Disse tegn fremkalder Guds majestætiske selvbetydelse til Moses i den brændende busk og giver loven om Mount Sinai. Kirken blev således født af ilden af Guds kærlighed og kraften i hans ord. Peter, fyldt med Helligånden, indvier straks Kirkens mission om evangelisering, proklamerer den opstandne Jesus før folkemængderne og kalder dem til tro og omvendelse. Åndens udgydelse ved pinsen afslører, at hjertet i den nye og evige pagt ikke længere er lovens skriftlige ord, men Åndens levende tilstedeværelse, som fornyer al skabelse, bor i vores hjerter, bygger enhed fra mangfoldighed, og overalt skaber forsoning og fællesskab. Må den samme Ånd føre os til at opleve en ny pinse og blive glædelige og overbevisende vidner til den opstandne Kristus i vores verden.\nJeg byder velkommen til alle engelsktalende pilgrimme og besøgende, der deltager i dagens publikum, især fra England, Skotland, Nordirland, Australien, Indien, Indonesien, Canada og USA. Min særlige hilsen går til Hiroshima og Nagasaki Youth Peace Messengers fra Japan. Jeg hilser også vinderne af det hellige lands traditionelle bibelkonkurrence. På jer alle indrømmer jeg vor Herres Jesu Kristi glæde og fred. Gud velsigne dig!\n19 juni 2019, 12:59


Eske med 6 Laguiole En Aubrac Wenge biffkniver\n1 x Eske med 6 Laguiole En Aubrac Wenge biffkniver +kr 0,00\nEske med 6 Laguiole En Aubrac Wenge biffkniver - kr 7.499,00 Eske med 12 Laguiole En Aubrac Wenge biffkniver - kr 14.998,00\nLaguiole en Aubrac biffknivsættet indeholder 6 wenge biffknive.\nFormen på biffknivene og fluen på bolsteret er kendetegnet for Laguiole knive. Biffknivene har et glat blad, hvilket gøre det muligt at slibe dem som kokkeknive. På den måde vil skarpheden på biffknivene bevares. De fine dejtaler på ryggen af kniven giver en unikhed, som er med til at bringe kunst til bordopdækningen, ”L’art de la Table” af Lauguiole En Aubrac. Bestik er en vigtig del af bordopdækning, så hvorfor ikke vælge Laguiole En Aubrac wenge biffknive, der udstråler stil og perfektion. Alle serveringsdele er vigtige elementer for at bringe en perfekt præsentation, og en perfekt præsentation er med til at gøre maden smager bedre. Biffknivene er en original Laguiole kniv som er håndlavet i det bedste kvalitet i Frankrig. Kontrolprocessen er rigtig høj, fordi alle knivene bliver kontrolleret af de lokale medarbejder med mange års arbejdserfaring. Hver biffkniv har været igennem mange timers arbejde og omsorg og det kan ses og føles.\nEske med 12 Laguiole En Aubrac Wenge biffkniver\nLaguiole en Aubrac biffknivsættet indeholder 12 wenge biffknive.


Morten Pontoppidan | Bogrummet\nFødt i Ribe og døde 1931 i Haderslev.\nMorten Oxenbøll Pontoppidan, præst, højskoleforstander og forfatter, var som bl.a. medredaktør for bladet ‘Tidens strøm’ religiøst og politisk engageret. Han kæmpede særligt for for en åben, udogmatisk kristendom, men også aktiv i debatten mellem rationalitet og religion. Modtog i 1887 en tre måneders fængselsstraf for stærk kritik af konseilspræsident Estrups politik. Prisbelønnet i 1927 af ‘Selskabet for skønne og nyttige videnskaber’. Udkom første gang i bogform i 1881 med ‘Efeserbrevet’, hvorefter en lang række religiøse, men også historiske tekster og noveller, fulgte.\n1881 Efeserbrevet (fortælling) *\n1898 Bibelske Historier Fortalte for Børn I-III (bibelfortælling for børn) *\n1902 Odysseus rejser og eventyr (sagn)\n1906 Den Gamle Dame med Buklerne og andre Smaating (noveller) *\naf Jens Markvardsend. 11. september 2011\nHvis dette ikke er en klassiker så…! Odyssevs og hans mænd er sluppet helskindede igennem slaget ved Troja. De er klar til at rejse hjem til Itaka, en aldeles begivenhedsrig rejse, før Odyssevs når hjem og må kæmpe med hans gamle ‘venner’, der i hans fravær har kastet sig over hans gods og bejlet til […]


Sønnen kaster sten mod betjente på vigtig opgave - så dukker moren op og viser, hvor skabet skal stå\nSønnen kaster sten mod betjente på vigtig opgave – så dukker moren op og viser, hvor skabet skal stå\nGrinebibelen » Internet » Sønnen kaster sten mod betjente på vigtig opgave – så dukker moren op og viser, hvor skabet skal stå\nI Danmark har vi tidligere haft problemer med, at politimænd og andet alarmberedskab mødes med stenkast og andre trusler, når de skal udføre deres vigtige arbejde.\nDet bliver aldrig nogensinde acceptabelt, at politiets arbejde hæmmes af en flok, der ikke ved, hvordan man opfører sig ordentligt!\nMange gange er det yngre fyre, der står for de værste angreb. Så kan man godt komme til at tænke på, hvad forældrene mon siger til denne uaccaptable opførsel – og om de har til hensigt at gøre noget ved det.\nMange står bare at ser passivt til, når politi og andet beredskabspersonale angribes med sten og andre farlige genstande. Det er selvfølgelig først og fremmest politiet, der skal stoppe sådan noget – men samtidig er det irriterende, at de skal forstyrres i forbindelse med vigtige udrykninger.\nMoren lægger ikke skjul på sin mening\nFor et stykke tid siden var der en oprørt stemning i den amerikanske by Baltimore, hvor en gruppe maskerede mænd angreb politiet med sten. Hvis der var nogen, der undrede “Hvor er deres forældre?”, så fik de hurtigt svar på det spørgsmål.\nFor pludselig dukkede en af bøllernes mødre op – og så kom der andre boller på suppen!\nI videoen nedenfor kan man meget tydeligt se, hvad hun synes om sønnens opførsel. Den unge mand, der først var hård og vred på politiet, bliver pludselig from som et lam. Men hvem tør også at sige en så irriteret mor imod?\nVideoen er blevet set af over 50.000 – og den modige kvinde er blevet hyldet for sin handling. Hun er bestemt ikke en curlingmor, men fortæller sin søn, at det her er uacceptabelt!\nJeg synes, at hun er en rigtig helt, og med en så stærk mor bør sønnen lære af hendes værdier! Forhåbentlig gav det her fyren en vigtig lærestreg!\nSynes du, at moren gjorde det rigtige? Så tryk på DEL-knappen for at hylde denne modige kvinde!


EM i Cykling 2017 - optakt: Eliten kommer til Herning\n31. jul. 2017 kl. 11:3031/07-17 11:30\nEM i cykling 2017\nHerning - 2-6. august 2017\n2-3. august: Enkeltstart\n4-6. august: Linjeløb\nHerrerne kører 12 gange på en rute, der er 20,1 kilometer lang. Damerne nøjes med 6 gange.\nEM i cykling foregår i år i Danmark i Herning (2.-6. august), og der er lagt op til en sprinterfest af de helt store. Jesper Carstens kigger nærmere på EM i cykling denne optakt.\nEfter at EM i flere år udelukkende bare var et fænomen for de unge ryttere, valgte man sidste år at arrangere et europamesterskab for de allerbedste ryttere i Plumelec. Den første udgave blev en stor succes, da verdensmesteren Peter Sagan løb af med sejren.\nI år er det så Danmarks tur til at afholde mesterskabet. Vi deltog ikke i EM sidste år af økonomiske årsager, men det bliver der naturligvis lavet om på i år, hvor vi sender ryttere i alle seks kategorier.\nDet er nemlig ikke kun eliten, der skal køre EM i Herning. Der vil være løb for juniorer, U23-ryttere og elite hos både damerne og herrerne, så der er rig mulighed for at opleve noget fantastisk cykelløb.\nDesværre byder ruten ikke på de fantastiske grusveje, der udgør GP Herning. Det burde man have gjort i min optik, men ved at satse på en ren sprinterrute appellerer man til den absolutte sprinterelite - og det er måske ikke så skidt igen.\nMan kan diskutere, om cykelsporten virkelig har brug for et EM, når der køres VM hvert år, men jeg synes, der er noget charmerende ved landsholdsløb, hvor der er andre ting på spil. Jeg forventer i al fald et spændende EM - også selvom det nok ender i en spurt.\nEM i Cykling Odds & Tips\nHold øje med tips fra BetXperts cykelekspert:\nElia Viviani 3,75\nAlexander Kristoff 4,00\nEdvald Boasson Hagen 8,00\nSam Bennett 8,00\nBryan Coquard 9,00\nMagnus Cort 9,00\nLøbet i Herning ender efter al sandsynlighed med en spurt. Ruten er flad, og det eneste, der for alvor holdet det fra at ende i en spurt, er, at der er store nationer som fx Spanien, der godt kunne ønske noget andet, ligesom Tyskland kommer med et C-mandskab.\nAlexander Kristoff og Edvald Boasson Hagen, Norge\nDer bør dog være nok store lande, der er intereserede i spurten, blandt andet Norge, der stiller med to af favoritterne i form af Alexander Kristoff og Edvald Boasson Hagen. Før Tour de France havde man soleklart peget på Kristoff som landets sprinter. Umiddelbart efter Tour de France ville man pege på Edvald Boasson Hagen.\nMen så vandt Kristoff endagsløbet i London.\nOk, han slog Magnus Cort i spurten, mens Greipel, Bennett og Viviani alle var længere tilbage, men sejren må give Kristoff en ret god fornemmelse før EM. Og så vidner det bare om, hvad Kristoff kan med holdets støtte. Hele holdet var dedikeret til ham, og han formåede at vinde.\nSå hvem kører Norge for?\nMan kan argumentere for, at de burde køre for Kristoff. VM ligner i højere grad et løb for Edvald Boasson Hagen, og selvom EM ingenlunde er på samme niveau, så er det en oplagt mulighed for at give Kristoff en bid af kagen, og så køre for Boasson Hagen senere på året.\nJeg tror dog, at vi skal forvente at se dem begge køre efter sejren. Boasson Hagen virker hurtigere, end han har været de seneste mange år, mens Kristoff trods flot resultat er svær at stole på. Det kan ende med, at de spurter mod hinanden om første- og andenpladsen, men sådan havde jeg nok gjort det, medmindre jeg havde været helt sikker på, at Kristoff har niveauet.\nEt vigtigt argument for at de kører hver deres spurt: Norge jagter i øjeblikket 9 pladser til VM, og kæmper med blandt andre Polen og Slovakiet om disse. Derfor har de brug for så mange som muligt, da Polen Rundt kan indkassere en del polske point. Jeg forventer at se begge nordmænd sprinte til stregen.\nNorge har to af de største favoritter, og sammen med Italien (og Danmark og Frankrig) kan man forvente, at de kommer til at sætte dagsordenen. Med både Edvald Boasson Hagen, Alexander Kristoff og Sondre Holst Enger, havde jeg nok spillet lidt ud i finalen frem for at bruge alt for mange folk. At sende Sondre Holst Enger afsted på sidste omgang vil være ren luksus for dem.\nJeg tror mest på Kristoffs stabilitet, mens Edvald Boasson Hagen har alsidigheden til at vinde her også, men før Tour de France i år var der næppe mange, der havde sagt, at Hagen var hurtigere end Kristoff. Jeg formoder, at Kristoff er holdets spydspids, og han er min favorit til EM, mens Boasson Hagen må befinde sig bagerst i favoritfeltet på fem ryttere.\nElia Viviani, Italien\nItalien stiller til start med Elia Viviani som deres kaptajn. Viviani er sandsynligvis den hurtigste rytter i hele feltet, men han mangler lidt stabilitet, primært fordi han hos Team Sky altid er overladt til sig selv.\nHistorien er lidt anderledes her ved EM, hvor han har et helt hold til sin rådighed, og i form af Davide Cimolai, Roberto Ferrari, Jacopo Guarnieri og Fabio Sabatini har han fire af de ryttere, som man normalt vurderer som nogle af de bedste leadoutryttere i verden. Det bliver spændende at se, hvem der skal fyre ham af til sidst. Jeg havde valgt Guarnieri, men det er et gigantisk luksusproblem at have, så Italien bør vælge ham, der sidder bedst med i finalen.\nViviani blev forbigået til årets Giro d'Italia såvel som Tour de France (det sidste var ventet), mens Vuelta også kan blive svær hos Sky, hvorfor EM pludselig er blevet vigtigere for italieneren. Kuriøst nok kan hans normale svage holdstøtte blive en hæmsko her: han er simpelthen ikke vant til at have så mange folk foran sig, og det kan betyde, at nogle af tingene ikke sidder helt i skabet for ham.\nViviani er på mange måder en frustrerende rytter, fordi han er ekstremt hurtig. Jeg har tit argumenteret for, at han i ren fart er én af de fem hurtigste i verden. Det holder jeg fast i: men han skuffer ofte, når der er forventninger til ham, ligesom han har svært ved at leve op til farten, når han ofte starter en spurt for langt tilbage.\nI London-løbet ugen forinden viste han meget fint, hvad problemet er med ham: Han kom aldrig for alvor med i finalen.\nHan kan sagtens blive europamester i det her felt. Jeg har ham som én af favoritterne, og vurderer ham egentligt som hurtigere end Kristoff og Edvald Boasson Hagen, men jeg vil heller ikke blive overrasket, hvis han klokker i spurten.\nBryan Coquard, Frankrig\nJeg har ingen idé om, hvor Bryan Coquard står. Frankrig kommer til EM med et hold, der er centreret omkring ham. Holdet er ikke specielt godt, men deres kaptajn er god, såfremt han har formen.\nMen har han formen? Det er virkelig svært at svare på.\nI Tour de Wallonie var han bagom dansen i spurterne, men på løbes hårdeste afslutning, 5. etape op ad Mur de Thuin, blev han nummer to bag løbets vinder, Dylan Teuns. Det resultat opnår man næppe uden at være i form.\nHan har i det hele taget haft lidt svært ved at gentage sidste sæsons store bedrifter, hvor han så meget hurtig ud. I Tour de France lignede han en topsprinter, og han hev over ti sejre hjem i løbet af de første seks måneder. Han har indtil videre taget fem sejre i år i mindre løb, og i det hele taget virker han ikke lige så formstærk som for et år siden.\nHan er dog stadig én af de allerhurtigste ryttere i det her felt, og EM, der arrangeres af franskmænd, kunne tænkes at motivere lidt mere hos Coquard end så mange andre.\nHavde ruten været en smule selektiv eller hård, så havde jeg nok haft Coquard som favoritten sammen med Edvald Boasson Hagen, men noget kunne tyde på, at han er lidt sløvere end for et år siden.\nSam Bennett, Irland\nSam Bennett er en rigtig hurtig sprinter. Det kan ingen tage fra ham. Sam Bennett er også en meget hypet sprinter, når man tænker på, hvor lidt han egentligt har fået ud af sin fart indtil videre.\nFor Bennett er hurtig. Én af de hurtigste i det her løb. Men hans hold, Bora-Hansgrohe, formår ikke for alvor at løfte opgaven for ham. Gang på gang ser man ham tabe spurter, hvor han nok er den hurtigste. Han har det svært i placeringskampen.\nHan har dog haft en god sæson med en sejr i Paris-Nice samt et par sejre i Slovenien Rundt. Han kunne have vundet en etape eller to under Giro d'Italia, men der kom lige en Fernando Gaviria i vejen. Her blev det til fire top3-placeringer, og så stabil har han vel aldrig været før.\nIrland kommer faktisk med et fornuftigt hold med Mullen, Dunne og Brammeier, men hvor Viviani har fire fuldgode leadouts, mangler Bennett den mand, der skal placere ham i finalen, og det kan blive kritisk i den her spurt i Herning.\nJeg vil dog sige, at han befinder sig i et favoritfelt med fire andre ryttere, og jeg stoler for alvor kun på én - Kristoff - så der er bestemt muligheder. Det er ret åbent, og han har farten til at slå dem alle.\nSpiltanker om de fem favoritter\nMarkedet er pt. ikke så stort, da kun to bookmakere er ude med odds, men holder Alexander Krisotff odds 4 på hele markedet, så er det nok mit bud på et spil. Nordmanden må først og fremmest elske det danske vejr, og så synes han at være ganske solid trods en rædderlig Tour de France.\nViviani tør jeg ikke røre til oddset med tanke på hans stabilitet, mens Edvald Boasson Hagen kan blive fanget i en norsk rolle. Bryan Coquard har ikke set vildt hurtig ud i en spurt, men bør være formsolid.\nDet efterlader Sam Bennett, og selvom der er få sprintere, der frustrerer mere end ham, så er han et lyn, når alt klapper for ham. Odds 8 er måske lige i underkanten, men stiger den til odds 9 eller mere, så slår jeg nok til.\nOutsiderne: Cort med gode chancer\nDer er en række sprintere i feltet, men ikke mange af dem har en reel chance for at vinde løbet. Én af dem er dog Magnus Cort. Danskeren er hurtig, særligt på denne tid af året, hvilket han senest beviste i RideLondon. Ligeledes kommer han hertil med et fuldt hold, da Danmark er på hjemmebane. Det må ligeledes være en ekstra motiverende faktor.\nSom udgangspunkt er han ikke helt på niveau med de fem favoritter, men som jeg nævner et par gange: Der er ingen af dem, der for alvor er stabile. Har de alle en dårlig dag i placeringskampen, så kan Cort sagtens løbe af med EM-triumfen.\nHerefter bliver det lidt mere magert blandt outsiderne. Belgien stiller til start med semi-hurtige ryttere som Edward Theuns og Jens Debusschere. De er solide folk i en spurt, men Belgien er ét af de hold, der også vil have interesse i at det ender i andet end en spurt.\nTyskland stiller med et reservefyldt hold. Deres sprinter hedder Pascal Ackerman, der i år kører sin første sæson som professionel. Han er hurtig, men det er en lang distance. Han blev nummer to ved U23 VM sidste år, og han er hurtig, men han er også uerfaren og har ikke helt fået de store resultater i år.\nHerefter følger en lang række solide sprintere: Wouter Wippert, Alexander Porsev, Ivan Savitskiy, Erik Baska. Alle er solide, men ingen af dem er vanvittigt hurtige, og de bør ikke vinde i det her selskab. Det samme gælder spanske Juan Jose Lobato.\nSlovenien stiller dog til start med et spændende mandskab. De har mange stærke folk, der ved, hvordan man sætter en spurt op. Spørgsmålet er, om man kører for Luka Mezgec eller Marko Kump. Begge er solide, men ikke de hurtigste. Til gengæld kan de få et ret fint leadout, hvis Pibernik, Koren og Bozic får det til at spille. De vinder næppe, men jeg synes, de har et fedt hold.\nRuten: Sprintervenlig rute i Herning\nDa Herning blev præsenteret som arrangør af 2017-udgaven af Europamesterskaberne, var der nok mange, der håbede på, at ruten ville bestå af adskillige grusveje, akkurat som de gør i cykelløbet GP Herning.\nDet er et løb, som de danske ryttere ofte nævner, netop fordi det er specielt med de hvide grusveje. Så gør det mindre, at løbet ikke er et UCI-løb, men blot må nøjes med at være et Post Cup-løb - de elsker det. Og det er der en grund til.\nArrangørerne af EM har dog tænkt anderledes. Grusvejene kommer ikke til at fylde en meter. I stedet bliver det et meget sprintervenligt løb.\nDer køres - som stort set altid i disse mesterskabsløb - på en rundstrækning. Denne er 20,1 kilometer lang og kører ad veje som Dalgasgade, Mindegade via Torvet, Bethaniagade og Møllegade.\nAlt efter løbsklassen skal den så passeres X-antal gange. Hos herre elite skal der køres 12 rundstrækninger, hvilket resulterer i 241,2 kilomets kørsel.\nDer er ingen udfordringer på ruten udover nogle sving. Ingen bakker. Ingen bjerge. Intet. Hvis en rute kunne skrige "sprintere", så ville denne gøre det. Det kan man så tænke om, hvad man vil.\nDer er ingen tvivl om, at arrangørerne har gjort det, så man kan tiltrække sprintereliten. Havde man fokuseret på grusveje, så havde det været mere blandet, hvem der var dukket op.\nJeg forstår rationalet: Man skal have EM til at bide sig fast på kalenderen, og hvis først alle de store profiler stiller op én gang, så vil det sprede sig til de øvrige udgaver af løbet. Men jeg havde håbet, at vi kunne vise en anden side af Danmark.


Navigation: Om Langeland Forsyning » Direktion og bestyrelse » Forbrugerrepræsentation » Historisk\nForbrugerrepræsentation - Historisk\nDen 22. oktober 2010:\ntrådte den nye bekendtgørelse nr. 1194 om forbrugerindflydelse i vandselskaber i kraft. Ifølge bekendtgørelsen skulle forbrugerne få direkte indflydelse på bestyrelsessammensætningen i alle selskaber, som enten leverer drikkevand eller renser og afleder spildevand.\nForbrugernes indflydelse på bestyrelsens sammensætning kom til udtryk ved, at forbrugerne fremadrettet skulle være repræsenteret i selskabets bestyrelse. Valget skulle afholdes inden 30. juni 2011.\nDen 30. marts 2011:\nbesluttede Miljøminister Karen Ellemann -efter drøftelse med forligskredsen omkring Vandsektorloven, at fristen for vandselskabernes gennemførelse af valg af forbrugerrepræsentanter skulle udskydes fra den 30. juni til den 1. januar 2012. I den periode ville ministeren og forligskredsen bag vandsektorloven se på, om der er mulighed for at gøre reglerne om forbrugerindflydelse mere fleksible.\nDen 16. juni 2012:\nudsendte Miljøministeren bekendtgørelse nr. 772 Bekendtgørelse om brugerindflydelse i vandselskaber. Bekendtgørelsen trådte i kraft den 10. juli 2012 -og der skal inden 6 måneder være foretaget valg af forbrugerrepræsentant.\nDen 18. juli 2012:\nændingsbekendtgørelse der trådte i kraft 1. august 2012 bestemmer, at valg skal være afholdt senest den 31.12.2013, og at de valgte skal indtræde i bestyrelsen senest 31.12. 2014.\nDU KAN SE BEKENDGØRELSE NR. 772 HER »\nDen 13. maj 2013:\nselskabernes vedtægter blev ændret på generalforsamlingen i Langeland Forsyning A/S, således at forbrugere kan vælges ind i bestyrelsen for selskabet.\nDU KAN SE VEDTÆGTERNE HER »\nDen 24. juni 2013:\nLangeland Forsyning A/S bestyrelse godkendte valgregulativet for afholdelse af forbrugervalg. Regulativet indeholder de nærmere bestemmelser om valgets afholdelse.\nDU KAN SE VALGREGULATIVET HER »\nDen 9. december 2013:\nDer blev afholdt direkte valg af forbrugerrepræsentanter til bestyrelsen i Langeland Forsyning A/S på en ekstraordinær generalforsamling den 9. december 2013. Kandidatanmeldelse fandt sted i perioden fra 16. september 2013 til 14. oktober 2013. 4 Kandidater meldte sig.\nStemmesedler/adgangskort kunne rekvireres i perioden fra 8. november 2013 til 22. november 2013 - der kunne afgives brevstemme i særlig kuvert indtil den 5. december 2013. Ialt 61 stemmesedler blev udsendt. Ved valget var der 18.916 stemmeberettigede.\nDer blev der afgivet 57 stemmer, svarende til en stemmeprocent på 0,3%\nDer blev valgt 2 forbrugerrepræsentanter, som indtrådte i bestyrelsen i forbindelse med ordinær generalforsamling 12. maj 2014.\nValg til forbrugerrepræsentant i Langeland Forsynings bestyrelse 2018\nForbrugerne i Langeland Vand ApS og Langeland Spildevand ApS har valgt en fælles forbrugerrepræsentant og to suppleanter til bestyrelsen i Langeland Forsyning A/S.\nResultat af forbrugerrepræsentationsvalg 2018\nDer var i alt 10.807 stemmeberettigede kunder.\nHeraf har 401 afgivet deres stemme, hvilket svarer til en stemmeprocent på 3,7.\nSom forbrugerrepræsentant blev Peder Hansen valgt med 180 stemmer.\nSom 1. suppleant blev Trine Haugegaard Nielsen valgt med 110 stemmer.\nSom 2. suppleant blev Helle Hansen valgt med 31 stemmer.\nKMD og MobilePeople har analyseret dataene for valghandlingen, og har ikke fundet uhensigtsmæssigheder. Derfor har de udsendt en resultatrapport, som kan ses her: Resultatrapport fra valgsystemet\nForbrugerrepræsentanten indtræder i bestyrelsen i forbindelse med den ordinære generalforsamling den 22. maj 2018, og er valgt for en 4-årig periode.\nPr. 10. juli 2018 har Langeland Forsyning modtaget meddelelse om, at Trine Haugegaard Nielsen ikke længere er aktiv som forbrugervalgt 1. suppleant i bestyrelsen.


Om Kulturkvarteret - Københavns Kulturkvarter\n17 kulturoplevelser inden for 10 minutters gang i hjertet af København.\nI Københavns Kulturkvarter findes en række af byens ældste og mest attraktive kulturinstitutioner side om side med de demokratiske institutioner, der former nutidens og fremtidens Danmark. Her i kvarteret mødes rigets og byens fortid og fremtid.\nKøbenhavns Kulturkvarter giver danskerne og byens turister en unik mulighed for at opleve og forstå Danmarks fortid, nutid og fremtid i et samlet byområde. De historiske byrum, de smukke pladser og den storslåede arkitektur rummer fortællinger om magt, kunst, kultur og demokrati. I Kulturkvarteret tilbydes en autentisk oplevelse af at bevæge sig rundt i århundreders Danmarkshistorie og her er en rig mangfoldighed af forskellige kulturtilbud – alt sammen inden for en radius af 10 minutters gang. Det samlede byområde udgør ubestrideligt hovedstadens Kulturkvarter.\nKøbenhavns Kulturkvarter udgøres af 17 kulturinstitutioner i indre København:\nSe Kulturkvarterets aktuelle begivenheder, udstillinger og arrangementer her.


Loddey's Self Catering Apartments i Cape Town til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nOcean View Apartments, C/O Beach Road and Culenborg Street, Helderberg, Cape Town, Sydafrika, 7140\nbaseret på 27 anmeldelser "Apartment is well equipped and tastefully decorated."\nOm Loddey's Self Catering Apartments\nNår du besøger Strand, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Loddey's Self Catering Apartments, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder. På Loddey's Self Catering Apartments sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet handicapfaciliteter, lufthavnstransport, familieværelse, biludlejning, elevator. Atmosfæren på Loddey's Self Catering Apartments afspejles på hvert eneste værelse. altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, køleskab, mikroovn er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Hotellets udendørs pool giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Loddey's Self Catering Apartments.\nDu bedes give Loddey's Self Catering Apartments besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 1000 ZAR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.


Bag Statsbanernes kulisser og andre reportager fra DSB 1931-1957 - Danmarks Jernbanemuseum\nMed "virksomhedsbesøg", der er hentet fra tidens fag-, uge- og dagspresse, giver bogen et levende billede af dagligdagen ved banerne. Et af bogens temaer er S-banen, hvor vi besøger kontrolbetjentene på stationerne og følger togrevisorerne i deres nødvendige - men ikke altid lige populære - arbejde. Vi oplever også folkestemningen en sommeraften på Klampenborg Station i Besættelsens sidste år. I en underholdende skildring besøger vi personalet i en spisevogn, dengang der var fine kulinariske oplevelser på togrejsen mellem Aalborg og Padborg. Og vi går til ro i nattoget fra København til Vestjylland.\nDanmarks største trafikknudepunkt var i mange år Fredericia, som beskrives i en storslået og meget informativ reportage, og vi fortsætter i nordpå til Århus, hvor Centralværkstedet ligeledes skildres indgående i overgangstiden mellem damp og diesel. For den overfartsinteresserede læser besøges DSB's Øresundsbåde mellem København og Malmø, netop i de år da indkøbsrejsende strømmede til for at hente ellers uopnåelige varer "hinsidan". Vor barndoms landstation og feriebørnenes ankomst og afrejse skildres vemodigt, og vil vække mange kære minder hos de, der husker barndommens togrejse ud i den danske sommer. Også jernbanefolk med den klassiske trafikelevuddannelse vil glædes over skildringen af elevens oplevelser, både på landstationen og på Jernbaneskolen.\n1930'ernes og 40'erne rejseliv på den sjællandske Vest- og Sydbane beskrives af både personale og charmerende reportere, og en endelig følger vi en af de tidlige jernbaneentusiaster på en Jyllandsrundrejse, dengang der virkelig var noget at opleve på DSB's omfattende skinnenet. Bogen er illustreret med stribevis af stemningsfulde miljøfotos, de fleste gengivet i stort format og optaget af periodens bedste jernbanefotografer, både professionelle og amatører.\nMed gods på krogen - og andre jernbanemotiver


Aarhus Havn runder 175 år. Bud på bæredygtighed. Ny terminaldirektør satser på vækst og bæredygtighed. Mangroveskov gør vandflyveren grøn - PDF Free Download\nAarhus Havn runder 175 år. Bud på bæredygtighed. Ny terminaldirektør satser på vækst og bæredygtighed. Mangroveskov gør vandflyveren grøn\nDownload "Aarhus Havn runder 175 år. Bud på bæredygtighed. Ny terminaldirektør satser på vækst og bæredygtighed. Mangroveskov gør vandflyveren grøn"\n1 MARTS 2020 Aarhus Havn runder 175 år Bud på bæredygtighed Ny terminaldirektør satser på vækst og bæredygtighed Mangroveskov gør vandflyveren grøn Kun få kvinder i det Blå Danmark Fart og form på færgeterminal Digital transformation FM holder havnen ved lige\n2 Foto: Aage Fredslund Andersen, Aarhus Arkivet Aarhus Havn runder 175 år...handelsstanden og skipperne pressede på for at få gennemført en udvidelse af havnen. Nøjagtig som tilfældet er i dag, hvor en lang række virksomheder netop har afgivet høringssvar og bakket op om Aarhus Havns ønske om at udvide havnen. Om et par måneder har Aarhus Havn 175-års fødselsdag. Den nøjagtige dato er 10. maj, og dagen efter vil der være åbent Havnecenter fra kl. 7-9, hvor kunder, samarbejdspartnere og andre interessenter er velkomne til morgenkaffe og fødselsdagskage. Senere på året vil alle byens borgere blive indbudt til fødselsdag, og dermed fejring af byens havn, der samtidig er hele Danmarks havn blandt andet i kraft af markante markedsandele på både container og bulk. Siden virksomheden Aarhus Havn blev etableret i 1845 har både havnen og byen undergået en massiv udvikling og vækst. Fra en lille halvcirkelformet havn, Mindehavnen, og en by med knap 8000 indbyggere i den lille købstad, der dog var landets tredjestørste efter Helsingør og Odense. Til i dag landets største erhvervshavn med rutenet til det meste af verden og én af to danske EU-core-ports og et indbyggertal i Aarhus på knap Så selv om meget var anderledes dengang er der ligheder fra dengang til i dag. Det var nemlig gode tider forud for 1845 der havde medført større besejling på havnen, og gjort den eksisterende havn for lille. Handelsstanden og skipperne pressede på for at få gennemført en udvidelse af havnen. Nøjagtig som tilfældet er i dag, hvor en lang række virksomheder netop har afgivet høringssvar og bakket op om Aarhus Havns ønske om at udvide havnen. Men noget er også anderledes. Dengang kostede en havneudvidelse rigsdalere (godt kroner), men Aarhus Havn havde kun 1/3 af midlerne selv. Derfor indkaldte Magistraten til en rådstuesamling for at få borgernes accept af, at byen skulle udstede en garantierklæring på restsummen. I dag er udvidelsen alene en investering, der foretages af Aarhus Havn, og hverken kommunen eller staten skal på nogen måde bidrage. 2\n3 Bud på bæredygtighed Af Henrik Munch Jensen Skibsfarten transporterer 80 pct. af verdenshandelen, men står globalt kun for 2-3 procent af verdens samlede CO 2 -udledninger. Selv om det ikke lyder af meget er det en fælles erkendelse i den maritime sektor, at der skal gøres en indsats for at nedbringe skibsfartens klimaaftryk. Hos Aarhus Havn har vi en bæredygtighedsstrategi, der sigter mod at vi som virksomhed skal være CO 2 -netural i 2030, og at vi skal være den mest bæredygtige havn i Østersøområdet. Men udover at arbejde for at nedbringe vores eget klimaaftryk, er vi også kommet med en række bud på hvad den maritime sektor bør arbejde for i fællesskab. Overskriften for vores første bud er fremtidig energiinfrastruktur på danske erhvervshavne. Aktuelt har næsten hver dag sin historie om et rederi, der enten overvejer at eksperimentere med et nyt brændstof til skibe eller har planlagt et eksperiment med et konkret brændstof på en udvalgt skibstype. Mange kendte og nogle relativt ukendte brændstoftyper er i spil, og det synes relativt usikkert lige nu, hvilket eller hvilke brændstoffer, der vil blive de gængse i fremtiden. Men én ting er sikkert, og det er også allerede påpeget af flere rederier, der er behov for at opbygge helt nye energisystemer på land, uanset hvilket eller hvilke brændstoffer, rederierne fremover vælger at anvende for at nedbringe deres klimaaftryk. Der synes at være enighed om at den største innovation ikke skal ske på skibene, men på landjorden. De danske erhvervshavne (herunder Aarhus Havn) er således vigtige aktører i det set-up, fordi det er helt afgørende at sikre den nødvendige energiinfrastruktur på havnene til det eller de brændstoffer, der vil blive anvendt af rederierne i fremtiden. Vores andet bud handler om den nuværende energiinfrastruktur på de danske erhvervshavne. Selvom der hos mange aktører er stor lyst og vilje til at udvikle nye og mere bæredygtige brændstoffer til skibene, vil der sandsynligvis gå flere årtier inden disse brændstoffer anvendes i den samlede internationale skibsflåde. I mellemtiden synes det nødvendigt at finde en løsning på den udledning af CO 2 og partikler der finder sted, mens skibene opholder sig i havnene. Mange af de danske erhvervshavne (herunder Aarhus Havn) er relativt bynære og har således naboer, der forventer handling i forhold til at begrænse både påvirkningen af klimaet og deres sundhed. Derfor vil der i flere årtier fremover være behov for at havnene kan tilbyde den nødvendige energi-infrastruktur for at reducere udledningen af partikler og CO 2, mens skibene opholder sig i havnen. Aktuelt er landstrømsanlæg den mest kendte og anvendte form for energiinfrastruktur på erhvervshavnene, men anden energiinfrastruktur kan blive aktuel i de kommende år. Endelig har vi påpeget et behov for justering af love og regler. Behovet for at gøre Det Blå Danmark mere bæredygtigt skaber nemlig behov for nye energiløsninger på de danske erhvervshavne (herunder Aarhus Havn), som i stort omfang er reguleret af lovgivning. Det meste af den lovgivning stammer fra en tid, før man var så optaget af bæredygtighed, som tilfældet er nu. I vores bestræbelser på at finde løsninger har vi desværre konstateret, at den nuværende lovgivning direkte forhindrer de danske erhvervshavne i at etablere og/eller drive energiinfrastruktur, der vil fremme bæredygtigheden. Vores sidste bud på bæredygtighed er derfor, at erhvervshavnene (herunder Aarhus Havn) ikke kan løse udfordringerne lokalt uden offentlig støtte eller ændret lovgivning. Aarhus Havn Reportagen er 57. årgang af bladudgivelsen fra Aarhus Havn. Udgives 4 gange årligt. Redaktion: Souschef og økonomichef Henrik Munch Jensen samt kundechef Nicolai Krøyer. Koordinator: Helle Vinsten, Annoncer, lister, adressering m.m: Helle Vinsten, Aarhus Havn, Tlf: , Layout: Søren Bo Grafisk. Tryk: Scanprint a/s Forsidefoto: Jan Kejser Vandvejen 7, DK-8000 Aarhus C Tel\n4 Ny terminaldirektør satser på vækst og bæredygtighed Vi vil sørge for at leve op til alle miljølovgivninger, og så kigger vi på at opgradere vores udstyr, så det bliver mere og mere miljøvenligt, hver gang vi gør det. Foto: Jan Kejser/Tekst: Jørgen Høg Flere containere over kaj. En ny strategi for bæredygtighed og mere digitalisering. Det er tre af de vigtigste punkter på Dennis Lenthe Olesens aktuelle dagsorden. Siden nytår har Mærsks havnedivision placeret sine to dominerende containerterminaler i Norden, Aarhus og Gøteborg, under én samlet ledelse. Dennis Lenthe Olesen er ny ansvarlig chef for APM Terminals Nordics, og han skal fremover fordele sin ledelsestid mellem de to store byer Aarhus og Gøteborg på hver sin side af Kattegat. Øverst på den ambitiøse chefs dagsorden står vækst. Vi har nogle prioriteter, som er ens for Nordic, og den primære prioritet er vækst. Det gælder for både Aarhus og for Gøteborg. Vi vil gerne øge vores samlede volumen i løbet af de næste par år, siger Dennis Lenthe Olesen. Containerterminalen i Aarhus investerer derfor ca. 20 mio. kr. i en ny automatisk gate inkl. infrastruktur, hardware og software, og hele projektet skal stå klar i december Aarhus Havn har oplevet vækst på containerhavnen de senere år med containere i I 2018 blev containere løftet over kaj, og væksten fortsatte i 2019 med containere. I 2019 øgede vi vores kapacitet for fyldte reefere med 20 pct. for at kunne imødegå den øgede danske landbrugseksport. Vi arbejder på en yderligere kapacitetsudvidelse på 17 pct., så vi kan have fyldte reefere stående samtidigt på terminalen, siger direktøren. 4\n5 Dennis Lenthe Olesen er ny adm. direktør for APM Terminals Nordic. Han er ansvarlig for terminalerne i både Aarhus og i Gøteborg Et af de tiltag, som Dennis Lenthe Olesen vil bære med fra terminalen i Gøteborg, er en ny strategi for bæredygtig godstransport, som ligner Green Gothenburg Gateway. Lige nu arbejder vi på en strategi for, hvordan terminalen i Aarhus bliver mere bæredygtig. Det ultimative ville være at få alle vores operationer elektrificeret. Vi vil købe mere grøn energi, og vi skal i det hele taget kigge på den mest miljøvenlige og kosteffektive løsning, siger direktøren. Aarhus Havns strategiplan, der gælder frem mod 2024, har det overordnede mål at gøre Aarhus Havn til den ledende bæredygtige havn i Østersø-regionen. Vores strategi passer fint ind i det, forklarer direktøren. Mærsk har en overordnet plan om at være CO 2 -neutral i 2050, og i Aarhus vil man sørge for at gøre alle operationer mere effektive, så man f.eks. ikke kører unødige distancer, når man flytter containere på kajen. Vi vil sørge for at leve op til alle miljølovgivninger, og så kigger vi på at opgradere vores udstyr, så det bliver mere og mere miljøvenligt, hver gang vi gør det. I Sverige arbejder man med HVO, miljøvenlig diesel, og man kigger på alternative løsninger i Aarhus, men der er endnu ikke fundet en bærbar løsning, hvor økonomi og miljø hænger sammen. Man er også allerede i gang med at se på hybridversioner af straddle carriers for at nedsætte energiforbruget. Vejen mod mere vækst og grøn transport går gennem øget digitalisering. APM Terminals Aarhus har allerede gang i en større digitaliseringsproces, forklarer direktøren. Man arbejder fx med et produkt kaldet API Portal, hvor terminalens systemer kan køre direkte ind i kundernes systemer. APM arbejder på et pilotprojekt lige nu, og systemet vil også blive implementeret i Aarhus, siger Dennis Lenthe Olesen. På sigt vil man udvikle et system til gavn for kunderne, så uanset om man står i Høje Taastrup eller i Taulov eller et andet sted i Danmark, så skal det allerede dér føles, som om man allerede står på Aarhus havn. Man skal kunne følge sit gods, fra hvor man står, til det er ombord på skibet. Terminalen arbejder i øvrigt på at øge digitaliseringen i alt udstyr, så man kan optimere på driften og nedsætte energiforbruget. Man opgraderer det ti år gamle operationssystem TOS til det moderne N4. Med alle de tiltag i ryggen vil vi vækste forretningen i Aarhus, det er godt for havnen, og det er godt for byen. Jeg glæder mig over den høje aktivitet på havnen med masser af fremsynede virksomheder, siger Dennis Lenthe Olesen. Han har arbejdet for Mærsk siden 1991 og har en omfattende erfaring med drift af containerterminaler. Han har været chef for flere af APM Terminals havne i bl.a. Belgien og Marokko, og han har desuden haft centrale roller som regional og global driftschef. 5\n6 Team bæredygtighed Foto: Jan Kejser Ikke mere snak. Nu skal der handles. Da først Aarhus Havns bæredygtighedsstrategi var nedfældet på papir ultimo 2018, tog teknisk chef Anne Zachariassen strategien i den anden hånd den handlende hånd. Parallelt med at hun selv gik i gang med at knytte kontakter, researche på muligheder og tale med kunder, fik hun annonceret efter først en bæredygtighedsingeniør og derefter en projektmedarbejder. Der var afsat midler i strategien til begge medarbejdere, og det kunne kun gå for langsomt. 6\n7 I dag er de tre. Bæredygtighedsingeniør Mads Søgaard, projektmedarbejder Hanne Bohnstedt og teknisk chef Anne Zachariassen. De har en plan. De vil gøre Aarhus Havn CO 2 -neutral senest i 2030, og de vil gøre Aarhus Havn til den mest bæredygtige havn i Østersøområdet. Men de vil også stille sig til rådighed for de 150 virksomheder på hele Aarhus havn, og understøtte virksomhederne arbejde med bæredygtighed. De tre ikke bare vil, men er også ansat til at gøre det, da ordlyden i Aarhus Havns bæredygtighedsstrategi meget tydeligt dikterer disse mål. Anne Zachariassen arbejder primært med strategien og forsøger at skaffe partnerskaber til nogle af de store og udfordrende projekter. Hun henter ideerne ude i verden og i Danmark og bringer dem ind i virksomheden. Mads Søgaard arbejder med at sikre at de projekteringsværktøjer, der fremover vi blive anvendt i virksomheden, også tager højde for bæredygtighed. Desuden har han til opgave at udvikle bæredygtighedsværktøjer der kan anvendes, når der skal tages beslutninger med sigte på både den grønne, den sociale og den økonomiske bundlinje. Der er sket rigtig meget i både samfundet og på det personlige plan i løbet af de to år. Jeg har flyttet mig selv fra at være en ganske almindelig bevidst forbruger til i dag at overveje bæredygtigheden i alt hvad jeg gør og køber. Og det tror jeg at rigtig mange andre kan genkende, siger Anne Zachariassen. Hun oplever at det efterhånden er lykkedes at få Aarhus Havn sat på bæredygtighedsdagsordenen -både i Aarhus, men også i resten af landet. I dag bliver vi kontaktet af mange forskellige institutioner og virksomheder, som gerne vil arbejde sammen med os. Og i forhold til mange af de konkrete projekter, vi er i gang med, er vi da også en del af en større helhed. Om vi rykker hurtigt nok? Det kan altid diskuteres, men det vil jeg lade andre bedømme. Aktuelt er jeg faktisk fortrøstningsfuld, i forhold til de mål vi har sat, siger Anne Zachariassen. Mads Søgaard, bæredygtighedsingeniør: Det er virkelig spændende at arbejde i en branche, som er ved at finde sit ben at stå på inden for den grønne omstilling. Samtidig er Aahus Havn en virksomhed, der virkelig vil den grønne omstilling og også vil være førende på området. Det giver en masse muligheder for udvikling og højt til loftet, når det kommer til ideer som kan gøre en forskel. Lige fra at tænke bæredygtigt i store infrastrukturløsninger til at forsøge at forbedre livet under vandet med fiskeyngelpladser. Hanne Bohnstedt, projektmedarbejder: Aarhus Havn er et fantastisk laboratorium for bæredygtig udvikling, fordi ledelsen har taget en strategisk beslutning om at blive førende på området. Det er en både modig og klog beslutning. Branchen har et stort potentiale for at opnå relativt store resultater på kort tid, men er samtidig afhængig af effektive partnerskaber for at nå målene. Det er et fantastisk felt at arbejde i med min baggrund som cand.scient.pol. VEJNING, KONTROL OG INSPEKTION For Hanne Bohnstedt handler det om at få skabt netværk med virksomhederne på haven, og undervejs er opgaven at motivere dem til grøn omstilling og facilitere de projekter, der opstår. Det handler om at få virksomhederne til at videndele, indgå i fælles projekter og i mere formelle partnerskaber. Parallelt med at de har hver deres ansvarsområde, har de i de seneste måneder arbejdet intenst sammen for at kortlægge Aarhus Havns såkaldte baseline. Eller på mere almindeligt dansk Aarhus Havns CO 2 -bidrag. Resultatet af det arbejde bliver offentliggjort, når Aarhus Havn i april udkommer med sin årsrapport for Akkrediteret brovejning og vægtattest Dokumentation af VGM vægten af containere Inspektion og prøvetagning Skadesinspektion af vare ved ankomst On-/off-hire inspektion af skibe Inspektion af surring af vare i forbindelse med afskibning Bunker survey, draft survey, marine survey INSP Tank opmåling / ullage af flydende vare Tally kontrol Da Anne Zachariassen blev ansat som teknisk chef hos Aarhus Havn for to år siden, stod det ikke skrevet nogen steder heller ikke i jobannoncen - at en stor del af hendes tid skulle gå med bæredygtighed. Akkrediteret, landsdækkende og 100% uafhængig Kontakt os og hør mere Multivej 12 Logistikparken Aarhus C 8220 Brabrand Tlf:\n8 Mangroveskov gør vandflyveren grøn Af Lars Mandal/Foto: Jan Kejser og Nordic Seaplanes Transportbranchen er kendt som en af de mest komplekse brancher - i relation til kampen mod CO 2 -udledning. Nu går Nordic Seaplanes helt nye veje for en samlet grøn flyrejse mellem Aarhus og København. Inspireret af DAT, Danish Air Transport, og deres såkaldte IFLYGREEN-projekt har vi indledt et samarbejde med Thor Heyerdahl Climate Parks og Bio8 AS. Projektet og parken omfatter et område på hektar nyplantet mangroveskov i Myanmar, og vores investering på cirka kr. i dette projekt betyder at CO 2 -udslippet fra vores flyvninger neutraliseres med 100 pct., fortæller direktør Lasse Rungholm, Nordic Seaplanes. Mangrovetræet er på den måde en gave fra naturen, fordi det er med til at reducere effekten af den globale opvarmning, og samtidig beskytte liv. Der er allerede plantet millioner af mangrovetræer i Myanmar, og der kommer flere til hver eneste dag. Spinkle træer - og lidt sjove at se på - men supereffektive til at optage CO 2, fortæller Lasse Rungholm. Mangrovetræer er nærmest i stand til at støvsuge CO 2 til sig. Der findes ingen mirakelkur, der kan gøre luftfart til en bæredygtig transportform, men mangrovetræerne hjælper godt på vej. 50 pct. af træets biomasse er CO 2, og træet optager op til fire-fem gange så meget CO 2 som træer i almindelighed. Mangrovetræet er ikke bare ét træ, men en hel familie af træer og buske med flere slægter og varianter. Fagfolk anser mangroverne for at være et supereffektivt økosystem, der er i stand til at tage CO 2 i store mængder ud af atmosfæren og gemme det i jorden. Direktør Lasse Rungholm Nordic Seaplanes har som den eneste transportmulighed mellem København og Aarhus valgt at fokusere på fuld CO 2 -neutralitet på deres flyvninger mellem landets to største byer. Vi er nu ikke alene langt de hurtigste, men også langt de mest miljøvenlige. Investeringen i de mange mangrovetræer betyder at man flyver helt grønt, når man flyver med vores vandfly. 8\n9 Lasse Rungholm påpeger at kloden er ligeglad med hvor CO 2 -udslippet finder sted - og dermed også hvor det neutraliseres. Derfor giver det mening at støtte projektet i Myanmar, selvom vores forretning handler om en rejse mellem København og Aarhus. Gennem samarbejdet med Thor Heyerdahl Climate Parks og Bio8 AS er det dokumenteret, at vi kan neutralisere udslippet minimum 1:1. Det lyder som en solstrålehistorie, og det er det også, for nyplantningen i Myanmar er samtidig med til at støtte lokalbefolkningen i området. Mangrovetræerne beskytter ikke bare kystområderne mod tsunamier og andet ekstremt vejr. Projektet derude er også med til at øge fiskebestanden med op til 50 pct., og det betyder forbedrede levevilkår for lokalbefolkningen. Udryddelse af regnskov trækker konstant overskrifter, men mangrovetræerne er faktisk forsvundet i endnu større hast. I mange lande er udbredelsen i dag på et kritisk niveau, og det er på den baggrund at Myanmar, med økonomisk støtte, har besluttet at stille et kystnært areal på hektar til rådighed for genplantning. Det kan ikke bare hjælpe natur og landsbyer på fode igen, men har også en kapacitet til at optage flere millioner tons CO 2. We work together as one around the world and take pride in providing excellent service > Multimodal container logistics > Iceland and Faroe service > Worldwide reefer logistics and international forwarding Konecranes Gottwald Together we make things happen Alt til godshåndtering... MRS Nordic Seaplanes øger til maj sin kapacitet med endnu en vandflyver på ruten mellem havnen i Aarhus og landets hovedstad. Vi har købt den nye flyver i Australien, og lige nu er den på vej til Schweiz for at blive malet, og for at få monteret pontoner, så vi kan sætte den ind på ruten 1. maj. Dermed kan endnu flere passagerer, typisk forretningsfolk, der ønsker at brugt mindst mulig tid mellem Aarhus og København, nyde en CO 2 -neutral tur med vores fly, pointerer Lasse Rungholm. Timars Turen med vandlyveren tager som regel 42 minutter, og med en taxatid i Aarhus på cirka fem minutter og andre otte-ti minutter i København, kan den samlede transporttid langt de fleste gange holdes under en time. Prisen er 1897 kr. hver vej med mulighed for besparelser ved køb af klippekort. Tel.:\n10 Kun få kvinder i det Blå Danmark Damvad Analytics har udarbejdet en rapport for Danske Maritime og Danske Havne om kvinder i de maritime brancher. Rapporten konkluderer bl.a.: Kvinder udgør kun 21% af de ansatte på havnene. Tallet er stort set uændret fra Kvinder bestrider kun 7% af de tekniske stillinger selvom disse udgør 58% af alle stillingerne. I samfundet generelt har kvinder 17% af de tekniske stillinger. 7 ud af 10 kvinder har stillinger, der forudsætter en høj grad af viden, eller er i kontor- og kundeservicearbejde. Kun 17% af lederstillingerne i sektoren er besat af kvinder. Der peges på barrierer som for hård omgangstone, at kvinder har problemer med at opnå respekt, samt en række fordomme om sektoren. I dette - og de kommende numre af Reportagen - spørger vi nogle kvinder, der allerede er i branchen: Hvordan er det i dag? Og hvad kan man gøre for at ændre på ovenstående? Hvad tror du, er årsagen til, at kun Tekst og foto: Jette Christiansen Blå bog Navn: Jane Sams Christensen Alder: 57 Uddannelse: Lager- og logistikoperatør Stilling: Teknisk servicemedarbejder Arbejdsplads: Aarhus Havn Hvad tror du, er årsagen til, at kun en ud af fem i den maritime branche er kvinder? Det handler om en gammel tradition, man endnu ikke har brudt i den mandsdominerede branche. Det kan skyldes, at mange af dem, der arbejder på en havn, er ufaglærte og mange kvinder tror, at de ikke kan varetage den type arbejde. Men vi bliver oplært i det, vi skal kunne, undervejs. Det ved kvinderne bare ikke, og derfor går de uden om branchen. Det kan også skyldes, at branchen ikke er på mode. I hvert fald vælger mange yngre kvinder at satse på et modefag. Hvad er det bedste ved at være kvinde i den maritime branche? Det er at der ikke tages specielt hensyn til en, fordi man er kvinde. Der kan være tungt fysisk arbejde, men der er hjælpemidler til det meste. Man skal heller ikke kæmpe for at få den samme løn som sine mandlige kolleger. I andre brancher får kvinder jo mindre i løn, selvom de laver det samme. Vi er omfattet af den samme overenskomst, vi får den samme løn. Jeg har ellers et dejligt, varieret arbejde, hvor 90 procent foregår udendørs. Hvad er det værste ved at være kvinde i den maritime branche? Det værste er, at der alligevel er en grad af forskelsbehandling i det daglige arbejde. Jeg har oplevet diskrimination, hvor det jeg siger, bliver overanalyseret, fordi jeg er 10\n11 en ud af fem i den maritime branche er kvinder? kvinde. Det kan give dårligt selvværd, hvis man bliver kritiseret, når man siger noget. Jeg respekterer andre, de bør også respektere mig. Problematikken bunder nok i den kultur, der kan være i mandsdominerede virksomheder. Hvad skal branchen gøre for at tiltrække flere kvindelige medarbejdere? Der bør sættes mere positiv fokus på branchen. Det kan man gøre ved at vise flere, gode Tv-udsendelser om arbejdet i det blå Danmark. Programmerne skal vises på de kanaler, som er mest populære blandt unge kvinder. Og så skal branchen ud på uddannelsesinstitutionerne og fortælle om alt det, den byder på. Man bør desuden gøre mere opmærksom på, at kvinder har de samme lønforhold som mænd. Hvad bør eventuelt ændres, hvis man ønsker flere kvinder i den maritime branche? Ledere og mellemledere bør måske uddannes bedre i, at vi ikke alle er ens. Man skal også lære at komme diskrimination til livs. Derudover skal klikedannelser nedbrydes, og det kræver en kulturændring. Her er nogle barrierer at rive ned. Hvordan oplever du at kvinder uden for den maritime branche tænker om dit job? De synes, at det er sejt. Jeg får ofte meget opmærksomhed, fordi jeg arbejder på havnen i et traditionelt mandejob. Det er virkelig meget positivt. Hvordan er omgangstonen i et miljø med mange mænd og få kvinder? Den kan være hård og kompromisløs, og der er også en del fnidder-fnadder. Man siger at der er meget af det på arbejdspladser med mange kvinder, men det forekommer altså også i stor stil blandt mænd. De fleste er heldigvis hurtige til at komme videre. Hvordan er dine muligheder for videreuddannelse og avancement i forhold til mændene? De er ikke anderledes. Kvinder har de samme muligheder som mænd. Hvad vil være dit bedste råd til de kvinder, der overvejer at søge job i den maritime branche? Det vil være at de skal forberede sig på en mere fri og lidt hårdere omgangstone, men også på et spændende miljø. 11\n12 We are dedicated to serving our customers Unifeeder A/S Hveensgade 1 DK-8000 Aarhus C\n13 Fart og form på færgeterminal 13\n14 En vigtig ingrediens er meter stål- og betonpæle, der skal bære fundamenter for ramper og bygninger. Foto: Jan Kejser Lige om lidt det vil sige om mindre end syv måneder lægger den første katamaranfærge til ved den nye færgeterminal for enden af Østhavnen. Derfor er der også lige nu fart på byggeriet af færgeterminalen, som Aarhus Havn bygger til Molslinjen. Den seneste tid har færgeterminalen for alvor taget form, og 1. oktober er den forventede dato for det første anløb. Når de første bilister kører ombord på en af Molslinjens hurtigfærger, for at lade sig fragte til Sjælland i løbet af 70 minutter (ca. 5 minutter kortere end i dag), er det sandsynligvis de færreste, der vil tænke over det omfattende arbejde, der er gået forud. At omdanne vand til land kræver sin planlægning, sine ingeniører og flere dygtige entreprenører. Populæropskriften på en færgeterminal kunne lyde sådan: Man tager noget jord (overskud fra byggeprojekter i Aarhus-området) og fylder op, indtil det når op over havoverfladen. Derefter bliver der etableret spuns, så jorden holder sig inde for det ønskede areal, og bag spunsen fyldes der op med sand. En vigtig ingrediens er meter stål- og betonpæle, der skal bære fundamenter for ramper og bygninger. Derefter sten til etablering af Vestre Færgemole samt spuns og sand pyntet med lidt beton på toppen til Østre Færgemole. 14\n15 Beton er også den vigtigste ingrediens til rampefundamenterne, fundamenter til fendere, pullerter og endelig til 750 meter kajkant. Og selve bunden i havnebassinet sikres med kvm. betonplader. Færgeterminalen får to færgelejer med dobbeltramper (nedre og øvre) samt et færgeleje med en enkelt rampe og endelig et overliggerleje, hvor en færge kan ligge natten over. I det populære brætspil Matador kan man med et snuptag sætte huse på sine grunde, men dog ikke på rederierne. Men det kan man godt i virkelighedens matadorspil, idet Molslinjen allerede har sat huse på sin nye færgeterminal. Molslinjen har dog fået kørt sine huse dvs. fremtidige administrationsbygninger til terminalen med særgodstransporter, mens serviceog driftsterminalen er bygget på stedet. I virkelighedens matadorspil er det dog ikke nok at placere nogle huse. På den nye færgeterminal er der også etableret bilramper, fodgængerramper, opmarchareal til biler og naturligvis et parkeringsområde. Endelig vil der være både tankanlæg og landstrømsanlæg til færgerne på den nye terminal. Der er fart på byggeriet af færgeterminalen, der ligger for enden af Østhavnen. 15\n17 Digital transformation En container pr. minut, alle dage, uger og måneder. Aarhus Havn er i vækst, og containertrafikken slår alle rekorder med en fremgang på 25 pct. i løbet af de seneste tre år. Den stigende interesse for at benytte Aarhus Havn stiller krav til det digitale set-up. Derfor er digitalisering nu et tema - sammen med bæredygtighed - i havnens femårige strategiplan. Virksomheden NORRIQ er valgt som sparringspartner til en række Customer Relationship Management- processer. 17\n18 Tekst: Morten Bøcker/Foto: Mogens Holmgaard fortsat fra forrige side... Sammen med projektleder Johanna Geber fra Aarhus Havn er vi gået op på øverste etage i det imponerende hovedsæde på den østvendte mole. Fra den ikoniske, hvide bygning er der udsigt til høje stakke med tusindvis af containere, gigantiske kraner, hundrede meter lange pakhuse og lastbiler, der kører i en lind strøm ind og ud af området. Vi har en langsigtet udviklingsplan, hvor vi ønsker at udvide havnens areal ude i havet mod øst fra de nuværende cirka 280 hektar med yderligere cirka 100 hektar, fortæller Johanna Geber og giver næring til den tanke, at vi her står i en virksomhed med næsten ufatteligt store udviklingsambitioner. tid og kan ske på forskellige niveauer i organisationen. Derfor er det vigtigt, at vi har et system, hvor vi kan strukturere og underbygge vores arbejde. Aarhus Havn startede udviklingen af CRMløsningen for et par år siden, og har valgt at implementeringen sker i etaper, så organisationen kan følge med. Det er jo ikke bare et system, vi er i gang med at indføre. Vi kigger på alle vores processer, siger Johanna Geber. En tredje - og også temmelig afgørende gevinst - er at Aarhus Havn kommer tættere på kunderne ved at gøre data tilgængelig for alle, der har kundekontakt. Den næste, der taler med kunden, har en viden om det, der er gået forud. Det giver os en 360 graders tilgang til vores kunder og mulighed for at træffe værdifulde beslutninger, siger Johanna Geber. Hun tilføjer, at organisationen er blevet langt mindre sårbar i forhold til tidligere, hvor viden i højere grad lå hos enkelte medarbejdere. Nu er al viden forankret i løsningen, siger Johanna Geber. CRM-løsningen ligger i skyen og kan tilgås på tablets og telefoner. Det gør det nemt for alle at se og registrere data, og vi har fået en mere fleksibel måde at arbejde på og et bedre flow i arbejdsdagen, når vores medarbejdere altid har den info, de skal bruge, lige ved hånden, siger Johanne Geber. Det er slut med langsommelige processer og tvivlsom datakvalitet! Når kunden lejer sig ind på havnens arealer, oprettes en kontrakt, og som led i CRMprojektet er det planen, at disse kontrakter ensartes i form af faste skabeloner. Væksten på en havn skabes sammen med kunderne. Kunderelationer er derfor afgørende for at gribe mulighederne og få det bedste ud af dem. Efter at have implementeret en Business Intelligence løsning indså havnen at der også var brug for en løsning, som kunne samle alle data om kunder, og være udgangspunkt for en mere proaktiv bearbejdelse af markedet. Vi er lykkedes med at transformere Aarhus Havn fra at være en myndighed til i dag at være en servicevirksomhed, der hver dag er i tæt dialog med vores kunder. Men den dialog foregår typisk over lang Salgsprocessen på en havn kan sagtens tage flere år, inden en aftale er i hus med en ny kunde, der begynder at anløbe havnen, læsse, oplagre og losse. Undervejs opsamles en mængde data af alle de forskellige medarbejdere, der har med kunden at gøre. Fra at ligge i Excel ark og forskellige mailbokse samles al denne data nu i CRM-løsningen. Målet er at blive mere effektive, og vi kan allerede nu se, at vi opnår en kæmpe rationaliseringsgevinst. Samtidig får vi ensartet vores processer, og det er også meget vigtigt for os, siger Johanna Geber. Kontraktstyringen skal lægges ind i CRMløsningen, og det kan være med til at give mere forretning, fortæller Johanna Geber. Ved at have fuldstændig overblik over kontrakterne på ét sted kan vi i højere grad holde fast i en kunde, der ønsker at komme ind på et areal, fordi vi har præcis viden til rådighed om hele udlejningssituationen, og hvornår et passende areal bliver ledigt, siger Johanna Geber. 18\n19 Bliv kunde i en bank som kommer rundt om hele din økonomi Gør det muligt Bliv kunde på nordea.dk/ nykunde Aarhus C Skt. Clemens Torv nordea.dk 19\n20 FM holder havnen ved lige Fra venstre: Frank Larsen, Søren Ratne, Rasmus Christensen og Henrik Kløverpris Tekst og foto: Jette Christiansen/stort foto: Jan Kejser Hvem ringer lejere og brugere af havnens bygninger til, når noget ikke er som det helst skulle være? Et godt bud er at ringe til Aarhus Havns afdeling for Facility Management (FM), hvor man gør en dyd ud af at være let tilgængelige for lejerne - også uden for normal kontortid. Medarbejderne i Facility Management er ansvarlige for drift og vedligeholdelse af Aarhus Havns bygninger, belysningsanlæg, vandbrønde, el-skabe og de ydre områder. Det inkluderer hegn, bomme og gates, alt det der holder havnens terrorsikring intakt. Gruppen har fire medarbejdere, alle med en bred håndsværksmæssig og byggeteknisk erfaring og uddannelse. En af dem er Søren Rotne, der er ansat som byggetekniker og desuden er teamkoordinator. Jeg indgår i teamet, mens min opgave som koordinator er at sikre strategisk udvikling af gruppen og at vi får det hele med. Aarhus Havn har ca m2 bygninger, fordelt på Havnecentret, andre kontorer, værksteder og pakhuse, fortæller Søren Rotne. Han fortæller, at en henvendelse kan dreje sig om alt fra en elpære, som skal udskiftes, til et større ombygningsprojekt, som en lejer ønsker vurderet. Lejerne betaler ofte ikke for at få udført de små opgaver. For de større opgaver udarbejdes et budget og en plan, hvilket er på lige fod med hvad andre udbydere ville gøre. Størstedelen af virksomhederne på havnen benytter dog Facility Managements tjenester. Vi kender vores bygninger. Vi ved hvor installationerne og de bærende vægge m.v. er. Vi kender også historikken og de skader, de måtte have haft, understreger Søren Rotne. Facility Management står for ledelsen af alle projekter, mens eksterne håndværkere står for selve udførelsen af de større opgaver. Der er simpelthen for mange opgaver til, at afdelingens fire medarbejdere selv ville kunne nå alt. Indimellem får de assistance af kollegerne i Havneservice og Vedligehold. Derudover arbejder de proaktivt. De er ude i området, taler med lejerne. De inspicerer og diagnosticerer. På den måde bliver skader og mangler opdaget. Vi går ikke forbi noget, der ikke fungerer, smiler Søren Rotne. Det var også årsagen til, at hans kollega Frank Larsen en dag kom i tale med en lejer 20\n21 Søren Rotne kontrollerer ventilationsanlægget i HC af et pakhus. Han havde et problem med lastbiler, der skulle sætte containere af, og i den forbindelse kom til at lave skader på pakhuset. Frank Larsen fik malet tydelige striber på pladsen, så chaufførerne kunne se hvor de skulle holde. Siden har der kun været få skader på det pakhus. Det var en enkel opgave, som vi kunne løse takket være en dialog, der ikke ville have fundet sted, hvis vi ikke havde været proaktive og ude på området. Facility Management har også ansvar for rengøring, drift af produktionskøkkenet, budgetlægning og økonomiopfølgning mm. Mange opgaver sker naturligvis via serviceaftaler med leverandører og andre udbydere. Vi vurderer hele tiden, om vi har den rigtige leverandør og den rigtige pris. Vi holder også øje med den sociale bæredygtighed, sikkerhed og med at personalet har de rigtige arbejdsforhold. Det stiller vi krav til. Afdelingen har desuden fokus på den miljømæssige bæredygtighed. Energioptimering har længe været i fokus, og fx er Havnecenterets tag belagt med solceller. For nylig udarbejdede Facility Management et nyt bilag til en lejekontrakt, hvor lejere kan sætte kryds ved de tjenester, der ønskes inkluderet. Det kan være serviceringer af ventilation, VVS-installationer m.v. Vi kunne godt tænke os, at flere benyttede sig af det, da vi nemmere kan sikre god vedligeholdelse, men også fordi det for lejeren kan svare sig i det lange løb. I øjeblikket arbejder Søren Rotne på at implementere CTS (Central Teknisk Styring) på en kontor- og servicebygning, der skal styre ventilationssystemer, køl og frys. Det vil sikre lejerne et godt og stabilt indeklima og kontinuerlig drift af køle- og fryserum. På IT-fronten arbejder man også med overgangen fra Smart til Main Manager. Lejerne vil få adgang til en app, hvor de kan indrapportere fejl og mangler. Det bliver virkelig tidsbesparende for alle. Den forventer vi at have klar i løbet af året. Søren Rotne mener, at afdelingen er af den type, som folk ikke lægger mærke til, når alt fungerer. Men vi er her, vi vedligeholder bygningerne og området. Så kan vores lejere i stedet have fokus på det, som er deres virksomhed, og ikke bekymre sig om hvorvidt et pakhus er utæt eller et ventilationssystem ikke fungerer. Det ordner vi, slutter han. 21\n22 AdobeStock foto FRANSK HANGARSKIB TIL AARHUS VI BORER EFTER BIOFUEL BÆREDYGTIG BETON Det franske hangarskib, Charles de Gaulle, vil for første gang anløbe dansk havn, når det ankommer til Aarhus den 29. marts i år. Hangarskibet, der har plads til 40 fly, er 261,5 meter langt og 64 meter bredt. Skibet ankommer til Aarhus havn sammen med en dansk fregat som led i en trænings- og øvelsesaktivitet, der vil foregå i det nordlige Atlanterhav, herunder Nordsøen, samt øvrige britiske, norske og danske farvande. Øvelsen er en del af det dansk-franske forsvars- og sikkerhedspolitiske samarbejde. Hvis det havde været 1. april, havde vi fortalt historien om vores bestræbelser på at finde biofuel med den borerig-lignende tingest, der opholder sig i havet ved Østhavnen. Men nu er det ikke 1. april, og der er ej heller tale om en molbohistorie, selvom der i godt vejr er smuk udsigt til Mols. Fra den såkaldte jack-up-flåde, som er den korrekte betegnelse - gennemføres der boringer i underbunden ned til ca. 25 meter under vandoverfladen. Der er tale om geotekniske boreundersøgelser, som dels skal bruges af Aarhus Vand og Aarhus Havn. Connovate, der er i gang med at opføre en ca kvadratmeter stor fabrik på Aarhus havn, har haft rejsegilde. Fabrikken skal producere et koncentrat til beton, der gør elementerne stærkere og forlænger levetiden betydeligt - op til 265 år. Den lange levetid gør betonen mere bæredygtig, og samtidig skal der kun bruges 50 pct. af den beton, man normalt anvender. Det betyder en kraftig reduktion i CO2-udledningen i forhold til almindelig beton. Connovate har planer om at bygge lignende fabrikker i Asien, USA og Sydamerika. Fabrikken på Aarhus havn forventes at stå færdig 1. marts i år, og den har kostet cirka 50 mio. kr. at bygge. 22\n23 Aarhus Havn VIDSTE DU, AT AARHUS HAVN u er Danmarks største erhvervshavn u er Danmarks største containerhavn (markedsandel ca. 65 pct.) u er en af verdens mest effektive containerhavne u anløbes af verdens største containerskibe u er Danmarks største offentlige bulkhavn u har anlægsaktiver for over 2 mia. kr. u er færgehavn med 1,3 mio. biler om året u er under hastig udvikling Etape 1 forventes færdig 2030 Etape 2 forventes færdig\n24 Fra Aarhus Havn til alverdens destinationer Se mere på om: Faste regelmæssige linjer fra Aarhus havn Feeder-forbindelser via Aarhus havn Havnerelaterede virksomheder på Aarhus havn Vandvejen 7, DK-8000 Aarhus C Tel Fax\nOm Circular Computing Vores mission er at ændre verdens syn på køb af IT. Bæredygtighed er altafgørende men må ikke gå på kompromis med ydeevne og kvalitet. På den måde kan alle leve i en bedre verden\n6 S E CG JENSEN EGEDAL KOMMUNE STILLER HØJE MILJØKRAV TIL BYGGERIERNE I NY BYDEL OG BANER MED SIT UDBUD VEJ FOR MERE BÆREDYGTIGT BYGGERI C A\nC A 6 S E CG JENSEN GRØNNE CASES EGEDAL KOMMUNE STILLER HØJE MILJØKRAV TIL BYGGERIERNE I NY BYDEL OG BANER MED SIT UDBUD VEJ FOR MERE BÆREDYGTIGT BYGGERI Stenløse Syd er et helt byområde, som er udviklet\nPlads til mangfoldighed Fjernvarme Fyn - ansvarlighed, kompetencer og muligheder Vi leverer miljøvenlig fjernvarme til mere end 90.000 kunder. Og vi gør meget mere end det. Hver dag arbejder vi for at\nDFM NETVÆRKS MEDLEMSUNDERSØGELSE 2017\nDFM NETVÆRKS MEDLEMSUNDERSØGELSE 217 Af Svend Bie og Poul Henrik Due Facilities Management er under forandring. Medlemsundersøgelsen, der er gennemført op til Årskonferencen, peger på en række udviklingstræk,\nKære TV2 Klimadebatten er for alvorlig til kampagnejournalistik\nKære TV2 Klimadebatten er for alvorlig til kampagnejournalistik Åbent brev fra direktørerne for Dansk Fjernvarme, DI Energi, HedeDanmark, Dansk Skovforening, Dansk Energi, Skovdyrkerne, Træ-og Møbelindustrien\nFACILITY SOLUTIONS FOR AND BY PEOPLE WHO CARE More than a job 3 "ENHVER KAN FEJE ET GULV ELLER SKRÆLLE EN KARTOFFEL." Du har måske oplevet lignende fordomme om rengøring, catering og andre servicefunktioner.\nCaring for Climate. menneskerettigheder, miljø, klima og bæredygtighed. Byens Netværk Foto & tekst: Katja Pryds Beck\nCaring for Climate Byens Netværk 27.01.11 Foto & tekst: Katja Pryds Beck Der var tidlig mønstring, da Byens Netværk, Dansk Arkitektur Center og UNDP Danmark inviterede til morgenmøde på DAC om FN s virksomhedsnetværk\nCEJ Ejendomsadministration A/S CSR politik\nCEJ Ejendomsadministration A/S CSR politik CEJ s CSR politik regulerer alle vores aktiviteter. CSR dækker efter vores opfattelse både hensyntagen til naturen og de fysiske omgivelser samt de mennesker,\nKender du typen? SEKS PROFILER PÅ DEN DANSKE ENERGIFORBRUGER\nKender du typen? SEKS PROFILER PÅ DEN DANSKE ENERGIFORBRUGER Udgivet af Energifonden - maj 2019 Materialet bygger på analyser udført af Marketminds for Energifonden Layout: Berit Winsnes / BW grafisk design\nBorgmesterens budgettale ved Byrådets 1. behandling af budget 2017\nBorgmesterens budgettale ved Byrådets 1. behandling af budget 2017 Den 2. september havde jeg fornøjelsen af at hilse på Nikolaj Mazur, som netop er flyttet til Odense for at læse til fysioterapeut. Nikolaj\nVELKOMMEN TIL BRANCHETOPMØDE 2016\nVELKOMMEN TIL BRANCHETOPMØDE 2016 DAGENS PROGRAM 14.00-14.20: Velkommen og præsentation af FRI s State of the Nation 2016-rapport v. formand i FRI, Carsten Toft Boesen 14.20-14.50: Konjunkturerne i dansk\nMORTEN SIIG HENRIKSEN SIGNE VIL REDDE KLIMAET FACEBOOK.COM/STEMSIIG\nMORTEN SIIG HENRIKSEN SIGNE VIL REDDE KLIMAET FACEBOOK.COM/STEMSIIG MORTEN SIIG HENRIKSENS MÆRKESAGER AFSKAF BØRNEFATTIGDOM FLERE HÆNDER TIL VORES BØRN, UNGE, UDSATTE OG ÆLDRE INVESTERINGER I UDDANNELSER\nGrønt Grenaa forude. Sådan bruges energispareaftalen Fjernvarmen ser i en række artikler nærmere på, DANSK FJERNVARMES MAGASIN NR.\nDANSK FJERNVARMES MAGASIN NR. 2 MARTS 2017 NYHEDER Forsyningssektor melder samlet ud Forsyningssektoren har formuleret en fælles vision, der sætter en fremadrettet dagsorden i debatten om den danske forsyning.


Ledelse I Teori Og Praksis Af Pia Lindkvist Knærkegaard → Køb bogen billigt her\nLedelse I Teori Og Praksis - Bog\nAt lede organisationer i praksis er som at lægge et puslespil, hvor motivet løbende ændres og hvor brikkerne kan lægges på mange måder. Bogen giver en grundlæggende introduktion til nogle af de centrale emner indenfor ledelsesteorien, der kan være med til at skabe bevidsthed om spilleregler og brikker i ledelsespuslespillet. De brikker der lægges frem i bogen omfatter: • betydningen af personlighedstræk og psykologiske drivkræfter for varetagelse af lederens opgaver • sammenhængen mellem lederens menneskesyn og ledelsesform • krav og forventninger til varetagelse af lederrollen • betingelser for lærings- og udviklingsprocesser • virksomhedskulturens betydning • betydningen af dialog som ledelsesværktøj og dens betydning for egen gennemslagskraft • dialogens betydning i det formelle møde mellem leder og medarbejder samt i forhandlingssituationer • kendskab til konflikttyper og konfliktens grundlæggende natur og forskellige metoder til konfliktløsning • anvendelsen af relevante værktøjer til præsentation af budskaber og problemstillinger. Ledelsesteori er værktøjer, der er udviklet til at hjælpe lederen, når han eller hun skal lægge sit ledelsespuslespil. En leder kan ikke lede uden sin intuition og erfaring, uden sine menneskelige egenskaber og værdier. Men det kan være en god hjælp at støtte sig til de redskaber, der allerede er udviklet. Ledelsesteori kan ikke give svaret på den komplekse opgave, det er at være leder, men en god teori hjælper én med selv at skabe mening i tingene. Uden én eller anden form for teori kan det være svært at få styr på det, der foregår omkring os som ledere. Bogen henvender sig især til akademi- og diplomuddannelser samt professionsbachelor uddannelser, der alle har et anvendelsesorienteret formål. Men den er også velegnet som faglig værktøjskasse i forbindelse med undervisning ved andre uddannelser, hvor fagområdet ledelse indgår.\nFakta om Ledelse I Teori Og Praksis\nPia Lindkvist Knærkegaard, Henrik Steenstrup\nLedelse, Ledelsesteori, Organisationer, Ledere, Ledelse I Teori Og Praksis, Bøger, Bog\nVed e-handel er det uhyre vigtigt, at sikkerheden er i orden, og det er derfor et område, vi har stor fokus på. For at få den største garanti for sikkerheden ved online betaling, har vi opnået at få NETS til at godkende vores online betalingsløsning. Så når du køber og betaler online hos Gucca, er det sikkert.\nDe 30 dages returret er selvfølgelig gældende for alle typer produkter hos Gucca.dk. Det medfører, at hvis du af den ene eller anden årsag ikke ønsker din vare, kan du naturligvis bare returnere dine varer og få dine penge retur. Før du returnerer varen til os, er det altid en fordel, hvis du forinden kontakter os.\nAt du som kunde hos Gucca modtager din vare både sikkert og hurtigt, er essentielt for os. Hvis din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du kan se den nøjagtige lagerstatus på hver enkelt vare. Har du alligevel spørgsmål til et produkts lagerstatus eller leveringstiden, så kontakt os.\nNår du handler hos Gucca, så kan vi tilbyde dig at vælge blandt adskillige former for betaling. Her skal du selvfølgelig benytte den betalingsform, der passer lige til dig. Det er den samme høje sikkerhed, uanset hvilken betalingsmetode du vælger. I vores sektion med oftest stillede spørgsmål finder du en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at pengene først hæves fra din bankkonto, når vi sender produktet til dig.\nSkulle der opstå tvivl eller spørgsmål til vores webshop, så tag kontakt til os. Du kan ringe eller sende e-mail til os på hverdage mellem 10-15, og vi er altid parat til at assistere dig - med godt humør og et smil.\nHvis du har behov for det, har du mulighed for at spore din ordre, fra det øjeblik vi afsender din ordre, til den er kommet. Når du færdiggør købet, kan du efterfølgende få adgang til din egen personlige ordreside. Fra ordresiden kan du følge med i, hvor langt pakken er kommet. Når vi har sendt dit produkt, vil du i samme øjeblik få en e-mail med leveringsinformation fra os.\nNiveau: fagligt niveauEn grundlæggende introduktion til de praktiske problemstillinger mange ledere står med i hverdagen, samt de metoder og værktøjer der kan inddrages i det daglige arbejde\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_samfundoghistorie path_bog_ledelseiteoriogpraksis