Netværk på virtuelle servere | Version2\nNetværk på virtuelle servere\nAf Yoel Caspersen Torsdag, 29. september 2016 - 15:03 53\nI dag har jeg et spørgsmål til de ærede læsere, der har mere erfaring med virtuelle servere end jeg selv har.\nEr netværk på virtuelle servere efterhånden begyndt at performe hæderligt - eller halter det stadig bagefter?\nEn hastighedstest er i bund og grund et spørgsmål om elastik i metermål - for hvad er det egentlig, en bruger har købt?\nDen knivskarpe, præcise definition er, at brugeren køber et løfte om en given hastighedsprofil på sin last-mile-forbindelse. Det betyder, at internetudbyderen garanterer, at den første del af strækningen fra kundens router til internetudbyderens access-netværk har en hastighed, der ligger inden for et defineret interval - fx mellem 90 og 100 Mbit/s downstream og mellem 20 og 30 Mbit/s upstream.\nFra access-netværket og videre gennem internetudbyderens netværk bliver det mere speget. Alle internetudbydere oversubcriber deres netværk, dvs. sælger mere kapacitet, end de reelt har - og hvis ikke de gjorde det, ville en internetforbindelse koste langt mere end den gør i dag.\nDet betyder også, at internetudbyderen gambler med at kunderne ikke bruger al deres kapacitet samtidig - men en hæderligt drevet udbyder vil sørge for at opgradere sit netværk, når tilstrækkelig mange brugere samtidig begynder at udnytte mere af deres kapacitet.\nNår trafikken så forlader internetudbyderens netværk og kommer ud på det vilde internet, mister internetudbyderen helt kontrollen over hastigheden.\nSom internetudbyder antager man, at andre internetudbydere også sørger for at opgradere deres netværk, så kapaciteten er til stede, når kunderne har brug for det, men man har hverken ret til eller mulighed for at styre det, når først trafikken er ude af netværket.\nOg hvad værre er - når vi kommer tilstrækkelig langt væk, begynder fysikkens love at påvirke trafikken, så det kan mærkes.\nTCP-protokollens throughput falder nemlig, når latency (forsinkelsen) på forbindelsen bliver tilstrækkelig stor, hvilket den gør som en funktion af den fysiske afstand, trafikken skal sendes over, og UDP-baserede protokoller er følsomme over for pakketab, som også stiger, jo flere routere trafikken skal igennem.\nHeldigvis er de store indholdstjenester opmærksomme på dette og sørger for at komme så tæt på brugerne, som det kommercielt kan forsvares.\nDet betyder, at Netflix, Youtube/Google og Facebook m.f. opstiller caching-servere lokalt hos mange internetudbydere rundt omkring i verden - som fx herunder hos teleselskabet 3, hvor Netflix har opsat et par Open Connect-servere:\nIllustration: Carsten Andersen\nHvis en Kviknet-bruger skal tilgå www.google.dk, er det derfor overvejende sandsynligt, at han rammer en server, der står i samme bygning som en af vores routere i København, og latency vil derfor være minimal, samtidig med at båndbredden er tæt på at være optimal.\nHavde serveren i stedet stået i USA, ville båndbredden være begrænset og latency ville være høj - typisk mellem 100 og 200 ms.\nHastighedstest på virtuelle maskiner\nI gamle dage, dvs. for få år siden, var det helt almindeligt, at internetbrugere testede deres hastighed på alle mulige obskure måder.\nDe hardcore brugere brugte det daværende IT- og Telestyrelsens TPTEST-program, mens de knapt så hardcore brugere insisterede på at bruge TDC's hastighedstest - den virkede nogenlunde op til en vis hastighed.\nDer er løbet meget vand i åen siden, og i dag er speedtest.net en af de store spillere inden for hastighedstest. Man kan teste mod en server i de fleste større byer i verden, og inden for en træskolængde eller to viser den et realistisk billede af, hvad man skal forvente af sin internetforbindelse.\nHos Kviknet har vi nu fået vores egen node på speedtest.net. I bund og grund er det en virtuel Ubuntu-server, der er installeret på en VMware ESXi.\nMaskinen er forbundet med 2 x 1 Gbit/s links til en switch, der har 10 Gbit/s uplink til vores backbone, og den bør derfor give et revisende billede af den hastighed, vores brugere reelt har fået på deres last-mile-forbindelse.\nOpsætningen af de 2 x 1 Gbit/s links indeholder i øvrigt en lille fælde, når vi snakker VMware ESXi - den gratis udgave indeholder tilsyneladende ikke support for LACP, som er den protokol, man normalt bruger, når man skal fordele trafikken over flere forbindelser på layer 2-niveau.\nDerfor er vores LAG (Link Aggregation Group) sat op som en statisk trunk, og ESXi-serveren er sat op til at fordele trafikken efter en IP hash-algoritme.\nEn IP hash-algoritme fordeler trafikken over de to links, så trafik mellem de samme to IP-adresser vil bruge 1 link. Det betyder i praksis, at vores speed test har en indbygget begrænsning på 1 Gbit/s pr. bruger.\nPå en almindelig Linux-server kan man ud over en simpel IP hash-algoritme også vælge en algoritme, der medtager portnumre (layer 3 + 4), og derved kan man i praksis fordoble kapaciteten mellem to maskiner, så længe der anvendes mere end en enkelt datastream.\nDesværre understøtter switchen ikke denne algoritme, og det ser heller ikke ud til at ESXi'en gør - og mon ikke ESXi'en alligevel giver op før man når helt op på 1 Gbit/s?\nJeg har overvejet at bruge KVM i stedet, da det passer rigtig godt ind i vores ønske om at bruge Open Source-produkter, men det er svært at få præcis information om, hvor godt netværksstakken performer på hhv. en KVM- og en ESXi-server.\nEn ting, der trækker kraftigt ned ved ESXi, er den implicitte forventning om at man skal administrere den gennem en Windows-baseret klient. Der findes et webinterface til den, men det er meget begrænset og tillader f.x. ikke at man sætter IP hashing-algoritmen på et LAG.\nEr testen præcis nok?\nJeg indbyder hermed læserne til at tage en hastighedstest på vores virtuelle server og fortælle, hvor høj en hastighed I opnår, og om det adskiller sig væsentligt fra de andre nodes på speedtest.net. Særligt interessant er det selvfølgelig med brugere, der har 1 Gbit/s fiber til rådighed.\nVores server kan findes her:\nHvis man som undertegnede ikke gider have Flash på maskinen, kan man bruge Ooklas beta-tester i stedet:\nDel dine resultater i debatten - og lad os høre om dine erfaringer med performance på en virtuel maskine. Skal vi prøve KVM, eller er ESXi det bedste valg?\n#1 Mads Bendixen 29. september 2016 - 15:49\nHvad skal man trylle med for at få beta siden til at virke? - I Chrome/Firefox/IE/Edge reagerer "Begin test" knappen slet ikke. Man kan fornemme man hover over, men der sker ikke ret meget når man klikker, udover der kommer en havelåge i slutningen af linket.\nIkke helt 1 Gbit, men: Kviknet: http://www.speedtest.net/my-result/5672866230 Dansknet: http://www.speedtest.net/my-result/5672869287\n#2 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 16:09 Blogger\nRe: Beta side\nKører du evt. med adblocker?\nTak for testen. Det ser jo ud til at du får ca. samme resultat både hos os og hos Dansk Net - nemlig omkring 470 Mbit/s synkront. Det kunne tyde på en flaskehals enten på din computer eller et sted mellem Nianet og GlobalConnect.\nEller at Dansk Net tilfældigvis også kører deres Speedtest node på en virtuel ESXi præcis magen til vores. Ikke umuligt, men næppe sandsynligt.\nHvor stor er hastigheden på din Nianet-fiber - er det 1 Gbit/s?\nI øvrigt super svedigt med en pingtid på 1 ms. Fiber ER bare bedre ;-)\n#3 Thomas Hedberg 29. september 2016 - 16:26\nFra en Fibia 500Mbit forbindelse.\nMin firewall kører iøvrigt også på en ESXi.\n#4 Morten Toudahl 29. september 2016 - 16:41\nJeg burde have 250/250, men min forbindelse har været ustabil her på det sidste. http://www.speedtest.net/my-result/a/2253361904\nJeg fik dog en del mindre hos dansk net som også har server i Taastrup: http://www.speedtest.net/my-result/a/2253363551\n#5 Morten Friberg 29. september 2016 - 16:45\nVirker dog til at download hastighed svinger lidt.\n#6 Tobias Volfing 29. september 2016 - 16:54\nJeg var noedt til at vente paa at samtlige reklamer loadede (og det tog lidt tid) foer knappen virkede for mig. Med adblocker virkede den ikke selv om jeg ventede et minuts tid.\nDansk Net http://beta.speedtest.net/result/5673042850 Kviknet http://beta.speedtest.net/result/5673038576\nNaesten 100% mere download fra Dansk Net end Kviknet.\nTestet paa Telias 4G netvaerk fra min pc. Dansk Net testen er udfoert umiddelbart efter Kviknet testen af fuldendt.\n#7 Tobias Volfing 29. september 2016 - 17:06\nJeg gentog forsoeget ca. 10 minutter senere og oplevede en naesten lige saa stor forskel, dog omvendt denne gang.\nKviknet: http://beta.speedtest.net/result/5673067239 Dansk Net: http://beta.speedtest.net/result/5673069902\nSaa lavede jeg samme forsoeg igen, men tog en TDC server med i Tranbjerg: Kviknet: http://beta.speedtest.net/result/5673079172 TDC: http://beta.speedtest.net/result/5673081393 Dansk Net: http://beta.speedtest.net/result/5673084236\nHer er der endnu engang stor forskel.\nJeg gaetter paa at det er min baandbredde der svinger meget.\n#8 Michael Rasmussen 29. september 2016 - 17:33\n"Jeg har overvejet at bruge KVM i stedet, da det passer rigtig godt ind i vores ønske om at bruge Open Source-produkter, men det er svært at få præcis information om, hvor godt netværksstakken performer på hhv. en KVM- og en ESXi-server."\nI kunne prøve at kikke på dette: http://www.proxmox.com (Interface er 100% webbaseret, og virker i alle nyere browsere, og LACP kan konfigureres med xmit_hash 3+4)\nHvad angår netværksperformance er kvm og ESXi ret tæt på hinanden, og med kvm får du også mulighed for openvswitch -> http://openvswitch.org/features/\n#9 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 17:57 Blogger\nRe: Fra en Fibia 500Mbit forbindelse.\nOg du får 499 / 508 Mbit/s. Det kan vist ikke være meget bedre på en 500 Mbit/s fiber.\n#10 Baldur Norddahl 29. september 2016 - 17:57\nI kan prøve at sammenligne med http://gigabit.speedtest.net. Den kører på en LXD instans og den fysiske maskine har 10 Gbit/s net. Jeg plejer at sige at det er Danmarks hurtigste speedtest.net server :-).\nVores erfaring er at LXD giver samme hastighed som hvis du kører direkte uden virtualisering. Vi har flyttet en af vores Smokeping servere fra KVM til LXD og det vandt den cirka et millisekund på foruden at målingerne blev væsentligt mere stabile.\n#11 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 17:59 Blogger\n211 / 234 via mobil. Det lugter lidt af trådløst netværk, der muligvis påvirker testen. Kører du via 802.11ac eller er det 802.11n?\n#12 Anders Tygstrup 29. september 2016 - 18:01\nStofa Fiber & Stofa Coax\nFra mine forældres sommerhus hvor de har fiber fra SE (nu Stofa) + måling til en server hos SE i Sønderborg som jeg gætter på er inden for samme netværk\nKviknet http://www.speedtest.net/my-result/5673205702 SE http://www.speedtest.net/my-result/5673213412\nDesuden gav jeg den også lige et skud fra min server derhjemme som sidder på en 120/50 på Stofas Coax netværk\nKviknet: http://www.speedtest.net/my-result/5673235746 TDC http://www.speedtest.net/my-result/5673243299\nJeg skal vist lige have snakket med Stofa om hvor min upload bliver af.. Nårh ja og så gad jeg fanme godt have 1ms !\n#13 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 18:03 Blogger\n698 / 869 Mbit/s - spøjst med forskellen på upstream og downstream. Mon ikke forskellen kan tilskrives at flere brugere deler din internetforbindelse og downloader? Men det er så umiddelbart konstateret, at vi i hvert fald kan opnå 869 Mbit/s på en ESXi.\n#14 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 18:07 Blogger\nJa, det er nogle ret store udsving procentmæssigt (så vidt jeg kan gennemskue svinger hastigheden mellem ca. 25 Mbit/s og lige knap 50 Mbit/s). Det er nok forventligt på et mobilnetværk hvor mange deles om den samme båndbredde.\n#15 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 18:09 Blogger\nJeg har set mange tale positivt om proxmox, er jeg helt galt på den, hvis jeg siger, det i bund og grund er en af de bedre frontends til KVM - eller er der andet og mere i det?\nEr det nemt at sætte op, sammenlignet med ESXi?\n#16 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 18:12 Blogger\nLXD lyder spændende pga. performance - men er det Ubuntu only, og hvor bøvlet er det at sætte op og vedligeholde, sammenlignet med ESXi og KVM?\n#17 Claus Bobjerg Juul 29. september 2016 - 19:35\nMin erfaring begrænser sig desværre til ESXi og hyper-V. Dog er min oplevelse at det meget afhænger af den understøttelse der er af de fysiske netkort.\nKort sagt, alt kan virke så længe du har hardware der er god understøttelse til på den pågældende platform.\n#18 Michael Rasmussen 29. september 2016 - 19:45\nDet er korrekt. Ud over dette får du også adgang til LXC (LXD i Ubuntu slang) i samme interface.\nIMHO er det væsentligt nemmere, såfremt du anvender deres installationsCD. Alt virker out-of-the-box, men avanceret netopsætning kræver, du kan manøvrere i en terminal. Er du vant til Ubuntu, bør du omgående føle dig hjemme, da det underliggende OS er baseret på Debian.\n#19 Michael Fjeldsted 29. september 2016 - 20:41\nVirtuel Windows server på HyperV host med 1Gbit kobberkabel i Nianet datacenter i Stilling. http://beta.speedtest.net/result/5673678555\nForbindelsen bliver også brugt til andet - så ren 1Gbit/1Gbit kan nok aldrig lade sig gøre.\n#20 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 20:43 Blogger\nLige for historikkens skyld: 945 / 705 Mbit/s. Det er bedre end jeg troede kunne lade sig gøre på en virtuel server :-)\n#21 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 20:49 Blogger\nDet lugter lidt af at jeg skal have det prøvet af.\nHvordan forholder det sig med Windows guests og KVM - er det noget, der kan lade sig gøre, eller skal man løbe skrigende bort?\nIkke at vi skal bruge den slags i decideret produktion, men vores kundeservice kunne godt have glæde af et par virtuelle Windows-maskiner til intern undervisning.\n#22 Baldur Norddahl 29. september 2016 - 21:14\nHvis du kører Ubuntu 16.04 på din laptop så er det ekstraordinært nemt at teste:\nsudo apt install lxd sudo lxd init lxc launch ubuntu: first-machine lxc exec first-machine bash\nDu er nu logget ind på din første lxd instans. Prøv at tjekke process listen med ps, netværksopsætningen og filsystemet.\nJeg har kun erfaring med et på Ubuntu men det skulle også være muligt på andre distroer som host og ligeledes med andre som klient. Dog kun Linux klienter da alle kører på den samme kerne.\nDet er kernen der laver alt magien. LXC og LXD er bare userland tools til at styre det.\nStandard laver de en NAT bridge til host netværket (det er simpelthen bare noget iptables de kører). Den del har jeg slået fra. I stedet laver jeg et dobbelt tagged (q-in-q) vlan interface per VM på hosten. Når VM'en starter forsvinder vlan interfacet fra host maskinen og dukker op som et almindeligt net interface på klientsiden. VM'en bruger herefter DHCP til at hente en netværksopsætning. Yoel kan formodentlig regne ud hvorfor vi har lavet det således...\nJeg har et par enkelte VM'er som ikke er Linux. Til dem bruger jeg KVM. LXD og KVM fungerer fint som kombination på en fælles host maskine. Man kan også vælge at køre KVM inden i en LXD instans.\nJeg har endvidere valgt ZFS som filsystem. Det virker som et ret solidt valg.\n#23 Michael Fjeldsted 29. september 2016 - 21:33\nUmildbart så er det også det højeste jeg får - dvs jeg får ca de samme tal flere steder fra også og nogle er under. Umildbart tror jeg du mister mere i browseren end i virtualiseringen.\nPå en 1Gbit MPLS forbindelse (GlobalConnect) har jeg fra en windows bærbar i Aarhus til en virtuel windows server i Taastrup på ESXi trukket meget tæt på 100% - har ikke talene, men det var op mod 980 eller sådan noget. Det var før MPLS'en blev taget i drift, så der var intet andet trafik i netværket - bærbaren havde eneste kabel i switchen udover den fiber der selvfølgelig også var sat i og i den anden ende var det kun test serveren som brugte netværk. For at komme helt derop ændrede vi intet i selve netværket ingen jumbo frames eller andet "snyd", men vi brugte iperf på server og bærbar hvor vi prøvede alle mulige settings og det var med et antal samtidige forbindelser det lykkedes.\nDerudover er virtuelle forbindelser til virtuelle switche vel også som regel 10Gbit i dag - det er vel fordi hastigheden kan komme over 1Gbit\n#24 Morten Friberg 29. september 2016 - 21:35\nJa, det er en delt forbindelse. Som sagt var målingen også en anelse svingende. En aftenmåling siger 812/891.\n#25 Michael Rasmussen 29. september 2016 - 21:36\nDet er ganske simpelt, og virker bare. Ligesom med VmWare, Virtualbox etc. kræver det drivere for optimal performance. http://www.linux-kvm.org/page/WindowsGuestDrivers\n#26 Baldur Norddahl 29. september 2016 - 22:17\nhar ikke talene, men det var op mod 980 eller sådan noget\nDet er fysisk umuligt. Line speed er omkring 940-950 Mbit/s på 1G ethernet ved MTU på 1500 bytes når du har fraregnet overhead til ethernet, IP og TCP header samt obligatorisk afstand mellem pakkerne.\n#27 Yoel Caspersen 29. september 2016 - 22:28 Blogger\nSpeedtest.net har givet os adgang til en rapport over de speedtests, der er foretaget. Det undrer mig dog en smule, at jeg ikke kan se nogen IPv6-adresser i rapporten, da serveren kører dual stack og de pågældende hostnavne (ookla1.kviknet.dk og ookla2.kviknet.dk) begge har AAAA records.\nJeg kan dog se i webserver-loggen, at der skam kommer forespørgsler via IPv6 - Baldur, har I IPv6-forespørgsler i jeres rapport fra Speedtest?\n#28 Flemming Riis 29. september 2016 - 22:28\nHyper-V kan på 2016 uden problemer levere 20-25Gb/s + , med Windows som guest\n#29 Michael Fjeldsted 29. september 2016 - 22:53\nDet er fysisk umuligt. Line speed er omkring 940-950 Mbit/s på 1G ethernet ved MTU på 1500 bytes når du har fraregnet overhead til ethernet, IP og TCP header samt obligatorisk afstand mellem pakkerne\nVil da ikke afvise at jeg husker forkert, men det tog i hvert fald lidt tid inden jeg fandt de rette test settings i iperf :-) Og så undervurderer jeg nok også de her ookla speedtest nu jeg lige har fået 945 - det bliver det jo ikke mindre imponerende af :)\n#30 Baldur Norddahl 29. september 2016 - 23:07\nBaldur, har I IPv6-forespørgsler i jeres rapport fra Speedtest?\nJeg kan godt huske at der var noget med adgang til noget statistik men jeg har glemt alt om hvordan man finder frem til det. Det er ikke noget jeg følger med i.\nVores motivation for at have en speedtest.net server er at de fleste andre servere ikke ser ud til at levere et stabilt resultat når man tester fra 1G fiber. Kunderne vil rigtig gerne se at de nu også har fået det de har bestilt, så når vi sælger 1000/1000 må vi også sørge for at der er en hastighedstest der virker.\nVi sælger nu også 10G til private og den har jeg ikke noget godt svar på hvordan man tester. Browser baserede test kan bare ikke følge med derop.\n#31 Paw Møller 29. september 2016 - 23:38\nMåske med http://speedtest.tele2.net/ ?\nSpeedtest is run on a number of fast servers in locations throughout Europe connected to Tele2's international IP core network with 10GE.\nPå den server jeg sidder på, får jeg med wget -O /dev/null http://speedtest.tele2.net/10GB.zip får jeg 191 Mbyte/sec= 1528 Mbit/sec. Jeg er ikke klar over hvilken forbindelse serveren har.\n#32 Claus Andersen 30. september 2016 - 00:17\nVi kan da ikke have denne tråd uden at nævne https://fast.com/ fra Netflix.\nDen er godtnok kun downstream, men noget kønnere at kigge på.\nOg lidt spændende læsning om hvordan det er lavet: http://techblog.netflix.com/2016/08/building-fastcom.html\nOg nu tilbage til sagens kerne ;-)\n#33 Morten Birkelund 30. september 2016 - 00:22\nGenerelt er der ikke de store issues med at få performance nok på en VM i dag.\nViser hvad netværks stacken i VMware kan.\nDen næste flaskehals bliver bussen til netkortet som begynder at mangle kapacitet, de netkort som jeg bruger i dag er PCI-Express x8 for at få kapacitet nok og sikre at deres 4 x 10 Gbit porte kan levere.\n#34 Baldur Norddahl 30. september 2016 - 01:35\nJeg får cirka det dobbelte. Men problemet er at jeg får det samme hvis jeg tester mellem to servere der begge hænger på samme fysiske switch begge med 10 Gbit/s intel netkort. Der er ingen tvivl om at du har noget der er væsentligt hurtigere end 1G men det viser på ingen måde linjens egentlige potentiale.\nVi har i øvrigt en tilsvarende fil man kan teste fra således: wget -O /dev/null http://ballerup2.gigabit.dk/10g --report-speed=bits\nDet er en sparse fil på serveren og du gemmer til /dev/null, hvilket sikrer ingen harddisk som flaskehals.\nLige nu kalder jeg produktet for 5000/5000 selvom det er en fuld 10G vi leverer. Simpelthen fordi det er hvad jeg kan demonstrere med wget.\n#35 Michael Fjeldsted 30. september 2016 - 06:27\nPå den her tid af dagen kunne den også lige presses til 947 / 711 - så umildbart er det nok max på den forbindelse. http://beta.speedtest.net/result/5674740304\n#36 Morten Toudahl 30. september 2016 - 07:25\nYeps, det er AC WiFi. Jeg sad lige i sofaen og slappede af da jeg læste din artikel.\nJeg tester gerne på kabel når jeg kommer hjem fra arbejde i dag\n#37 Frands Hansen 30. september 2016 - 08:31\nJeg har uden de store issues kørt en VMware-maskine med nginx til content delivery, som ramte 6 Gbit/s upstream.\nGrunden til den ikke ramte højere, var nok at der ikke var flere besøgende som skulle hente content.\n#38 Rikard Svenningsen 30. september 2016 - 11:03\nJeg har arbejdet med xenserver i 8 år og er blevet meget glad for den løsning. I de 8 år har jeg ofte set på esxi for at se hvor den er i sammenligning med xenserver. For det meste har der været for mange begrænsninger i esxi selvom der også var fordele ved esxi. Det har f.eks. Ikke tidligere været muligt at sætte en virtuel Windows op med mere processer kraft end 2 CPU. Det er ikke noget problem i den nyeste version af xenserver i dag der for oplever jeg at den er mere fleksibel og så er den open-source og kan hentes gratis uden support udover forum. Man skal være opmærksom på at klient skal være understøtte da det ikke virker ordentlig uden at installere utility som i øvrigt er nemt installeret. Her har man en løsning de fleste virksomheder sukker efter, med alt hvad man kan ønske sig. I dag har jeg en opsætning med 3 stk server og et San. Og kan live migrer mellem server. Lave virtuelle netværk og bundle netkort. Om det er det du skal bruge ved jeg ikke men det er en anbefaling vær at prøve.\n#39 Claus Albæk 30. september 2016 - 11:07\nPå Hyper-V kan RDMA enabled netkort udsulte PCI-Express bussen.\n#40 Bent Jensen 30. september 2016 - 12:23\nLigegodt hvis DU har fuldt hastighed.\n"Alle internetudbydere oversubcriber deres netværk, dvs. sælger mere kapacitet, end de reelt har - og hvis ikke de gjorde det, ville en internetforbindelse koste langt mere end den gør i dag."\nDer står jo heller ikke en ambulance, eller hospital seng klar til alle, men bare ambulancen kommer og der en sengeplads til dig, så er det vel lige godt, om der er en eller 10000 sengepladser.\nMen fiber oplever jeg at kunne hente en fuld DVD på typisk 3-8 minutter ved microsoft, og tror det er hullet ud ved dem som angiver hvor hurtigt det går. Når jeg henter større filer ved BT, så bruger jeg typisk ingen begrænsning, med undtagelse af upload nogen gange når jeg spiller. Her ser jeg også typisk at min hastighed stopper ved det jeg har betalt for, og det er 24/7. Så der er ikke meget elastik der, men der er jo også fiber. Mener også min udbyder har netflix server stående hjemme, så dermed spare de nok meget trafik ud af huset.\nGlad og tilfreds kunder med det gamle fiber fra Syd Energi, men knap så tilfreds med slag til STOFA, og deres kundesupport, den er i liga med Yousee.\n#41 Jn Madsen 30. september 2016 - 12:34\nDen kloge Erlang fra KTAS regnede på den der for over hundrede år siden. Han udviklede matematik der stadig i dag er en af grundstenene i tele og datakommunikation. Der står en fin statue af ham, når man går ind af hoveddøren på Borups Alle. :-)\n#42 Mads Lahrmann 30. september 2016 - 12:58\nI kunne overveje en iperf instance.\nTænker.. hvis man køber en 10Gbit forbindelse som privat/erhverv.. så må man også kunne trylle lidt med iperf :)\n#43 Paw Møller 30. september 2016 - 17:42\nDet giver mig langsommere hastighed end for tele2.\n--2016-09-30 17:39:05--  http://ballerup2.gigabit.dk/10g\nResolving ballerup2.gigabit.dk... 185.24.168.19, 2a00:7660:100:19::1\nConnecting to ballerup2.gigabit.dk|185.24.168.19|:80... connected.\nLength: 10737419264 (10G) [application/octet-stream]\n100%[===================================>] 10,737,419,264  114M/s   in 82s\nHvilket ser ud til at (din) server sidder på et 1Gbit linje?\n--2016-09-30 17:40:30--  http://speedtest.tele2.net/10GB.zip\nResolving speedtest.tele2.net... 90.130.70.73, 2a00:800:1010::1\n100%[===================================>] 10,737,418,240  189M/s   in 56s\n#44 Morten Birkelund 30. september 2016 - 18:46\nTil de sjove hastigheder kan en JDSU tester bruges. De findes op til 100 Gbit i skrivende stund.\n#45 Baldur Norddahl 30. september 2016 - 23:57\nNah prøv at køre flere wget parallelt. Hvis det ikke hjælper, så er der nogen (ikke os) som peerer med 1G. Du kan jo ikke få højere hastighed end det langsommeste link i kæden.\n#46 Casper Larsen 1. oktober 2016 - 00:05\ni 900 - 1000 mbit range\nJeg testede lige fra min stationære computer med Windows 10. Det ser ud til at du kommer rimeligt tæt på 1 gigabit.\n890Mbps / 953Mbps\n#47 Yoel Caspersen 1. oktober 2016 - 08:22 Blogger\nRe: i 900 - 1000 mbit range\nTak for det, og alle tiders at se at virtualisering ikke er et issue her.\n#48 Jens Jönsson 1. oktober 2016 - 23:03\nVirtualisering bør ikke være et issue.....\nDet er selvfølgelig klart, som med mange andre ting, klikker man install og next, next, next, så er systemerne på ingen måder optimeret. Min erfaring er at mange virtualiserede systemer på mange måder performer bedre end rene hardware baserede systemer. VMWare har også meldt ud at performance ikke bør være et problem, mht. netværksvirtualisering. Men først skal man sikre sig at man bruger den korrekt netkort adapter. Prøv selv at Google E1000 og VMXNET3 + performance.\nHusk i øvrigt at bruge ordentligt hardware. Enhver bør vide i den sammenhæng at Realtek er NO GO....\n#49 Jens Jönsson 1. oktober 2016 - 23:23\nSpeedtest NEJ TAK !\nSom Internetudbyder er der stort set intet mere træls end speedtest. Stort set alle sammen er baseret på Ookla testen. Problemet med den er at den ofte er mere vildledende end vejledende.\nFor det første, så er den meget afhængig af kundens computer/enhed. For det andet gør den ikke opmærksom på om kunden tester over WiFi eller kabel (Check selv hvad dit WiFi gør mht. latency). For det tredje så er der ekstremt stor forskel på, hvilke forbindelser, serverne sidder på. Det ser vi også af ovenstående, hvor det 1 Gbit/s peering, ser ud til at være begrænsningen (Ikke at ovenstående har noget med Ookla at gøre, men at det selvfølgelig også vil være en flaskehals i den sammenhæng) . Fakta er også at mange af speedtest serverne ikke er installeret på en server der er tunet til opgaven og sidder på en forbindelse med kapacitet >nok< I kraft af at mange får hurtigere og hurtigere forbindelser (> 100 Mbit/s), så kan man hurtigt regne ud at der ikke skal være mange der tester samtidigt på serverne, før det går galt..\nEn mere reel test vil være f.eks. en FTP download, hvor der automatisk kan aktiveres flere samtidige sessioner. FTP er TCP og det vil give et mere retvisende billede. Igen vil det kun være retningsvisende, da der jo for den enkelte udbyder kan være forskel på den vej trafikken tager hen til serveren.\n#50 Yoel Caspersen 3. oktober 2016 - 07:22 Blogger\nRe: Speedtest NEJ TAK !\nJa, men her har vi faktisk chancen for at gøre den bedre ved at køre vores egen node. Vi kan ikke forhindre kunderne i at tage en test, og så kan vi lige så godt hjælpe dem med at gøre testen så retvisende som muligt.\nFor det første, så er den meget afhængig af kundens computer/enhed. For det andet gør den ikke opmærksom på om kunden tester over WiFi eller kabel (Check selv hvad dit WiFi gør mht. latency).\nEnig, men det gælder også hvis kunden tester mod en anden server end vores. Vi beder altid vores kunder foretage en test via kabel, hvis de oplever problemer med hastigheden.\nDet ser vi også af ovenstående, hvor det 1 Gbit/s peering, ser ud til at være begrænsningen (Ikke at ovenstående har noget med Ookla at gøre, men at det selvfølgelig også vil være en flaskehals i den sammenhæng)\nEn kunde, der har højere hastighed end 1 Gbit/s vil typisk også vide, at han ikke kan udnytte den i alle sammenhænge. Lidt ligesom at køre Tesla i myldretiden. Vores målgruppe her er alle dem, der ligger og svinger mellem 1 og 100 Mbit/s.\nEn mere reel test vil være f.eks. en FTP download, hvor der automatisk kan aktiveres flere samtidige sessioner. FTP er TCP og det vil give et mere retvisende billede.\nOokla-testen kører allerede på TCP. Desuden har vi oprettet 2 hostnavne til den samme server, så en browser vil kunne oprette flere forbindelser samtidig (det er også indbygget i Ooklas løsning). FTP er næppe det optimale valg for almindelige brugere, da firewall-opsætning m.v. kan give problemer.\nJeg synes, det er fair nok, at brugerne forsøger at verificere kvaliteten af den linie, de har købt. Vores opgave er at hjælpe dem til at få en præcis måling - for vi kan desværre ikke forvente, at de forstår hvordan internettet hænger sammen og derfor kan gennemskue, hvor reel en tilfældig test på internettet er.\n#51 Jens Jönsson 3. oktober 2016 - 10:55\nFTP er næppe det optimale valg for almindelige brugere, da firewall-opsætning m.v. kan give problemer.\nEnig, men en FTP download der igangsætter en masse sessioner presser virkeligt forbindelsen. Man kunne også bruge en Bittorrent klient. Det presser både down/upload, samtidigt, hvis man vælger den rigtige fil....\nDa jeg fik min første fiberforbindelse fra SE/ComX havde jeg i øvrigt store problemer med at få data igennem fra en TDC fiber. Det viste sig at TDC cappede forbindelsen, dvs. de tillod åbenbart ikke mere end ca. 2 Mbit/s pr. session. Det var en udfordring for mig dengang, da jeg jo netop havde fået fiber for at forbindelsen ikke skulle være en flaskehals ifbm. overførsel af data på et projekt jeg arbejdede på. Senere, da Internet blev leveret direkte af SE i stedet for gennem ComX, så var hastigheden pr. session steget til omkring 5 Mbit/s. Det snu var at de cappede, så det var pr. session begrænsningen lå. Når jeg i øvrigt testede mellem 2 TDC fiberforbindelser, eller mellem 2 andre leverandørers fiber, f.eks. mellem GC og SE var der ikke nogen problemer....\n#52 Niels Elgaard Larsen 7. oktober 2016 - 02:39\nOg så ringe er det heller ikke på større afstande:\nhttp://beta.speedtest.net/result/5693948231 http://beta.speedtest.net/result/5693940374 http://beta.speedtest.net/result/5693952867\n#53 Michael Hansen 10. oktober 2016 - 11:20\nEn af vores backup VM's kører uden de større problemer 8Gbit/s på en ESXi 6, med et enkelt Intel 10Gig NIC.\nVi kører med Ent. Plus licenser, så LACP opsætning på det rigtige web interface er der ingen problemer med, vi har en del ESXi 6 hosts, med 4x10Gbit sat op med LACP det kører uden problemer (C#/Win klienten har ikke været anbefalet længe, og slet ikke hvis man har vcenter kørende ud over ESXi'en).\nMen det er helt sikkert ikke den billigste løsning til det her brug, så LXD/KVM er sikkert et meget bedre valg.\nValget af ens netkort har en del at sige, Intel er godt supported de fleste steder, perf kan svinge en del alt efter hvad driver der bruges.\nHar kun hørt godt om/haft god erfaring med Chelsio nic's (også dem mange hw appliance bruger), mellanox har været lidt hit or miss her, kører super når firmware og drivere spiller sammen, men har oplevet en del driver crashes på det sidste.


Luftbefugtning i serverrum - TROTEC\nLuftbefugtning i serverrum Home\nDu er her: trotec.com - Brancheløsninger - Brancheoversigt - Elektronik & halvledere - Luftbefugtning i serverrum\nStørre effektivitet: Luftbefugtning i serverrum\nBeskyttelse mod statisk elektricitet og effektiv køling: Luftbefugterne fra Trotec er vigtige dele i serverrum og datacentraler.\nEn pålideligt arbejdende teknologi er det vigtigste kriterium for kunder, der er tilsluttet en datacentral. Et eget serverrum er så godt som firmaets hjerte og derfor skal teknikken også hele tiden virke her. IT-apparaterne skal være fejlfrie. Derfor skal klimaet i datacentraler og serverrum være afstemt teknikkens krav. Mod for tør luft, der medfører en række problemer, anvender fagfolk luftbefugtere. Disse binder støvet og beskytter mod statisk elektricitet. Desuden sørger de for en sund køleeffekt ved hjælp af fordampning. Trotec tilbyder en vifte af luftbefugtere, der er velegnet til anvendelse i serverrum og datacentraler.\nHvis meget elektronik skal arbejde sammen, opstår der stor statisk elektricitet. Elektriciteten bliver større, jo lavere luftfugtigheden er. Dette princip giver problemer inden for de mest forskellige fabrikations- og produktionsområder. Problemer lige fra en mangelfuld produktion og store energiomkostninger til skader på maskiner. I serverrum og datacentraler hører elektriske spændinger også til de største årsager til driftssvigt og høje energiomkostninger. Selv meget lidt statisk elektricitet beskadiger komponenterne i et serverrum. Selv om dette ikke fremkalder totalt svigt, kan det medføre tab af software og forkert lagring af informationer. Det fatale ved statisk elektricitet er frem for alt, at man ikke kan se det med det blotte øje. Derfor er devisen ved drift i datacentraler og serverrum: Der skal skabes en egnet luftfugtighed.\nLuftbefugtning beskytter mod statisk elektricitet\nUndgåelse af statisk elektricitet er en af de vigtigste foranstaltninger, der skal træffes i en datacentral og i serverrum. Dette opnår man gennem en kontinuerlig og effektiv befugtning af rumluften. Fordi: Ved en relativ luftfugtighed på ca. 50 procent er luftens og apparaternes overfladers ledeevne øget så meget, at statisk elektricitet kan bortledes uden problemer. Den fugtige luft optager i stigende grad ioner og binder sig til dem. Derved bliver ionerne tungere og mere ubevægelige. Den hurtige afledning af spænding gør desuden, at der samles mindre elektrostatisk opladning. Et ekstra plus ved en optimal luftbefugtning i datacentraler og serverrum er en formindsket aflejring af støvpartikler. Til syvende og sidst er det den elektrostatiske opladning, der tiltrækker støv og binder det til overflader. Hvis opladningen bliver bortledt systematisk ved hjælp af bedre luftfugtighed, er støv heller ikke noget problem længere.\nEn anden fordel er kølingen af serverrum. Driften af de mange apparater medfører nu engang en skadelig varme. Her hjælper det at berige luften med fugt. Ved anvendelsen af en luftbefugter opstår den velkendte fordampningskøling nemlig. Det kolde vand, der blæses ud gennem apparatet, optages straks af rumluften. Herved opstår der en fordampningskølighed, som sænker rumtemperaturen. Dette gør, at der spares energi, for når man anvender en luftbefugter, er det unødvendigt med ekstra klimatisering.\nDe mobile fordampnings-luftbefugtere fra Trotec er løsningen, når det drejer sig om optimale klimaforhold i datacentraler og serverrum. Ingen systemfejl og ingen forkert lagering af informationer på grund af statisk elektricitet: Dette garanteres ved anvendelsen af de professionelle apparater fra Trotec. De sørger for en automatisk optimal regulering af rummets luftfugtighed i rum på helt op til 420 kvadratmeter – uden dyre installationer og så at sige bare ved et enkelt tryk på en knap. De hygrostatstyrede skiveluftbefugtere suger rumluften ind og leder den over en befugtningstromle, der er udstyret med fordampningsfilt og som bevæger sig gennem et vandbad. Den permanente rotation sørger for, at luften bliver beriget med fugtighed, inden den blæses jævnt ud igen uden at danne nedbør. Ved denne proces befugtes luften ikke kun, men renses også samtidig. Støv og andre luftbårne partikler, der suges ind sammen med luften, bindes og forbliver i opsamlingsfadet.\nFlere modeller, et mål\nEn perfekt luftfugtighed i rummet og samtidig ren luft: Dette klarer alle luftbefugtere fra Trotec. Der anbefales forskellige modeller alt efter rummets størrelse, i hvilket luften skal forsynes effektivt med fugt. Til anvendelse i små serverrum kan vi for eksempel tilbyde luftbefugter B 250. Med sin teknik forsyner den op til 500 kubikmeter luft i timen med tilstrækkelig fugtighed. Den er naturligvis fuldt elektronisk styret, og via en elektronisk sensor vises den aktuelle relative luftfugtighed. Når man først har indtastet den ønskede fugtighedsværdi, behøver man ikke bekymre sig om andet. For B 250 overtager automatisk styringen. Hvis vandet i beholderen er opbrugt, slukker apparatet automatisk og et display gør opmærksom på, at beholderen er tom. Hvis man vil skåne sig selv for at fylde vand på, er den automatiske vandtilførsel (ekstraudstyr) løsningen. ”Storebroren”, luftbefugter B 400, imponerer med en endnu større ydeevne. Den robuste skiveluftbefugter, der er let at vedligeholde, klarer at forsyne op til 800 kubikmeter luft med fugtighed i timen. To-trinsblæseren, afbryderautomatikken og mange andre funktioner gør apparatet til en ægte professionel inden for luftbefugtning. Det gælder for den som for alle andre Trotec-luftbefugtere: De arbejder efter det pålidelige fordampningsprincip, så der hverken opstår kalkaflejringer eller kondensatdannelse. Og en overbefugtning af rumluften er ikke mulig.\nLuftbefugtere i serverrum\nbeskytter komponenterne mod statisk elektricitet,\nsørger for en længere drift af IT-apparater,\nbinder desuden støv,\nmuliggør energibesparelser som følge af fordampningskølingen.\nFordelene ved skiveluftbefugteren fra Trotec\noverskueligt betjeningspanel med visninger for faktisk og nominel værdi af luftfugtighed, vandstand og blæsertrin,\nekstra luftrensning gennem separat filter i indsugningsområdet\nAndre løsninger til elektronik- & halvlederindustrien\nAndre løsninger til datacentraler\nB 24 E / B 25 E 0.35 l/h B 250 28.8 l/24h 500 m³/h B 300 33.6 l/24h 600 m³/h B 400 60 l/24h 800 m³/h B 500 radio 60 l/24h 800 m³/h Afkalker Secosan Stick 30 Secosan Stick 60 LiQVit hygiejnemiddel 250 ml LiQVit 1000 ml


Nøgleforskel: Selfie er, når en person, der tager et billede af sig selv ved hjælp af et kamera eller en telefon og stiller det ind på en socialmedias hjemmeside. En gruppe er når en person, der tager et billede af sig selv med andre mennesker, der bruger et kamera på en telefon og indsender det på en socialmedias hjemmeside.\nFra et populært hashtag til at være navnet på en populær sang, har ordet 'selfie' taget den digitale besatte verden med storm. Fra ungdommer på en fest til Ellen på Oscarerne er der ikke mange mennesker, der ikke har hørt dette ord. Selvom det er et populært udtryk, bruges det stadig forkert.\nUdtrykket 'selfie' er meget forskelligt fra ordet 'groupie' og bruges ofte i stedet for det. Mange mennesker ender med at bruge ordet selfie, når de mener en groupie. Hovedforskellen mellem de to ord ligger i antallet af mennesker.\nUdtrykket 'selfie' refererer til en person, der tager et billede af sig selv og sender eller deler det på et socialt mediewebsted. En "groupie" er dog, når en person tager et billede af sig selv og andre mennesker og sender det ind på en socialmedias hjemmeside.\nI en 'selfie' skal en person tage et foto ved hjælp af en telefon eller et kamera, men det må kun omfatte den person, der tager en. Der burde kun være en person i kameraet, derfor er udtrykket 'selfie' afledt af 'self'. Et 'groupie' angiver en gruppe, så det inkluderer den person, der tager billedet sammen med andre mennesker.\nBrugen af dette udtryk er blevet varieret afhængigt af mange mennesker, da der ikke er nogen ordentligt definerede regler for disse ord. Udtrykket 'selfie' blev først for nylig tilføjet til ordbogen. Mange mennesker hævder, at der ikke er noget ord som groupie, da groupie også ville indeholde selvet og det skulle stadig være kendt som selfie. Andre hævder dog, at selfie kun refererer til selvet og bør kun omfatte selvet.\nMen man skal huske på, at en person, der tager et billede med bare en anden person, også ville blive kendt som en selvtillid, og kun hvis billedet indeholder mere end to personer, kan det pågældende foto blive omtalt som en gruppe.\nSammenligning mellem Selfie og Groupie:\nEn person, der tager et billede af sig selv ved hjælp af et kamera eller en telefon og stiller det ind på en socialmedias hjemmeside\nEn person, der tager et billede af sig selv med andre mennesker, der bruger et kamera på en telefon og stiller det på en socialmedias hjemmeside\nFotografen og måske en anden person\nMere end 3 personer, herunder fotografen\nEn ung fan af en musikgruppe, der følger gruppen på tour


The Eye Tribe lancerede mobil øjenstyring til Android på DEMO Mobile 2013 - Trendsonline.dk\nudgivet den 18. apr, 2013 på 3:53 pm\nDet danske eye tracking-startup, The Eye Tribe, viste sin revolutionerende teknologi frem på DEMO Mobile 2013 under kategorien ’mobile frontier’.\nThe Eye Tribe løftede til DEMO Mobile 2013 sløret for verdens første øjenstyringssoftware til Android-smartphones og -tablets. Det er en begivenhed, der udelukkende har fokus på de bedste nye mobilteknologier baseret på design, innovation og markedspotentiale.\nIfølge førende brancheeksperter er eye tracking uundgåeligt et af de vigtigste interaktionsinput til fremtidens human-computer interaction. Sikker øje-aktivererende log-in, automatisk scrolling, øjeforbedret spil og analyser af brugerengagement er blot nogle eksempler på, hvad teknologien har at byde på.\n“En gang imellem ser vi en virksomhed, der har potentiale til at ændre, hvordan vi interagerer med vores omgivelser og The Eye Tribe er en af dem,” siger Erick Schonfeld, executive producer på DEMO\n“De er i selve grænsen for denne nye bølge af naturlige brugergrænseflader. Personligt er jeg meget begejstret for deres teknologi og stolt over, at de lancerer deres produkt på DEMO Mobile 2013.”\n“Hvad vi viser i dag, er kun toppen af isbjerget i forhold til, hvad øjenstyring vil blive brugt til i applikationer og spil”, siger administrerende direktør og medstifter af The Eye Tribe, Sune Alstrup Johansen.\nMaterialeomkostningerne til teknologiens hardwarekrav kan klares med én dollar, hvilket gør det muligt at få rigtig eye tracking til forbrugervenlige priser samt en problemfri integration ind i den næste generation af smartphones og tablets.\n“I modsætning til nuværende mobile ansigts- og øjneafsløringsløsninger er vores software i stand til submillimeter pupil-tracking, hvilket betyder, at det er muligt at fortælle, hvorhenne på en skærm nogen kigger, med en nøjagtighed svarende til størrelsen af din fingerspids,” fortsætter Sune Alstrup Johansen.\nThe Eye Tribe frigiver et software development kit til spil-og appudviklere, som kan forudbestilles fra juni 2013 – og det er allerede muligt at tilmelde sig nu.\n“Vi tror, at ved at stille vores SDK til rådighed for alle de bedste udviklere, så vil de finde den bedste måde at udnytte øjenstyring på smartphones og tablets,” slutter Sune Alstrup Johansen.\nPingback: The Eye Tribe gør øjenstyring tilgængeligt for alle ‹ Trendsonline.dk


Sobczyk og Sofie spiser valgflæsk med Thomas Thors\nSobczyk og Sofie spiser vintermad 4:4\nDe fleste af os laver de samme retter igen og igen. Hvis du vil udvide din madhorisont, kan du blandt andet lære at bage hjemmebagte pitabrød, lave laks med linser og senepspaneret kylling af kokken Casper Sobczyk. Find opskrifterne på www.tv2bornholm.dk. Sendt første gang december 2020.\nI vintermørket kan det nogen gange være lidt mere uoverskueligt at gå i køkkenet. Men i dag kommer kokken Casper Sobczyk med fire bud på lækre retter, der er nemme at lave, og som er indsatsen værd - og flere af dem er vegetariske. Find opskrifterne på www.tv2bornholm.dk. Sendt første gang december 2020.\nKokken Casper Sobczyk kommer med sine tricks til, hvordan man kan snyde lidt, så maden bliver endnu nemmere dagen efter så der ikke er noget der hedder kedelige rester. Den står blandt andet på hjemmelavet pasta. Find opskrifterne på www.tv2bornholm.dk. Sendt første gang december 2020.\nDe fleste af os har kæmpet med et snobrød, der er sort udenpå og råt indeni. Vi skyder efterårsferien i gang med at bage en anden slags brød på bål. Brød, som kan twistes, så de både passer til grillspyd og den grillede dessert, vi laver. Se med i Sobczyk og Sofie spiser bålmad. Sendt første gang oktober 2020.\nEfterårs-ferien står for døren, og så er det da oplagt at tage ungerne med ud til en af øens mange bålpladser - og lave mad over bål. Få inspiration til en nem to-retters bål-menu i Sobczyk og Sofie spiser bålmad. Sendt første gang oktober 2020.


Jeg bliver den største gangster i Danmark | Information\n»Første gang jeg var inde og sidde, var jeg mere stille. Jeg fik ofte at vide, at der var sket en forandring anden gang, hvor jeg bare tænkte fuck det hele. Jeg var måske også blevet mere hård?«\n19-årige Sonny har siddet i fængsel, siden han var 16 år for tyveri, røveri og vold. Han er en af de unge, der af samfundet bliver stemplet som bølle, utilpasset og uden for pædagogisk rækkevidde. Han tilhører gruppen af børn og unge, som politiet betegner som så hårde, at de bør isoleres fra andre, og som får politikere til at kræve handling og konsekvens. Sonny er derudover også en af 12 unge mellem 15 og 18 år, der har fortalt sin livshistorie til to socialpædagoger i bogen Rodløs, som netop er udkommet.\nI bogen interviewer pædagogerne Kristina Lauritzen og Tine Ros, der selv arbejder på en sikret institution, de unge om deres livsforløb og oplevelser med at sidde varetægtsfængslet på lukkede, sikrede institutioner.\nDe fleste unge beskriver opholdet bag tremmer som et forløb, der gradvist forråer dem, og gør børn hårde.\n»Det kan godt være at der er nogen, der siger okay, det gider jeg krafteddermame ikke igen, og som så holder sig væk fra kriminalitet. Det nytter ikke noget at gøre fængslerne skrappere, for så bliver børn bare hårdere. Det er sikkert. Det bliver bare et værre samfund, vi skaber. Man får ingen venner på en sikret afdeling, måske bekendte,« siger Sonny.\nDe unge i bogen er meget forskellige. Men de fleste har haft et livsforløb, der er præget af manglen på en ordentlig og synlig kontakt med voksne. Nogle er gået ud af skolen som 12-årige og har bare fået lov til at passe sig selv. Andre har fået bank af deres forældre, da de begik deres første kriminalitet.\n»Min mor blev rigtig sur. Hun tænkte, at mine venner havde ødelagt mig. Hun ventede med at gå amok, til vi kom hjem. Så fik jeg med bælte og ledning og jeg ved ikke hvad,« fortæller Lesa om dengang, han som 15-årig blev taget for at stjæle 15 flasker parfumer.\nAt komme på en sikret afdeling opleves af alle de unge som at være i fængsel.\n»Den første, jeg mødte dernede, var en kvindelig pædagog, og hun var sød. Hun fortalte, at de kaldte os elever, det syntes jeg var noget mærkeligt noget. Vi var jo fanger, men det er nok fordi, det er pædagoger, der er på de sikrede afdelinger, og ikke fængselsbetjente,« fortæller Zuzu, der som 16-årig begik røveri mod et supermarked.\nMen opholdet kan være en positiv oplevelse for de, der har siddet i arresthuse for voksne, mens de ventede på at få en plads på en sikret institution:\n»De var psykopater, det mener jeg. Eksempelvis sad jeg og talte med en voksen mand. Jeg spurgte, hvad han sad inde for, og han svarede, at han havde slået flere mennesker ihjel. Han havde siddet inde i over 10 år, og nu var han på udslusning. Han fortalte om dem, han havde dræbt, som om det var en stol,« fortæller Lars på 17 år, der er dømt for vold.\nAt blive kriminel\nDe unge reagerer meget forskelligt på at komme på en sikret institution, forklarer den ene af bogens forfattere, Tine Ros:\n»Nogle siger: Fuck jer, I er alle sammen bøsserøve. Andre går fuldstændig i chok og græder sig selv i søvn om natten. Nogle accepterer bare. Men dét, der sker for alle, er, at du giver dem en kriminel identitet. De bliver låst inde, der er jernstænger for vinduerne, der er mennesker med nøgler, der bestemmer over det hele. Man sidder sammen med andre kriminelle, og så hyler man som de ulve, man er i blandt. Alle siger jeg er kriminel, jeg bliver behandlet som kriminel, så jeg kan lige så godt opføre mig som kriminel.«\nFlere af de unge i bogen beskriver deres oplevelse af at blive kriminel. For Zuzu skete det, da han som 16-årig blev anholdt efter et mislykket røveri i et supermarked. Politiet tog Zuzu og hans venner på fersk gerning og stillede dem ud i en baggård med håndjern på.\nDet var første gang, Zuzu havde begået kriminalitet. Han husker fornemmelsen, da han sad med ryggen mod baggårdsmuren og ventede på at blive ført væk:\n»Jeg kan huske, at jeg så et tomt legestativ, hvor regnen plaskede ned på gyngerne, og alting blev lyst op i blå farver af politibilernes blinklys. Folk begyndte at åbne deres vinduer fra lejlighederne rundt omkring os og glo ned for at se, hvad der foregik. Jeg sad bare og tænkte på, at nu var jeg kriminel. Jeg sad bare og gloede ned i jorden, fordi fotograferne hele tiden prøvede at få billeder af vores ansigter. Jeg havde sgu ikke lyst til, at mit billede skulle komme på forsiden af avisen, så min familie, venner og skolekammerater skulle se mig.«\nKriminel for altid\nNår de unge så kommer ind på den sikrede institution, oplever de at være i et miljø, hvor følelsen af at være kriminel bliver forstærket.\n»Du ikke skal tro, at du får nogen bedste venner på sådan en afdeling. Alle, der sidder på sikrede afdelinger, er jo dybt kriminelle og slet ikke til at stole på. Man er tvunget til at være sammen med andre, som man ikke kender. Jeg mødte en masse andre unge, fordi jeg sad der i næsten syv måneder, men man skal ikke tro, at man bliver bedste venner, bare fordi man sidder i fængsel sammen. De andre unge stjæler fra hinanden,« fortæller Zuzu.\nNår de unge omsider kommer ud af institutionerne og skal tilbage i samfundet, føler nogen af dem, at de ikke kan slippe af med fortiden.\n»Hver gang jeg møder en politimand nede på gaden, siger de: Hva så, Lesa? Jeg bliver træt af det, og det er også irriterende, fordi politiet kender mig, og de hilser på mig foran mine venner. Det er jo ikke sådan noget, vi gør, hilser på dem altså. Så når jeg hilser på dem, bliver jeg også selv irriteret over det, og min mor hun kigger på mig, og jeg kan se, hun tænker: hva nu?« siger Lesa.\nKun tre af de 12 unge, der medvirker i bogen, er ikke røget tilbage i kriminalitet. En er blevet udvist af Danmark. Resten er røget videre i kriminalitet.\nSonny sidder nu i et fængsel for voksne, da han er over 18 år. Om sin fremtid siger han:\n»Hvis systemet og politiet er rigtig svinske, så kommer de med forholdene og sigtelserne, lige inden jeg skal på prøveløsladelse, så tager de den fra mig. Så går jeg amok, for det er lige 14 måneder ekstra, jeg skal sidde. Så bliver jeg den største gangster, Danmark nogensinde har set. Det mener jeg, de skal ikke tage røven på mig på den måde.«\n*Kristina Lauritzen og Tine Ros: »Rodløs. Samtaler med unge kriminelle«, 208 sider ill., Forlaget Documentas, er udkommet\nUnge anbragt på sikret institution\n*1996: 321 unge blev anbragt i tilsammen 9.882 dage\n*2003: 726 unge blev anbragt i tilsammen 28.108 dage\nkriminalitet i 10 år\n*10-14-åriges kriminalitet (børn pågrebet af politiet):\n*15-17-åriges kriminalitet (straffelovsafgørelser):\nKilde: Amtsrådsforeningen og Justitsministeriet, 2003 og 2004\nSærlig straf til unge\n*Ungdomssanktionen er et alternativ til fængselsstraf og blev indført 1. juli 2001 af den daværende SR-regering. Sanktionen er et to-årigt indgreb overfor unge mellem 15 og 18. Målgruppen er socialt belastede og utilpassede unge under 18 år, der har begået grovere personfarlig kriminalitet. Sanktionen starter med et ophold på to til seks måneder på en sikret institution. Domstolene bestemmer hvilke unge, der skal idømmes ungdomssanktion\nFlere sikrede institutioner\n*Antallet af sikrede institutionspladser er fordoblet i antal de seneste fem år. Med finansloven for 2004 vedtog man at lave endnu flere: 10 sikrede og 15 supersikrede pladser til meget voldelige unge og 10 sikrede pladser for børn på 12 til 14 år. Dertil kommer 20 særlige sikrede pladser til unge kriminelle indvandrere\n12-årige bag tremmer\n*Fra 1 juli 2004 skal kommunerne ikke længere søge dispensation i amtet for at anbringe børn under 15 år på lukkede, sikrede afdelinger og institutioner\nNedsættelse af den kriminelle lavalder?\n*Dansk Folkeparti vil i den kommende folketingsperiode genfremsætte et beslutningsforslag om at indføre ungdomsdomstole og sætte den kriminelle lavalder ned til 12 år


Filhistorik er et fantastisk værktøj, der er inkluderet i alle versioner af Windows 8.1 og Windows 10. Det giver mulighed for nem automatiseret sikkerhedskopiering af dine data, og den fungerer sammen med en række enheder, hvor data kan gemmes. Som du vil se fra denne vejledning, er det meget nemt at konfigurere og bruge, fordi det har brug for meget få ressourcer, og det ved, hvordan man gemmer flere versioner af dine filer, så du nemt kan vende tilbage til den version, du har brug for, når du har brug for det det. I denne vejledning til Filhistorik lærer du hvordan du finder den, aktiverer den og ændrer den måde, den fungerer på.\nSådan får du adgang til filhistorik i Windows 8.1 og Windows 10\nDen nemmeste måde at finde filhistorik på er at åbne kontrolpanelet . Åbn den og gå til System og Sikkerhed . Der finder du Filhistorik . For at åbne værktøjet skal du blot klikke eller trykke på det.\nAlternativt kan du i Windows 8.1 søge efter ordene "filhistorik" direkte på startskærmen. Derefter skal du klikke eller trykke på det relevante søgeresultat, hvilket betyder filhistorik .\nI Windows 10 kan du bruge søgefeltet i Cortana på proceslinjen for at finde dette værktøj. For at gøre dette skal du bare skrive ordene "filhistorik" i søgefeltet og derefter klikke eller trykke på Filhistorik .\nI Windows 8.1 kan du også få adgang til filhistorik fra pc-indstillinger . Denne touch-baserede grænseflade gør det nemmere for dig at bruge dette værktøj på en tablet eller en computer med en berøringsskærm. For flere oplysninger om, hvordan du får adgang til og bruger berøringsgrænsefladen i Filhistorik, skal du læse denne vejledning: Sådan arbejder du med Filhistorik i Windows 8.1, fra pc-indstillinger.\nWindows 10 tilbyder også et berøringsbaseret interface til filhistorik, der er tilgængelig i appen Indstillinger . Vi har allerede talt om det i denne vejledning: Sådan arbejder du med filhistorik I Windows 10, Fra Indstillinger App.\nSådan tænder du filhistorik\nAt slå på filhistorik er ret nemt. For det første skal du tilslutte en ekstern harddisk eller en stor USB-hukommelse med meget ledig plads på den. Derefter skal du blot klikke eller trykke på knappen Tænd i hovedvinduet i Filhistorik .\nDu bliver spurgt, om du vil anbefale disken til andre medlemmer af din hjemmegruppe .\nVælg et valg, og Filhistorik starter straks sit job.\nHvad gør Filhistorik tilbage lige nu\nFilhistorik har et foruddefineret sæt af elementer, der automatisk sikkerhedskopieres: Alle dine biblioteker (både standardbiblioteker og brugerdefinerede biblioteker du har oprettet), skrivebordet, dine kontakter, Internet Explorer og Edge-favoritter og endelig OneDrive . Tanken bag Filhistorik er, at den giver dig mulighed for at hente tidligere versioner af en bestemt fil. Dette betyder, at selvom du foretager ændringer i et dokument eller en anden type fil, kan du altid vende tilbage i tid og tilbagekald til nogen af dens tidligere versioner.\nDesværre kan du i Windows 8.1 ikke indstille det til at sikkerhedskopiere bestemte mapper eller biblioteker. Du kan kun angive det for at udelukke elementer fra din sikkerhedskopiering ved hjælp af proceduren beskrevet i næste afsnit af denne vejledning. Så hvis du vil have filhistorik til at sikkerhedskopiere en særlig mappe i Windows 8.1, skal du oprette et nyt bibliotek til det eller inkludere det i et eksisterende bibliotek.\nI Desktop-versionen tilbyder Windows 10 de samme muligheder som Windows 8.1, og det ser ud til, at ikke meget er ændret. Alligevel overrasker Microsoft os med muligheden for at sikkerhedskopiere flere placeringer automatisk, så du er ikke længere begrænset til filerne fra bibliotekerne på din brugerkonto. Denne funktion er kun tilgængelig i den nye Windows 10 Settings- app, og den omstiller helt den gamle kontrolpanelinterface . Vi vil vise dig i en fremtidig artikel, hvordan du bruger Backup- området i den nye indstillinger- app.\nSådan udelukker du biblioteker og mapper fra sikkerhedskopieringen\nHvis du vil ekskludere bestemte biblioteker og mapper, skal du blot klikke eller trykke på Ekskluder mapper i venstre kolonne, der findes i hovedfilen Filhistorik .\nTryk derefter på knappen Tilføj og vælg det eller de elementer, du vil udelukke.\nNår du er færdig med at indstille eksklusioner, skal du klikke eller trykke på Gem ændringer .\nSådan konfigureres filhistorikværktøjer\nHvis du ikke er tilfreds med standardindstillingerne, der bruges af Filhistorik, bør du overveje at forbedre dem. Klik på eller tryk på Avancerede indstillinger i venstre kolonne i vinduets hovedfilhistorik.\nDerefter kan du i vinduet Avancerede indstillinger vælge, hvor ofte det vil oprette kopier. Standardindstillingen er Hver time, men du kan ændre dette i en kortere periode som hvert 15. minut eller hvert 30. minut .\nDet er også muligt for dig at ændre, hvor meget af dit diskplads der bruges af offline-cachen, der oprettes af dette værktøj. En af de vigtigste indstillinger, der kan ændres, vælger også, hvor længe du vil beholde gemte versioner af hver fil. Standardindstillingen er Forever, men vi foretrækker en kortere periode, og som sådan har vi valgt 3 måneder.\nHvis du ikke er bekendt med "gemte versioner", er den enkle måde at forklare det på, at de er forskellige versioner af en fil. For eksempel, når du arbejder på et dokument i lang tid, gemmer Filhistorik flere kopier af det, i forskellige udviklingsstadier. Hvorefter hver af disse kopier vil blive holdt, godt for evigt. Derfor er det nødvendigt at fastsætte en grænse for, hvor længe de er gemt.\nHvis du har et problem med lagerenheden, er det muligt for dig at ændre backup-drevet, der bruges af Filhistorik . For at gøre dette skal du klikke eller trykke på Vælg drev i venstre side af hovedvinduet og vælg derefter det korrekte drev fra listen.\nDu kan også tilføje en netværksplacering, f.eks. Et drev, der anbefales til brug via hjemmegruppen .\nHvad sker der, når du afbryder Backup-drevet\nDen største ting ved File History er, at det virker tavshedigt i baggrunden, uden at tage for meget CPU tid og uden at stresse harddisken. Det vil tage et stykke tid for dette værktøj til at sikkerhedskopiere data, især første gang du gør det, men det fungerer fejlfrit uden brugerindgang.\nHvis du fjerner sikkerhedskopieringsdrevet i Windows 8.1, ophører filhistorik helt klart med at virke, og det viser denne advarsel: "Vi kan ikke afslutte kopiering af dine filer. Tilslut din filhistorik-drev og opdatér denne side for at fortsætte." .\nFilhistorik, midlertidig, kopier dine filer på din computers harddisk, indtil du genoptager den.\nNår du har tilsluttet drevet igen, genoptager filhistorikken sikkerhedskopiering af dine data, lydløst.\nVi nød det med at bruge filhistorik, især i det nye format fra Windows 10. Det er et diskret og lydløst backup-værktøj, der er let at bruge og oprette, selvom du er en nybegynder. Når du har konfigureret det, kan Windows automatisk oprette sikkerhedskopier af dine udpegede filer. Det er et godt værktøj, der er meget nyttigt til at gendanne tabte filer eller mapper. Hvis du har spørgsmål eller problemer med det, så tøv ikke med at spørge ved hjælp af nedenstående kommentarformular.


'Svævende' fodgængerfelt bliver fjernet | TV2 ØSTJYLLAND\nI efteråret blev et 3D-fodgængerfelt etableret på en gade i det centrale Aarhus for at øge opmærksomheden på fodgængerne. Nu bliver felterne fjernet.\n20. jan 2022, kl. 13:51\nFelterne, der får gående til at 'svæve' over Mejlgade ved Snævringen i det centrale Aarhus, bliver nu fjernet.\nAarhus Kommune etablerede 3D-fodgængerfeltet, som det første af sin slags i Østjylland, for at få flere bilister og cyklister til at holde tilbage for krydsende fodgængere - en slags nudging.\nDog har 3D-fodgængerfeltet ikke haft den ønskede effekt med dets nuværende placering.\n- Evalueringen viser, at fodgængerfeltet ikke bliver brugt. Cyklisterne holder ikke for det. Der er ikke et naturligt krydsningspunkt, siger byrumschef i Aarhus Kommune Trine Buus Karlsen til TV2 ØSTJYLLAND.\nSådan ser 3D-fodgængerfeltet i Mejlgade ud.\nDerfor er det næste skridt for kommunen nu at male et nyt 3D-fodgængerfelt længere nede af gaden inden sommerferien.\n- Vi vil fjerne det nuværende og lave et nyt i krydset ved Rosengade/Mejlgade, hvor vi også har fået en godkendelse. Der er det mere naturligt at gå på tværs af Mejlgade som fodgænger. Der er også en hævet flade, så cyklerne har en barriere, de skal hen over. Det er mere naturligt at holde tilbage ved en hævet flade og et naturligt krydsningspunkt, siger Trine Buus Karlsen.\nKommune dropper ikke forsøget\nSelvom 3D-fodgængerfeltet indtil videre ikke har haft den ønskede effekt, vil Aarhus Kommune ikke at droppe forsøget med de "svævende" felter.\n- Vi dropper det ikke. Vi vil gerne have så meget erfaring som muligt for at forbedre fodgængernes forhold i Aarhus. Der handler det om at prøve nogle forskellige løsninger af for at skabe opmærksomhed for fodgængerne i byen, siger Trine Buus Karlsen.\nOm forsøget med fodgængerfelterne\nAlt efter hvordan det kommende 3D-fodgængerfelt på Rosengade/Mejlgade klarer sig, kigger kommunen fortsat på at male endnu tredimensionelt fodgængerfelt i et lyskryds ved Knudrisgade.\nOm det bliver sådan, det skal Aarhus Kommune beslutte i samarbejde med Østjyllands Politi cirka et halvt år efter etableringen af det nye 3D-fodgængerfelt.\nAarhus Kommune etablerer et nyt 3D fodgængerfelt på Rosengade/Mejlgade inden sommerferien. Foto: Pressefoto: Aarhus Kommune\nOg her er erfaringerne med det gode, fortalte Christian Holm Donatzky (B), formand for By-, Plan- og Miljøudvalget i Helsingør Kommune i september.\n- Det tyder på, at det har været med til at bidrage til en hastighedsnedsættelse på strækningen, sagde Christian Holm Donatzky til TV2 ØSTJYLLAND.\nHan fortalte, at man i forbindelse med etableringen af fodgængerfeltet også lavede andre opgraderinger på vejen, som også kan spille ind på den samlede betydning.\nChristian Holm Donatzky fortalte, at der ikke har været nogen ulykker registreret af politiet på stedet siden omlægningen af fodgængerfeltet.\n- Vi fik i begyndelsen nogle henvendelser fra motorcyklister, der var blevet forskrækket. Men vi har ikke fået nogen henvendelser længe, så mon ikke folk har vænnet sig til det. Meningen er jo også, at man skal lægge mærke til det, sagde Christian Holm Donatzky.\nForsøget med 3D-fodgængerfelterne løber i første omgang frem til maj 2024.


Tjenester og løsninger - idioma\nidioma® samarbejder i dag med mange udbydere af sprogtjenester (LSPʼer) rundt omkring i verden. En typisk LSP udliciterer sædvanligvis arbejde til sine egne oversættere som det foretrukne valg, men når dette ikke er muligt bliver vi ofte kontaktet for at hjælpe til.\nLSP Back-office™ /\nEt back-office for udbydere af sprogtjenester\nIsær mindre og mellemstore LSPʼer har brug for nogen at henvende sig til, når:\nleverandører bliver syge eller holder ferie\nder dukker projekter op med filformater, de ikke kan håndtere\nman oplever uventede stigninger i efterspørgslen på bestemte sprog\nkunder kræver ekstra kvalitetsstyring\nprojekter er for store eller har for korte tidsfrister\nkunderne spørger efter usædvanlige sprogkombinationer\nKontakt os hvis du behøver hjælp med at klare projekter i en nødsituation. Vi tilbyder en lang række internt udviklede tjenester og løsninger til LSPʼer og oversættelsesbureauer, som forbedrer arbejdsstrømmen og det endelige resultat. Disse tjenester og løsninger har gjort det muligt for os at øge kapaciteten og forbedre oversættelsesprocessen, og på den måde kan vi yde hjælp til andre udbydere.\noversatte ord om dagen\nHjælp når det haster\nAd hoc IT-løsninger\n100 % korrekt terminologi\n60+ understøttede filformater\nVores LSP Back-office™-pakke tilbyder følgende tjenester og løsninger, som du kan bruge i forskellige kombinationer:\nAdgang døgnet rundt til overslag på oversættelse og en egen FTP-side til filoverførsler (SSL-sikret)\nOpfølgning af kørende projekter og komplet oversigt over fakturering\nDetaljeret historik over tidligere projekter, herunder filadgang\nAdgang til idiomas integrerede CAT-løsninger\n3-dobbelt kvalitetssikring til engrospriser\nAnalyser for forhåndsoversættelse\nOversættelse udført af en indfødte, professionelle fagoversætter\nTekstgennemgang udført af en anden indfødt fagoversætter\nGrundig, intern kontrol udført af vores QA-operatører (inkl. layout-kontrol for DTP-arbejde)\nISO 9001/17100/18587-baserede kvalitetsrapporter når oversatte projekter er færdige sikrer fuld gennemsigtighed og en oversigt over oversættelsesprocessen for dig og dine kunder\nFuld adgang til CrossCheck™, et kraftfuldt internt kvalitetssikringsværktøj, som vi har udviklet til dine projektledere. Med online-versionen af programmet kan man udføre omfattende kontroller af leverede filer (behandlingshastigheden er ca 10.000 ord/10 sekunder)\nAdgang til vores online sprogforespørgseltjeneste, Ask!. Her kan dine projektledere eller kvalitetssikringspersonale nemt rette forespørgsler til vores oversættere om forskellige aspekter i oversatte projekter (anvendt terminologi, stil, osv.).\nOprettelse og vedligeholdelse af oversættelseshukommelser og ordlister\nOprettelse af oversættelseshukommelser og ordlister (oversættelsesressourcer) baseret på eksisterende dokumenter\nOprettelse af oversættelsesressourcer fra PDF-filer\nOprettelse af oversættelsesressourcer fra DTP-filer (InDesign, FrameMaker)\nFlersprogede DTP-filopdateringer og oversættelse (uden oversættelseshukommelser)\nAdgang til NextDoc™, vores interne værktøj til sammenligning af nye og gamle DTP-filer. Programmet kan anvendes til at afgøre, hvilken tekst der er ændret mellem to forskellige dokumentversioner. Ny tekst bliver så oversat og anvendes til at opdatere andre sprogversioner.\n3 serviceniveauer er tilgængelige, fra grundlæggende kildesammenligning til fuld opdatering med oversættelse og DTP-opmærkning i kilde- og målfiler\nUnderstøttelse af tekstændringer\nBrug af stilvejledninger for oversættelse\nProjekthåndtering 7 dage om ugen (7:00 til 22:00 CET)\nIntern udviklingsafdeling og IT-support\nIT-support til alle dine projekter\nOprettelse af konverteringsfiltre for usædvanlige sprog og filformater\nMed en meget stor gruppe specialiserede fagoversættere og erfarne sprogfolk tilbyder idioma® oversættelse på rigtigt mange sprog, der af andre ofte anses for at være ‘svære’. Takket være den centrale placering af vores produktionscenter i Europa og vores omfattende erfaring tilbyder vi en fremragende dækning af alle europæiske sprog. Med vores hovedkontor i Japan understøtter vi også mange asiatiske sprog. Selvom vi har valgt at specialisere os i teknisk oversættelse, består vores leverandørkorps også af oversættere, der er specialiserede i mange andre områder.\nVi tager fordel af tidszonerne\nFor at støtte LSPʼer i andre tidszoner er vores online bestillingstjeneste, Stream, tilgængelig døgnet rundt. Her kan du få overslag online og afgive ordrer for projekter, du ønsker at gå videre med. Når du afgiver ordrer online, agerer vi med det samme på dine anmodninger, og samtidigt får du nøjagtige leveringsbetingelser og de bedste priser, vi kan tilbyde. Vores online bestillingstjeneste understøtter også forhåndsoversættelse og hele CAT-processen, så du kan uploade ordlister, teksthukommelser osv., hvorved de tages med i beregningen af dine online-overslag på oversættelse.\nTakket være en imponerende volumen tilbyder vi yderst konkurrencedygtige priser. Vi anvender industristandarden TEP (Oversættelse, Redigering og Korrekturlæsning) i alle vores leverancer, og vi håndterer de fleste filformater, inklusive forskellige TM-filformater.\nOplev vækst sammen med os\nVi samarbejder i dag med mange udbydere af sprogtjenester rundt omkring i verden. Vi tilbyder LSPʼer en yderst konkurrencedygtig mulighed for at håndtere oversættelsesprojekter. Gå ikke glip af forretningsmuligheder, bare fordi du mangler leverandører eller udfordres med vanskelige sprogkombinationer.


Kan du huske Emil fra Den store bagedyst? Nu bager han for dronningen | Kultur | DR\nKan du huske Emil fra Den store bagedyst? Nu bager han for dronningen\nSiden sin sejr i Den store bagedyst sidste år har kagekarrieren virkelig taget fart for Emil Obel.\n- Vinderen af Den store bagedyst 2018 er… Emil!\nEfter 27 hæsblæsende udfordringer kunne den 17-årige Emil Obel endelig kalde sig vinder af Den store bagedyst anno 2018.\n- Min storesøster sagde, at hun aldrig har set mig så glad. Jeg er normalt ikke så ekspressiv, griner Emil Obel, nu her et år efter sin sejr.\n- Jeg var meget lettet og kunne endelig puste ud. Jeg havde jo drømt om det længe og set alle programmerne, så jeg havde det vildt fedt den dag, siger Emil Obel.\nSom den yngste vinder og deltager nogensinde kunne den unge fyr kigge tilbage på et flere måneder langt forløb, der skulle ændre hans liv for altid.\nUndervejs nåede den i dag 18-årige bageentusiast at blive kåret som ugens mesterbager hele fire gange.\nOg hvor det for Emil Obel indtil da blot havde været en hobby at bage kager, skulle han på kort tid omstille sig til, at hele Danmark pludselig vidste, hvor dygtig han var til det.\n- Det var meget uvant og underligt. Da de første programmer begyndte at køre, og der var meget medieståhej, skulle jeg have det lidt på afstand. Men ellers tog jeg stille og roligt.\n- Folk er jo heldigvis enormt søde og siger bare 'hej', og at de hepper. Så det er kun positivt. Man skal bare lige vænne sig til det hele. Og at det pludselig ikke kun er venner og bekendte, der kigger med på ens Instagram, siger han.\nNerverne sad uden på tøjet, da Emil Obel lagde sidste hånd på sit mesterværk i sidste års finale: en uhyggelig halloween-kage. Se dommernes bedømmelse her:\nArbejder på kagebog\nOptagelserne til sidste års sæson af Den store bagedyst foregik, mens Emil Obel gik i 1.g.\nDet er sjovt, men hårdt. Jeg har lige stået i 60 dage i streg, hvor jeg har bagt hver eneste dag.\nEmil obel om tilblivelsen af sin nye kagebog\nI dag går han i 3.g på Aurehøj Gymnasium, hvor han ind imellem lektier, gymnasiefester og optrædener med skolens big band-orkester stadig får tid til at dyrke sin interesse for bagværk.\nFaktisk på et endnu højere niveau end han nogensinde har gjort før.\nBlandt andet arbejder han netop nu på at færdiggøre sin første bagebog.\n- Det er min første bog, og jeg vil gerne gøre det rigtigt. Så det tager enormt lang tid, fordi det jo også er lidt uvant for mig, siger han.\n- Det er sjovt, men hårdt. Jeg har for eksempel lige stået i 60 dage i streg, hvor jeg har bagt hver eneste dag, siger Emil Obel om sin bog, der også kommer til at handle om hans interesse for scenografi.\n- Den handler om forskellige kagefester med vilde, tematiserede borde. Det bliver ekstravagant og farverigt, tilføjer han.\nEfter sin storslåede sejr i Den store bagedyst 2018 var Emil Obel også med i Den store jule- og nytårsbagedyst. Her dannede han par med Jasmin (stribet trøje), som han tidligere havde stået overfor i bagedyst-finalen. (Foto: Carsten Mol © Dr)\nDen storslåede kagebog er dog kun på andenpladsen over vilde ting, der er sket for kagetalentet, siden han vandt Den store bagedyst sidste år.\nI sidste uge stod Emil Obel nemlig overfor dronning Margrethe, der skulle indvie smykkeudstillingen 'En dronning værdig' på Christiansborg.\n- Jeg var nervøs for at klokke i etiketten. Men jeg synes, det gik rigtig godt, og det var en kæmpe oplevelse at få lov til. Det er jo ikke alle, der kan sige, at de har serveret for dronningen, siger Emil Obel, der havde øvet sine kager om og om igen for at perfektionere dem, inden de skulle serveres for dronningen og de mange gæster.\nEmil havde forberedt sig grundigt, inden han serverede sine kager for dronning Margrethe. Som bonusinfo kan det nævnes, at dronningen spiste to af de fire kager. (Foto: Stig Pedersen)\nHan afslører, at kagerne faldt i god jord hos majestæten, og kalder seancen 'en stille og rolig oplevelse'.\n- Jeg var i et samtalerum, hvor hun kom og satte sig. Jeg gav hånd og fortalte, hvad der var i kagerne, og hun sagde tak. Og det var det, lyder det fra Emil Obel, der desværre ikke fik et billede med vores monark.\n- Man må ikke tage billeder af kongefamilien, når de spiser. Så det kom ikke på tale, griner han.\nEmil Obels kongelige kager var inspireret af fire dronninger gennem historien: Marie-Antoinette, Elizabeth 1., Kleopatra og Margrete 1. (Foto: Stig Pedersen)\nDropper kagerne i fremtiden\nMen selvom Emil Obel har bespist dronningen og er ved at lave sin første bog, så sørger han stadig for at holde fast i skolen. Det har nemlig været vigtigt for ham at blive i gymnasiet, efter han vandt Den store bagedyst sidste år.\nJeg har en stor interesse for scenografi. Og jeg håber på at komme til at arbejde med noget i den dur.\nEmil obel om sine fremtidsplaner\n- Man kunne godt have lyst til bare at bage kage. Men det er vigtigt for mig at holde fast i det sociale. Det er vigtigt, at man er sammen med folk på ens alder og udvikler sig socialt og får gode venskaber, siger han.\nOg skulle hendes majestæt få lyst til mere af Emil Obels bagværk, så må hun skynde sig at rette henvendelse til den unge bagersvend. Han har nemlig ikke planer om at blive ved med at bage på samme niveau som nu i al evighed.\n- I fremtiden bliver bageriet mere på hobbyniveau. Jeg har en stor interesse for scenografi. Og jeg håber på at komme til at arbejde med noget i den dur. Jeg er vild med at få sjove idéer og omsætte dem til noget fysisk, siger han og fortsætter:\n- Så det skal jeg tage op på et tidspunkt. Men til at starte med skal jeg bare bage en masse, når jeg bliver student til sommer.\nEt af 2018-sæsonens mest intense øjeblikke opstod, da Emil Obel væltede sit kagekorthus, kort før tiden løb ud. På mirakuløs vis nåede den unge fyr dog at få stablet korthuset op igen på rekordtid. (© Dr)\nEmils egne favoritter fra Den store bagedyst\nMousse-bomber: Jeg lavede de her tegneserieagtige bomber, der var overtrukket med glaze og havde en lunte i form af en stjernekaster, man kunne tænde. Jeg synes, det var sjovt at tænke smagen videre, så jeg brugte nogle varme krydderier for at lede tankerne hen på krudt.\nHaunted House-finalekage: Jeg knoklede for at lave den smagskombination. Jeg havde arbejdet meget på den inden finalen og ventede med at bruge den, fordi jeg ville bruge den dér, hvis jeg nåede så langt. Den smagte af karamel, hasselnød, lime og ingefær. Det er virkelig godt sammen.\nFrugttærter: Jeg fik meget ros. De spillede bare, og jeg fik leget med pynten og fik dem gjort meget festlige at se på. Jeg har også lavet en ny variant af dem i min kommende bog, så dem er jeg særligt glad for.