Ak og ve: VB tabte til Brøndby og Sousa så rødt | VB | vafo.dk\nAk og ve: VB tabte til Brøndby og Sousa så rødt\nPubliceret 09. december 2018 kl. 20:05\nVB tabte til Brøndby og forbliver fastfrosset i bunden af Superligaen. Kampen endte 2-1 til gæsterne, i et opgør, som var relativt tæt.\nVejle: Vejle Boldklub tabte med 2-1 til Brøndby i søndagens hovedkamp i Superligaen. Allan Sousa scorede et storslået mål, der åbnede ballet, men igen var en dårlig periode efter pausen skyld i, at VB faldt.\nVB kom i nærmest samme formation, som klubben spillede mod AGF. Der var to ændringer, og de var væsentlige: Pavol Bajza var bænket efter sit drop ved AGF's føringsmål kort efter pausen i mandagens kamp. Thomas Hagelskjær kom ind i stedet for og skulle til eksamen mod et bombastisk Brøndby-mandskab. Viljormur Davidsen var ramt af maveonde og blev erstattet af Kerim Memija.\nVB angreb i en 4-2-3-1 og forsvarede sig i en 4-4-1-1.\nAllerede to timer inden kampstart var der et fint fremmøde på den endetribune, der husede Brøndbys fans. Deres halse modtog ingen hvile - de sang hele vejen til kampstart. Opgøret havde en enorm bevågenhed ene og alene som følge af det faktum, at det var Brøndby, der var VB's modstander. Der var dobbelt så mange pressefolk, fire gange så mange talentspejdere og et fint fremmøde på lægterne: 6994.\nBrøndby kom til kampen i en brølstærk startformation med Mukhtar, Tibbling og Wilczek som de lysende stjerner.\nVB fik ros for at spille flot fodbold i klubbernes første møde på Brøndby Stadion, og klubben fortjener atter ros for en første halvleg i fodboldens tegn. VB ville spille og lykkedes ganske glimrende med det.\nAllan Sousa var tydeligvis i spilhumør og virkede hele tiden som en syl, der prikkede huller i Brøndbys bagkæde. Efter 10 minutter blev han nedlagt på kanten af feltet, og han gik selv til bolden. Med venstre ben drejede han uimodståeligt bolden op på undersiden af overliggeren og ind, og med ét forstummede et gult hav af ellers vilde Brøndby-fans bag gæsternes mål.\nEn fremragende kasse.\nVejle Boldklub-Brøndby IF 1-2 (1-0)\nSuperligaen, 20. rundeMål: 1-0 Allan Sousa (11.), 1-1 Kamil Wilczek (48.), 1-2 Kamil Wilczek (59.).\nVB (4-2-3-1): Thomas Hagelskjær - Kerim Memija (Melker Hallberg 46.), Vladis Emmerson (Rasmus Lauritsen 22.), Mads Greve, Tobias Mølgaard - Jacob Schoop, Ylber Ramadani - Allan Sousa, Vladen Yurchenko (Nathan Oduwa 80.), Arbnor Mucolli - Adam Jakobsen.\nBrøndby (4-1-2-1-2): Marvin Schwäbe - Johan Larsson, Paulus Arajuuri, Benedikt Röcker, Anthony Jung - Josip Radosevic (Kasper Fisker 83.) - Lasse Vigen, Simon Tibbling (Dominik Kaiser 46.) - Besar Halimi (Mikael Uhre 46.) - Kamil Wilczek, Hany Mukhtar.\nAdvarsler: Paulus Arajuuri (36.), Arbnor Mucolli (39.), Simon Tibbling (43.), Kamil Wilczek (45.), Dominik Kaiser (72.), Allan Sousa (90.).\nDommer: Peter Kjærsgaard (6).\nTilskuere: 6994 på Vejle Stadion.\nFøring i pausen\nBrøndby er et gulblåt godstog, og undertiden havde gæsterne sat skruetvingerne hårdt fast om hjemmeholdet. Kamil Wilczek sendte et hovedstød snert over kassen på et hjørnespark, og Hany Mukhtar var tæt på at nå frem til et glimrende, fladt indlæg inde foran VB-målet.\nVB var hårdt ramt inden kampen med skader til Imed Louati og Gustaf Nilsson, og hjemmeholdet blev yderligere ramt, da Vladis Emmerson faldt hårdt til jorden fra himmelhvælvingen efter en luftduel. Han måtte udgå - i hans sted kom Rasmus Lauritsen ind som en kompetent erstatning.\nBenedikt Röcker en tysk kæmpe, og han sprang næsten i kredsløb om jorden på et hjørnespark, men han var for højt oppe og kunne ikke vinkle bolden kraftigt nok nedad og sende den i mål fra en position i det lille felt. Kort efter var Allan Sousa lige ved at blive dobbelt målscorer. Arbnor Mucolli gik ned i et løb mod mål, men returen havnede hos Sousa, som havde tid og plads til at skyde med sit varme venstreben. Denne gang lod afslutningen dog meget tilbage at ønske, og den sejlede mod aftenhimlen.\nVelspillende Vladen Yurchenko var tæt på at kunne sende bolden i mål efter endnu et godt VB-opspil, men han nåede akkurat ikke frem til den. I halvlegens døende minutter lagde Brøndby et massivt tryk, og VB var i overlevelsesmode. Men der skete ikke mere.\nVB førte 1-0 efter 45 minutter.\nVB blev ramt af endnu en skade, da en omtumlet Kerim Memija måtte forlade banen i pausen efter en kollision med Brøndbys Kamil Wilczek i slutningen af første halvleg. Den store angriber begik en stor svinestreg ved at springe ind i Memija kæbe med albuen i fuld kraft - det gav, underligt nok, kun gult kort.\nInd kom Melker Hallberg for at spille den uvante position som højre back.\nKamil Wilczek var tæt på at lukrere på et kiks i VB-defensiven efter sekunder af anden halvleg, men han sparkede bolden over mål. Situationen var dog et varsel på ting, der skulle komme:\nEfter 48 minutter fik Brøndby et frispark, som blev sendt fint ind foran mål. Ved bageste stang sled Wilczek sig fri, så han kunne bøvle bolden i mål. Thomas Hagelskjær havde lappen på men kunne ikke modstå forsøget. Wilczeks kasser er sjældent yndefulde, men fodbold handler ikke om skønhedspriser:\nVB var tæt på at svare igen et par minutter senere, da Allan Sousas blændende pasning på et kontrastød fandt Adam Jakobsen, som havde taget det gode løb. Man han tøvede med at afslutte og blev blokeret i sidste ende.\nKampen var åben efter udligningen, men det stoppede efter 59 minutter. Lasse Vigen viste godt overblik med en god pasning til Johan Larsson, som stormede dybt i høj fart. Hans indlæg fra baglinjen sad i pandebrasken på en flyvende Mikael Uhre, som headede bolden op i nettaget via græstæppet. Thomas Hagelskjær virkede fejlplaceret i situationen.\n2-1 til Brøndby og en ordentlig dukkert til VB, som nu kunne sammenlignes med et skib, der tager vand ind.\nOduwa kommer ind\nVB havde enorme vanskeligheder ved at skabe chancer efter pausen, og noget af det vildeste, der skete, var da Melker Hallberg lossede en flugter ud af stadion. Han sparker som en hest, svenskeren.\nNathan Oduwa kom ind med 10 minutter igen for at true med sin fart, men Brøndby syntes tilpas, og efter føringsmålet begyndte gæsterne at passe mere på sig selv - til VB's store fortrydelse.\nAllan Sousa gik fint ind i banen med en fiks finte og kunne afslutte med venstre foran mål. Denne gang var brasilianerens forsøg indenfor rammen, men Marvin Schwäbe stod det rette sted og fik styr på den.\nKampens afslutning var dramatisk. VB fik tilspillet sig et hjørnespark, men dommeren fløjtede kampen af, og det fik VB-bænken til at fare i flint. Samtidig brokkede Allan Sousa sig til sit andet gule kort og blev udvist efter sidste fløjt. Det første kort modtog han for et forsøg på at filme.\nResten af kampen blev en ørkenvandring uden muligheder, og VB tabte derfor med 2-1. Klubben er a point med Vendsyssel og Hobro i bunden af Superligaen.\nNæste kamp, og årets sidste, spilles på lørdag i Randers.\nBrøndby-fans er ikke bare ballademagere: Gav julefrokost til Vejles hjemløse


Bryllup & Fester - Uformel\nLad os skabe nye minder sammen. Uanset om I skal fejre jeres bryllup og den store kærlighed, den runde fødselsdag, konfirmationen, barnedåben, studenterfesten eller firmafesten – står Restaurant Uformel klar til at gøre mærkedagen mindeværdig.\nVores menuer er altid baseret på årstidens friske råvarer – og skifter derfor i takt med sæsonerne. Vi skaber altid den endelige menu efter jeres særlige ønsker. Menuerne, der kan vælges herunder, er derfor tænkt som inspiration, til hvordan en menu kunne se ud i den valgte sæson.\nVi kommer med alt hvad maden bliver serveret på. Du skal blot sørge for: Glas, kaffekopper og service til dine gæster, borde og stole, ikke-alkoholiske drikkevarer samt evt. bordpynt og duge, musik og stemning – samt selvfølgelig gæsterne.\nInden I beslutter jer, vil vi gerne tilbyde en prøvemiddag for to personer på Restaurant Uformel, hvor I kan få en forsmag på den gastronomiske oplevelse, der venter jer og jeres gæster. Hvis I efter prøvemiddagen vælger os som leverandør af mad & vin til jeres bryllup eller fest, er prøvemiddagen på husets regning.\nVed forespørgsler på selskaber over 150 personer, kontakt venligst restaurant på:\nmail: [email protected] eller tlf. +45 70 999 111\nForårsmenu / Gæst\n1. Gougéres med vesterhavsost og trøffel.\n2. Ceviche af dansk torsk med peberrod og glaskål.\n3. Pighvar stegt på brød med morkel og asparges.\n4. Perlehøne med artiskok, nye ærter og ramsløg.\n5. Rabarbersorbet med hvid chokolade og råsyltede rabarber.\nSommermenu / Gæst\n1. Sprød tærte med færøsk laks og urtemayonnaise.\n2. Pocheret kulmule med hjertemuslinger, hvide asparges og karse.\n3. Tatar af dansk okse med sort peber og tomat.\n4. Lammefilet fra Vibygaard med grønne asparges og brunet smør.\n5. Danske jordbær med brachetto sorbet og hyldeblomst.\nVintermenu / Gæst\n1. Toast med kalvehaler og svampe.\n2. Helleflynder med selleri, østers og ristet kål.\n3. Stegt torsk med XO-sauce, græskar og sauce nage.\n4. Dåvildt med selleri og tyttebær.\n5. Passionsfrugtsorbet med hvid chokolade og bitter kakao.\nUformels vinmenu kan inkludere både velkomstbobler, rosé, hvidvin, rødvin og dessertvin – alt udvalgt af Uformels sommelier. Der er rigeligt med vin til alle gæster.\nUformels eksklusive vinmenu kan inkludere både velkomstbobler, rosé, hvidvin, rødvin og dessertvin – alt udvalgt af Uformels sommelier. Der er rigeligt med vin til alle gæster.\n4 hylder i køleskabet\n2 skuffe i fryseren


Fuldt hus til fællesspisning | HalsAvis.dk\nDer var fuldt hus til arrangementet i forsamlingshuset. Privatfoto\nUlsted Borgerforening stod bag arrangementet. Privatfoto Allan Mortensen\nD. 7 september 2019 - kl 08:20\nUlsted Borgerforenings første arrangement af sin art blev en succes\nULSTED: Fællesspisning har også slået igennem i Ulsted. Fredag aften stod den lokale borgerforening bag det første arrangement af sin art i byen. Det trak fuldt hus i forsamlingshuset, hvor Susanne Styhr, Mathilde Enevold Jakobsen, Louise Lybye og Anette Bohl Clausen stod for den indbydende buffet.\nBåde unge og ældre tog del i aftenen, der blev toppet med kaffe og kage.\n- Det var meget vellykket, og vi er ikke i tvivl om, at vi gentager arrangementet, lyder det fra Rose Larsen fra Ulsted Borgerforening.


Yeoman Warders; Etymologi; Historie; Nuværende sammensætning og opgaver; Ravenmaster; Tudor Bønderne\nDecember 9, 2016 Laila Schlichtkrull Y 0 53\nDe Yeoman Warders af Hendes Majestæts royale palads og fæstning Tower of London, og medlemmer af Sovereign Body Guard af Yeoman Guard Ekstraordinære, populært kendt som Beefeaters, er ceremonielle vogtere af Tower of London. I princippet de er ansvarlige for at kigge efter eventuelle fanger i tårnet og beskytte de britiske kronjuveler, men i praksis fungerer de som turistguider og er en turistattraktion i deres egen ret, et punkt de Yeoman Warders anerkender.\nI 2011 var der 37 Yeoman Warders og en Chief Warder. Alle warders er pensioneret fra de væbnede styrker i Commonwealth riger og skal være tidligere højtstående underofficerer eller befalingsmænd med mindst 22 års tjeneste. De skal også holde Long Service og god adfærd medalje.\nDe Yeoman Warders ofte fejlagtigt omtalt som Bønderne i Guard, som faktisk er en særskilt korps af Royal Livvagter.\nSelvom Yeoman Warders ofte omtales som Bønderne i Guard, som er et særskilt korps af Royal livvagter fra den britiske monark, er de i virkeligheden en separat enhed inden for denne vagt. Gilbert og Sullivan opera, The Bønderne af Guard, er sat i det 16. århundrede, blev en tidligere æra før de to korps splittet fra hinanden; det drejer sig om, hvad der er i dag de Yeoman Warders.\nNavnet Beefeater er usikker oprindelse, med forskellige foreslåede afledning. Den mest sandsynlige proposition anses for at være fra Bønderne af vagterne ret til at spise så meget oksekød som de ønskede fra kongens bord; som nævnt ovenfor, er de ofte forveksles med Yeoman Warders. Forskellige historiske kommentatorer har bemærket en præference for oksekød blandt Warders og Bønderne i Guard. Det er teoretisk muligt, at disse erhverv haft rige, hjertelig bouillon så godt. Cosimo III de 'Medici, Storhertugen af Toscana frekventeres Domstolen i 1699, og at henvise til Bønderne af Guard, erklærede han, "En meget stor ration af oksekød er givet til dem dagligt ved hoffet ... at de kunne være kaldet Beef-spisere ". Beefeater navn blev fremført til de Yeoman Warders, på grund af de to korps ydre ligheder og Yeoman Warders 'mere offentlig tilstedeværelse.\nNogle etymologists har bemærket sin lighed med hlaf-Aeta, den gamle engelske betegnelse for en tarveligt tjener, lit. "brød-eater", modstykket til hlaford "brød-opsynsmand", og hlæfdige, som blev "herre" og "dame" hhv. Gisninger, der stammer navnet fra franske serveur er ifølge OED, historisk grundløse.\nDe Yeoman Warders blev dannet i 1485 af den nye konge Henrik VII, den første monark af Tudor dynastiet, og Tudor Rose, en heraldisk badge af dynastiet, er en del af badge af Yeoman Warders til denne dag.\nI 1509 Henry VIII flyttede sin officielle bopæl fra Tower of London. Tårnet har dog i første omgang bevare den formelle status et kongeligt palads og for at markere dette til en fest af tolv Bønderne i Guard blev efterladt på plads som et token garnison. Titlen på denne udstationering blev efterfølgende ændret til den af Tower warders som en mere nøjagtig afspejling af deres faktiske opgaver. Som warders uden nogen ceremonielle statslige funktioner, de fortabt retten til at bære Scarlet kongelige bemaling af den nu adskilt Yeoman af Guard. Dette blev dog genoprettet til dem under regeringstid af Edward VI, efter sigende på anmodning af en høj domstol embedsmand, der havde været kortvarigt fængslet i tårnet og var imponeret over den opførsel vagtmestrene.\nDen oprindelige Tudor vagt blev opdelt i to kategorier; den almindelige vagt og de ekstra tropper det ekstraordinære. I 1550, for eksempel, den almindelige mønstrede 105 mænd, med yderligere 300 ekstraordinære Bønderne. Indtil 1549 blev de vagter ved tårnet regnet blandt det ekstraordinære, men i dette år blev hævet til status for almindelige Bønderne. Der var en betydelig lønforskel mellem de to grupper. I 1562, en yeoman over det sædvanlige modtaget 16d. per dag, hvorimod en ekstraordinær Yeoman blev udbetalt det samme som en almindelig infanterist. I 1551, den almindelige blev udvidet til 200 mand, hvoraf 100 skulle være bueskytter og 100 Drabanter, men disse tal ikke blev opretholdt. Ensartet på dette tidspunkt var en fløjlspels trimmet med sølv forgyldt, bæres over rustning.\nNuværende sammensætning og opgaver\nI 2011 var der 37 Yeoman Warders og en Chief Warder. Alle warders er pensioneret fra de væbnede styrker i Commonwealth riger og skal være tidligere højtstående underofficerer med mindst 22 års tjeneste. De skal også holde Long Service og god adfærd medalje. Traditionelt kun underofficerer fra hæren, Royal Marines og Royal Air Force var berettigede til at ansøge. Det var fordi i modsætning til medlemmer af de andre tjenester, behøver medlemmer af Royal Navy ikke sværge en troskabsed til kronen. Dette skyldes, at søværnet ikke opretholdes ved en lov vedtaget af Europa-Parlamentet, men i stedet under den kongelige privilegium. Den første Naval Yeoman Warder blev taget i ed 2011.\nDe Yeoman Warders normalt bære en "klæde" uniform mørkeblå med røde afpuds. Når de suveræne besøg tårnet, eller vagtmestrene er på vagt ved en stat lejlighed, de bærer rød og guld uniformer ligner dem af Bønderne i Guard. Disse uniformer omtales af Yeoman Warders som Tudor State kjole, på grund af den ensartede have meget lidt modifikation fra da de første gang blev introduceret i løbet af Tudor dynastiet, og siges at være »yderst ubehageligt«.\nDe Yeoman Warders og deres familier lever i bundet overnatning inde i fæstningen betale råd skatter og en del af deres løn til leje. De skal eje et hjem uden for fæstning til at gå til, når de går på pension. Nogle af indkvartering går tilbage til det 13. århundrede. Samfundet af Tower of London består af disse Yeoman Warders og deres familier, Resident guvernør og officerer, en feltpræst og en læge.\nYeoman Warders deltager i ceremonien af tasterne hver nat.\nDen 1. juli 2007 blev en tjeneste kvinde, Moira Cameron, blev den første kvindelige Yeoman Warder i historien om institutionen. Cameron blev medlem af hæren i 1985 i en alder af 20. Aged 42 og Warrant Officer klasse 2, blev hun berettigede ikke længe før hendes ansættelse. Tidligere tjente hun som Superintendent Clerk på et Brigade hovedkvarter med Adjutant General Corps.\nI 2009 to mandlige Beefeaters blev afskediget for mobning af Cameron. Tre Warders blev suspenderet, og en blev efterfølgende genindsættes efter den måned lange undersøgelse med hans rolle "bevist".\nDen Yeoman Warder Ravenmaster er en af de Yeoman Warders Hvem har ansvaret for at opretholde velfærden for ravnene i Tower of London. Ravnene fodres råt kød, der er købt på Smithfield Meat Market ved Ravenmaster.\nDet menes, ravne har boet i Tower of London i hvert fald siden tidspunktet for King Charles II og legende fastholder, at skulle ravnene nogensinde forlader tårnet, Tower og monarkiet vil smuldre. Da han modtog klager over, at ravnene forstyrret observatorium arbejde, Charles beordrede re-placering af Royal Observatory til Greenwich stedet for at fjerne ravnene. For at undgå ravnene flyve væk, er deres svingfjer trimmes, så de ikke kan flyve i en lige linje til nogen mærkbar afstand. Ravnene er gratis, dog roame tårn grunde.\nDen nuværende Yeoman Warder Ravenmaster i Tower of London er Chris Skaife der tog over fra Ray Stones i april 2011. Vagtmestrene kommentere, at de "rigtige Beefeaters" på Tower of London er ravnene, der modtager en daglig ration af oksekød.\nForrige artikel Aklavik\nNæste artikel Feniosky Peña-Mora


Du er her: Hjem Korfu Petriti mod sydøst\nTirsdag går turen mod syd, øst og langs kysten nordpå og sidst vestpå.\nVi kører nu fra vest til øst, hvor vi standser ved Petriti havn.\nEn dejlig hyggelig havn, hvor der er en masse lystsejlere, og nogle store og små fiskebåde.\nDer er taverner som ligger helt ned til vandet.\nEfter at isen er spist, kører vi videre nordpå.\nSøen Korission, også kendt som Lake Korission den lavvandet sø med beliggende i den sydvestlige del af øen Korfu . Den er ca 5 km lang og op til én kilometer bred. Dens vand fylder et areal på omkring 600 ha.\nKorission søen er et naturreservat, der på den vestlige side er den smalle strimmel, der adskiller søen fra havet. Den mest berømte strand er Chalikounas Strand.\nKorission Søen er kendt for sin fugleliv. Især om vinteren, her er der en række af ænder og hejrer, for at tilbringe vinteren her i Korfu. I Korfu bruger de Korission søen som dambrug. Der er forekomster af multe, havaborre, brasen, ål, rejer og krabber. Især de hyppige ål er fanget i fælder. Tidligere kunne man observere skildpadder. De er nu ikke så almindeligt mere.\nFormentlig for at sikre beskyttelsen af landskabet i den sydlige del af søen, blev broen over det smalleste sted som forbinder søen, lukket til havet.\nBilleder fra Lake Korission til østkysten nord for Petriti, hvor vi spiste "Stifano"\n"Bacchus" restaurant er beliggende på en af de smukkeste Ioniske øer, Korfu, som ligger på den smukke strand i Mesoggi hvor du nyder den vidunderlige udsigt over det Ioniske Hav, mens dit sind rejser og dagdrømmer.\nVores 20 år gamle erfaring gør vor køkken unikt. Den fremragende kvalitet snacks og vigtigste luksus retter, vores gode smag, og vores kærlighed til vores køkken samt vores rimelige priser gør "Bacchus" til en unik oplevelse, du ikke bør gå glip af.\nVores friske skaldyr og fisk som vores egen fisker kom med daglig, vil gøre dit besøg uforglemmeligt. Vores traditionelle græske køkken er kendt ikke blot for græske folk, men også for besøgende, der kommer fra hele Europa.\nDisse er sandsynligvis nogle af grundene til, "Bacchus" er blevet hædret med tilstedeværelsen af godt - kendte personligheder, berømtheder fra den politiske og kunstneriske scene samt utallige kendere.\nDen opmærksomhed, vi betaler på alle detaljer, den fine atmosfære og service er vores garanti for et uforglemmelig måltid og en mindeværdig aften.


300+ teknisk diagrammer\nAdvarsel: CFD’er er komplekse instrumenter og har en stor risiko for at tabe penge hurtigt på grund af gearing. Mellem 74-89% af detailinvestorkonti mister penge, når de handler med CFD’er. Nogle parametre som margin kan også være ustabile i henhold til markedstendenser. Du skal overveje, om du forstår, hvordan CFD’er fungerer, og om du har råd til at tage den høje risiko for at miste dine penge.\nRisikoadvarsel: 80,6% af detailinvestorkonti mister penge, når de handler CFD’er med denne udbyder. Du bør overveje, om du har råd til at tage den store risiko for at miste dine penge.


ØLSTRUP-SPILLER: SÆSONENS VIGTIGSTE KAMP – LigaBold.dk\nØLSTRUP-SPILLER: SÆSONENS VIGTIGSTE KAMP\nStefan Nielsen, Ølstrup GU-spiller, har fået en snak med Ligabold.dk, før deres kommende kamp. Læs blandt andet om hvorfor de står med de 3 point efter kampen.\n– Vi skal møde Esbjerg IF 92 på deres hjemmebane på lørdag.\n– Vi vil gerne have én sejr i en af de to sidste kampe, for det vil betyde at vi rykker op, men vi har to yderst kompetente modstandere i Esbjerg IF 92 og Grindsted som ligger på henholdsvis 2. og 3. pladsen og begge kan nå og indhente os.\n– Forhåbentligt at vi vil det mere end Esbjerg, men det kræver at vi alle er der 100% fra start og igennem hele kampen, for Esbjerg er et super godt hold, som ikke har tabt en kamp siden de mødte os sidst. Så en fælles indsats hvor alle skal ramme niveau.\n– Sæsonens måske vigtigste kamp.


Epilepsi hos hund | AniCura Danmark\nHjernen er opbygget af milliarder af nerveceller, som kommunikerer med hinanden gennem kemiske og elektriske signaler. Epilepsi er en sygdom, som opstår når disse nerveceller bliver overaktive. Epilepsi forekommer hos hunde præcis som hos mennesker, og giver epileptiske anfald.\nEpileptiske anfald kan være fokale- eller generaliserede, afhængig af hvor stor en del af hjernen, der er indblandet i det enkelte anfald. Ved fokale anfald ses symptomerne kun i en del af kroppen, ved generaliserede anfald er hele kroppen involveret i anfaldet.\nNogle hunde ændrer adfærd umiddelbart inden et anfald, og bliver mere kontaktsøgende og lidt urolige. Det epileptiske anfald karakteriseres af episodiske, stereotype, ufrivillige bevægelser eller adfærd, der som regel giver øget stivhed og eventuelle kramper i dele af, eller hele, kroppen. Ofte savler eller tisser hunden, eller har afføring, under anfaldet.\nBevidstheden kan, men behøver ikke, være påvirket. Anfaldet varer typisk 1-2 minutter. Bagefter kan hunden opføre sig uroligt, forvirret eller aggressivt. De allerfleste anfald opstår i forbindelse med hvile eller søvn.\nHos hunde og mennesker bliver benævnelsen idiopatisk epilepsi brugt til at beskrive et epilepsisyndrom, som antages at have, eller med sikkerhed har, en fastlagt, genetisk årsag. Idiopatisk epilepsi er den mest almindelige årsag til epileptiske anfald hos hund, og debuterer oftest mellem et til fem års alderen. Forekomsten af epilepsi hos hund er cirka 1-2 % i hele populationen. Blandt visse racer er forekomsten af epilepsi dog betydelig højere.\nDe sekundære epileptiske anfald opstår som følge af sygdomme eller skader inde i hjernen (for eksempel hjernetumorer eller hoved-traume), eller som følge af en ydre påvirkning på hjernen, som for eksempel ved forgiftning eller lavt blodsukker.\nDer findes ingen diagnostisk undersøgelse eller -prøve, som kan fastlægge primær, idiopatisk epilepsi, hvilket er en såkaldt udelukkelsesdiagnose. Udredningen går i stedet ud på at udelukke en anden sygdom i kroppen eller i nervesystemet, som skulle kunne forårsage epileptiske anfald.\nDet, som karakteriserer primær epilepsi er, at hunden imellem anfaldene har det godt, og at den neurologiske undersøgelse og de diagnostiske undersøgelser, som bliver lavet, ikke viser noget unormalt. Det er vigtigt, at hvert enkelt individ udredes præcist ud fra dets specifikke situation.\nI de tilfælde, hvor sekundær epilepsi mistænkes, er diagnostikken i høj grad vigtig og kan indbefatte blodprøver, urinprøver, billeddiagnostik, inklusiv almindelig røntgenfotografering, ultralydsundersøgelse, CT og MR-skanning, samt rygmarvsprøve.\nSom regel anbefales det, at behandling opstartes hvis hunden har haft anfald oftere end hver sjette til ottende uge, hvis den har haft ”cluster”anfald (flere anfald i løbet af et døgn), eller hvis den har haft status epilepticus (ét langt anfald).\nBehandling opstartes altid i samråd med dyreejerne, som også bør informeres om, at behandlingen ikke er lig med anfaldsfrihed. Behandlingen er som regel livsvarig og har til formål at mindske antallet af anfald, og gøre dem mildere. Da behandlingen kan give bivirkninger må man opveje fordele og ulemper ved medicinering ved hvert enkelt tilfælde.\nDe mest almindelige midler til brug ved behandling af epilepsi hos hund, er phenobarbital, imepitoin og kaliumbromid. En stor del, 25-30 %, af alle epilepsipatienter, responderer ikke tilfredsstillende på epilepsimedicin. Hunde, som medicineres for epilepsi, bør undersøges hos dyrlægen mindst én gang årligt.\nPhenobarbital er ofte førstevalget ved behandling af epilepsi hos hund, og er et meget potent antiepileptikum, som gives to gange dagligt.\nDe fleste bivirkninger dosis-relaterede, og er først og fremmest øget appetit og tørst. I starten kan hunden blive træt og tilmed lidt slingrende, og hvis ubehaget fortsætter, må dosis da justeres. Sjældne bivirkninger er påvirkning af knoglemarven og leveren.\nImepitoin er et forholdsvist nyt lægemiddel til behandling af epilepsi hos hund. Imepitoin gives to gange dagligt. Det anses generelt som værende mindre potent end phenobarbital, men der er blevet rapporteret færre bivirkninger.\nKaliumbromid kombineres sædvanligvis med phenobarbital, men kan også bruges som det eneste antiepileptikum. Træthed, øget appetit og tørst, ses ofte og kan især give ubehag hvis patienten i forvejen behandles med phenobarbital. Nogle gange medfører kaliumbromid opkastning og diarré, og menes også at kunne give øget risiko for udvikling af bugspytkirtelbetændelse.\nBenzodiazepiner er hurtigtvirkende antiepileptiske lægemidler, som bruges til akut-medicin ved status epilepticus eller ved ”cluster”anfald. Dyreejere kan derfor selv behandle med benzodiazepiner for at afbryde anfald i hjemmet, nemlig via såkaldte stikpiller, som gives i endetarmen.


De hurtigste, de sejeste og dem du ikke vidste fandtes | Aalborg Bibliotekerne\nBogen er inddelt i forskellige temaer og kommer vidt omkring. Der er dyr, som har verdensrekorder i at være de hurtigste, største, længste, mest giftige, bedst til at camouflere sig osv., og så er der de mere pudseløjerlige og sjove fakta om nogle dyrs specielle evner eller anatomi, som gør dem helt unikke.\nKan en snegl være en dræbermaskine?\nDet er ret sejt, men måske ikke overraskende, at pumaen er verdensmester i højdespring og kan hoppe 5 meter op i træerne. Geparden er det hurtigste landdyr, der løber med op til 100 km i timen. Et noget mere overraskende fakta er, at det mest larmende dyr i verden er kaskelothvalen. Dens kliklyde kan høres på flere kilometers afstand af andre kaskelotter. Og snegle lyder måske ikke så skræmmende, men lige keglesneglen skal man passe på at støde på, for den er et livsfarligt rovdyr med mere end 100 giftstoffer i sin tand og én dråbe er nok til at dræbe et menneske!\nStinkende sjove rekorder\nAf mere sjove emner kan man læse om sjove toiletvaner, tis, lort, sved og stank. Den kinesiske blødskildpadde tisser ud af munden og finhvalen tisser næsten 1000 liter i døgnet. Til gengæld laver et dovendyr kun lort en gang om ugen og Adeliepingvinens lort er smuk lyserød. Hold dig hellere langt væk, hvis du skræmmer et stinkdyret, for dets odeur kan lugtes 1000 meter væk.\nJeg er svært begejstret for de mange interessante dyrefakta i denne bog, så her får du lige et par ekstra fakta. Kærligheden længe leve. Det er noget albatrosser forstår, og de holder sammen hele livet. Selvom albatrosserne har været adskilt og mange måneder til havs, så finder de altid tilbage til deres udkårne igen. Sild prutter desuden! Det opdagede det svenske militær engang, da de hørte mærkelige lyde ude fra havet. Var det en ubåd? Nej det var sild, der pruttede, for de bruger prutter til at snakke sammen.\nVi mennesker har faktisk også en verdensrekord! Mennesket er nemlig det dyr, der er bedst til at svede.


Titan Quest (Urban Games) : Play:Right Arkiv\nArkiv : Anmeldelse : Titan Quest (Urban Games)\nTitan Quest er en af de første seriøse konkurrenter til Blizzards Diablo som hidtil har siddet tungt på genrens trone. Iron Lores debut er både sjovt, vanedannende og flot at se på.\nTitan Quest er ikke Diablo 3, men ligheden er stor og chancen for at se Blizzard frigive et nyt kapitel af deres mesterværk i den nærmeste fremtid er samtidig urimeligt lille. Debutanterne Iron Lore var klar over risikoen da de for år tilbage besluttede sig for at komme med deres bud på en arvtager til et af alle tiders bedste enmandsrollespil, om man så må sige, så det kan udmærket kaldes for et vovet projekt. At lave et debutspil over et koncept, som ingen siden hen har formået at efterligne bare halvt så vellykket, er i sig selv en udfordring af dimensioner, men det valgte tidspunkt kunne næsten ikke være bedre. Nogen af os har faktisk hungret efter at tage flugten fra det konkurrenceprægede World of Warcraft hvor alle er afhængige af hinanden, hvor underholdningsværdien bunder ud i et blærerøvshierarki og hvor man skal betale abonnement for at isolere sig fra omverdenen. I Titan Quest har man selv valget mellem at gennemføre færden alene eller sammen med andre.\nVelkommen til myternes verden\nSom enten kvinde eller mand ankommer man til et sted i Grækenland, det første af tre forskellige verdener – de andre to er Egypten og Asien med forskelligt udseende, unikke genstande og nye væsener. Der er både hovedmissioner og sidemissioner at tage fat på, hver enkelt giver forskellige bonusser som for eksempel erfaringspoints, guld eller særligt sjældne objekter. Banerne er ikke vilkårligt genereret hver gang. Det betyder at alle baner er designet ned til mindste detalje, og samtidig er der ingen indlæsning og dermed ingen ventetid.\nOg det ser virkelig flot ud. Den visuelle side er meget imponerende med flotte effekter såsom måden græsset bevæger sig når man vandrer igennem det eller hvordan skyggerne i en grotte kan få selv små flagermus til at ligne store monstre. Lokaliteternes variation er ligeledes stor. Hvad enten det er den egyptiske ørken, de græske templer og den vilde natur; Titan Quest er en ren nydelse at se på - hvis man ejer en kraftig nok PC. Dette er blot endnu et fornemt eksempel på at Titan Quest adskiller sig kraftigt fra Diablo. Her har Iron Lore gjort et fremragende stykke arbejde på det punkt.\nDet ville dog være uretfærdigt at slå kritisk ned på lighederne med Diablo II. Der er ikke nogen logisk grund til at pille ved genren som den med succes blev skåret ud i 2000. Her klikker man sig rundt, angriber og samler ting op med musen. Ingen overraskelser i det. Titan Quest adskiller sig tværtimod på karakterudviklingen. På samme måde som Guild Wars vælger man til at starte med én profession, det kan for eksempel være kriger, og efter at man har udviklet sig, får man mulighed for at vælge sin anden profession som eksempelvis kunne være noget indenfor magi eller det åndelige. Med hele to professioner bliver det sværere at vælge hvilke fantastiske evner ens karakter fremtidigt skal være i stand til at udføre, ikke mindst fordi de nødvendige udviklingspoints langt fra hænger på træerne. Det kan derfor være klogt at læse sig igennem de forskellige professioners attraktive udvidelser før beslutningen tages. Heldigvis kan man, for en meget stor sum guldmønter, senere hen købe sig til ændringer af ens beslutninger, og derved undgår man frustrationen over et forkert valg resten af spillet.\nEr man en angrebsivrig kriger, vil det være klogt at fokusere på det defensive plan og udvikle ens styrke - så man er i stand til at bære bedre rustninger – eller er man måske den fødte troldmand, er det snarere intelligensen som bør udvikles. Sådan er der mange valg som skal tages undervejs. Det samme gælder de overvældende mange beklædningsgenstande, våben, magiske smykker og artefakter som man finder på nedlagte uhyrer, i skattekister og lignende. Der er stort set uanede kombinationer blandt spillets tonsvis af genstande, alt efter om ens karakter er begavet, stærk eller behændig nok. Det er især værd at lægge mærke til hvordan udstyret kan være med til at styrke karakterens egenskaber. Igen er det et svært valg, ikke mindst fordi pladsen i ens rygsæk er forholdsvis trang.\nMen ikke desto mindre fungerer dette system ganske udmærket. Stort set ethvert monster i spillet bærer rundt på forskellige genstande af den ene eller anden slags. Det betyder også at når man dræber et væsen, taber den sine ting. En gang imellem finder man noget udstyr som er en del af et komplet sæt. Disse forskellige sæt er dog ikke nær så umulige at få fat på, som det var tilfældet i Diablo II, men tværtimod kræver det ofte at man vender tilbage til områder man har været før. Man kan også finde stykker af relikvier og amuletter fra forskellige monstre der, når de sættes sammen, bliver til brugbare opgraderinger til sine ting. Men der kræves ikke særligt udstyr med specielle huller til disse magiske genstande – alt i Titan Quest kan faktisk udvides med et magisk sæt. Har man et komplet sæt får man oven i købet en ekstra bonus. Det er også muligt at samle guldmønter op, men efterhånden som man udvikler sin karakter, begynder disse guldmønter at komme i større og større portioner. Det betyder at penge snart ikke er noget problem.\nSjov, men usikker multiplayer\nVil man spille sammen med andre, er dette også muligt. Her går man op til seks personer sammen i grupper på private servere og gennemfører missionerne i samlet flok. Det går langt hurtigere at nedlægge horder af monstre og indsamle værdifulde genstande på denne måde, men det er sjovt og før man ved af det er der gået mange timer. Her er det også ideelt at stifte bekendtskab med de andre karakterklasser og deres særlige kunnen i spillet, som man måske ikke har prøvet kræfter med endnu. En kombination af de forskellige karakterklasser kan nemlig hurtigt vise sig prisværdigt.\nDer er dog i skrivende stund stadigvæk nogle mindre problemer på dette område. For eksempel synes flere karakterklasser langt bedre end andre når de udvikler sig hen ad vejen. Den haltende balance er dog ikke fatal netop fordi man ikke er afhængig af hinanden på noget tidspunkt. Men ryger man af en server, under en mission, er det ikke muligt at gennemføre den når man vender tilbage - hvis de andre har gennemført - hvilket måske er flere timers spildt arbejde. Desuden er det noget risikabelt at lade spillerne køre deres egne servere uden at skulle registrere sig hos Iron Lore. Dette lægger op til storstilet snyd.\nGenren er reddet!\nHvad enten man bliver fænget af det yderst simple og vanedannende klik og klik princip eller er fan af Diablo, og savner noget at gå i gang med, er Titan Quest det perfekte køb. Det er et holdbart, detaljeret og yderst underholdende eventyr som ikke er set på samme niveau i genren siden Diablo II, og så gøres det på sin helt egen, unikke måde.\nEndelig. Omsider et spil som kan få fans af Diablo II til at juble. Installationen går nemt, og en tutorial forklarer smertefrit spillets indhold.\nFremragende grafik - hvis man vel at mærke har en computerkraft som kan trække det. Flotte effekter, lækker kræsen for detaljer og MANGE monstre!\nIørefaldende musikscore og mestendels passende lydeffekter. Stemmeindtalingen kunne dog være lidt mere medrivende og indlevende udført.\nAbsolut vanedannende gameplay med fokus på det enkle og ligefremme. Nogle små fejl trækker lidt ned, men ikke mere end at det kan rettes i en patch.\nFor den normale spiller er der mellem 60 til 90 timers spil – herefter kan man fortsætte online eller gå skridtet videre til en højere sværhedsgrad.\nGrafik, lyd og gameplay går op i en højere enhed. Kun små skavanker forhindrer Titan Quest i at nå helt til tops. Var du vild med Diablo II, bør du købe Iron Lores debut.\n- Lars Haslev\nUrban Games 08/07-06


1 Den lokale undervisningsplan for Social- og sundhedsassistentuddannelsen Afsnit 2 og 3 Social- og Sundhedsskolen Esbjerg Gældende fra den 1. januar 2013\n2 Indhold 2.0 Uddannelsen Praktiske oplysninger Didaktiske og metodiske overvejelser Organisering af undervisning: Underviserens roller Kriterier for vurdering af elevens kompetencer og forudsætninger Kompetencemål Praktikmål Undervisningen i hovedforløbet... 5 Skoleundervisningen... 5 Skole- praktikplan Samarbejde skole og praktik... 7 De 5 pejlemærker Praktikuddannelsen Bedømmelsesplan... 8 Oversigt over bedømmelsesform Eksamensregler... 9 Naturfag... 9 Dansk... 9 Områdefag Afsluttende prøve Bedømmelse i praktikken Eksamensregler Overgangordning ved skift mellem 2 uddannelsesordninger Læringsaktiviteter Læringsmetoder Elevens arbejdstid Læringselementer skoleperiode Tema 1: Borgeren og sundheden Tema 2: Borgerne som somatisk patient Tema 3: Social- og sundhedsassistenten på arbejdspladsen skoleperiode Tema 1: Borgeren med en psykisk lidelse Tema 2: Social- og sundhedsassistenten på arbejdspladsen skoleperiode Tema 1: Borgeren i eget hjem Tema 2: Social- og sundhedsassistenten på arbejdspladsen\n3 1 2.0 Uddannelsen 2.1 Praktiske oplysninger Til Social- og sundhedsassistentuddannelsen, trin 2 er tilknyttet et tværfagligt sammensat underviserteam, to uddannelsesvejledere og en sekretær. Der optages elever til uddannelsen tre gange årligt hhv. marts, august og november. Uddannelsens varighed er 20 måneder. Undervisningen finder sted på Gjesinglund Alle 8, 6715 Esbjerg N. Praktikken finder sted i regionen og i kommunerne. Såvel regionen som kommunen kan være ansættende myndighed. De enkelte praktiksteder tilrettelægger praktikken, hvilket vil fremgå af praktikmateriale. 2.2 Didaktiske og metodiske overvejelser For at fremme elevernes forståelse af tværfaglige sammenhænge og helheder er undervisningen overvejende organiseret i temaer. Skoleundervisningen er tilrettelagt så den understøtter både praktisk og teoretisk læring, hvor elevernes erfaring inddrages i videst muligt omgang. Der arbejdes med forskellige pædagogiske teorier bl.a. teori om læringsstile og Cooperative Learning. 2.3 Organisering af undervisning: I den tematiserede del af undervisningen understøtter fagene hinanden og der tages udgangspunkt i praktiske situationer og problemstillinger fra elevernes kommende arbejdsområder. Den praksisnære undervisning skal styrke elevernes evne til at koble teori og praksis. I klasserummet gøres der brug af forskellige metoder. Her vil det typisk være teori og oplæg, hvor eleverne får den samme gennemgang. Heri ligger også dialog, hvor det forventes at eleven aktivt indgår i videns og erfaringsdeling og dermed bidrager til fælles læring. Undervisningen gøres praksisnær ved at give mulighed for at arbejde med de eksempler fra praksis i øve-stuerne. Her er det muligt at forholde sig kritisk til egen og andres praksis gennem øvelse og refleksion. I projekt og i gruppearbejde arbejder eleverne individuelt eller sammen med andre. Eleverne fordyber sig i et emneområde, som enten er valgfrit eller bestemt af underviseren. Hensigten er at øve sig i it-baseret videnssøgning, bearbejdning, refleksion og samarbejde.\n4 2 2.4 Underviserens roller Underviseren fungerer typisk i følgende roller: Som underviser, der formidler viden inden for et veldefineret emne Som vejleder, når eleverne arbejder individuelt eller i grupper Som facilitator, når eleverne indgår i case-baserede læringssituationer Som kontaktlærer, der vejleder og rådgiver i forhold til elevens personlige uddannelsesplan 2.5 Kriterier for vurdering af elevens kompetencer og forudsætninger Kompetencevurderingen foretages af uddannelsesvejlederen med henblik på at vurdere elevens forudsætninger for uddannelsen. De undervisningsmæssige forudsætninger og behov afklares i løbet af uddannelsens første to uger. På baggrund af vurderingen udarbejdes en personlig elektronisk uddannelsesplan, som er synlig i elevplan. Kompetencevurderingen indebærer eventuelt godskrivning på baggrund af: - tidligere gennemført forløb - anden uddannelse - vurdering af reelle kompetencer Afklaringen resulterer i en tilpasset uddannelsesplan med eksempelvis: - fritagelse for eksamen og/eller for undervisning, - ændringer i praktikperioder, - fag på højere niveau Har eleven særlige behov, kan der efter kompetencevurderingen, tilbydes supplerende tilbud, som f.eks. it-rygsæk, mentor, lektiecafe, åben vejledning. Uddannelsesplanen føres ajour, hvis der sker ændringer i elevens forløb. 2.6 Kompetencemål Kompetencemålene herunder stammer fra uddannelsesbekendtgørelsen, BEK nr. 816 af 20/7/2012. Kompetencemålene nr gælder for trin 2, social- og sundhedsassistentuddannelsen. Kompetencemålene for trin 2, social- og sundhedsassistentuddannelsen er, at eleven kan: 13. selvstændig udøve arbejdet som social-og sundhedsassistent i overensstemmelse med de etiske og lovmæssige regler, der følger med ansvaret som autoriseret sundhedsperson, og i overensstemmelse med de fastlagte kvalitetsstandarder,\n5 3 herunder beskrivelser af serviceniveau, og procedurer for patientsikkerhed, der gælder for social-og sundhedsassistentens arbejdsområde, 14. indgå i en tværprofessionel og tværsektoriel indsats og medvirke til at sikre et sammenhængende patient- og borgerforløb, 15. arbejde med borger- og patientrettet sygdomsforebyggelse og rehabilitering i forhold til de hyppigst forekommende sygdomme og funktionsnedsættelser, 16. med udgangspunkt i social- og sundhedsassistentens arbejdsområde selvstændigt identificere, vurdere, tilrettelægge, udføre og evaluere grundlæggende sygepleje samt reagere hensigtsmæssigt på ændringer i borgerens/patientens psykiske og somatiske sygdomstilstand, 17. varetage medicindispensering og medicinadministration i henhold til gældende lovgivning, 18. anvende de generelle principper for hygiejne og særlige hygiejniske retningslinjer herunder rene rutiner og sterilteknikker samt vejlede borgere, patienter, pårørende og kolleger herom, 19. skriftligt og mundtligt anvende et fagsprog, som er dækkende for social- og sundhedsassistentens kompetenceområde, og dokumentere den udførte sygepleje i relevante dokumentationssystemer, 20. som led i borgerens/patientens behandlingsforløb gennemføre målrettet kommunikation herunder forberede, afholde, evaluere og dokumentere samtaler, 21. alene og i et tværprofessionelt samarbejde tilrettelægge, gennemføre og evaluere sociale, kulturelle, fysiske og kreative aktiviteter både for enkeltpersoner og grupper herunder aktivt inddrage borgere, patienter og pårørende, 22. med udgangspunkt i borgerens behov, arbejdsstedets ressourcer og de fastlagte kvalitetsstandarder, herunder beskrivelser af serviceniveau, identificere, tilrettelægge, udføre, evaluere og følge op på egne og andres arbejdsopgaver, 23. anvende relevant velfærdsteknologi samt deltage ved implementering af ny viden og teknologi, og 24. med udgangspunkt i borgerens/patientens ressourcer og hjælpemidler tilrettelægge sit eget og andres arbejde efter ergonomiske principper, arbejdspladsens arbejdsmiljøregler og sikkerhedsforanstaltninger.\n6 4 2.7 Praktikmål Praktikmålene herunder stammer fra Uddannelsesordningen for Social- og sundhedsuddannelsen af Praktikmålene 1-16 gælder for trin 2. Det er målet at: 1. Eleven kan arbejde inden for sit kompetenceområde i overensstemmelse med relevante love inden for social service, sundhed og psykiatri og ud fra arbejdspladsens værdier. 2. Eleven kan selvstændigt identificere behov og begrunde behov for og udføre grundlæggende sygepleje til borgere/patienter ud fra en metodisk tilgang indeholdende dataindsamling, planlægning, handling, evaluering og dokumentation. 3. Eleven kan reflektere over de etiske dilemmaer, der følger arbejdet som professionel sundhedsperson, og varetage opgaver i relation til patientrettigheder samt procedurer for patientsikkerhed herunder indberetning af utilsigtede hændelser jf. Sundhedsstyrelsens gældende vejledning. 4. Eleven kan dokumentere og videregive relevante informationer og observationer vedrørende tildelte borgere/patienter til plejepersonale og andre faggrupper, herunder til fagpersoner i andre sektorer, og dermed medvirke til at sikre sammenhæng og helhed i borgerens/patientens forløb. 5. Eleven kan identificere komplekse problemstillinger hos borgeren/patienten og reagere hensigtsmæssigt på ændringer i borgerens/patientens psykiske, fysiske eller sociale tilstand og samspillet mellem disse faktorer. 6. Eleven kan anvende et mundtligt og skriftligt fagsprog, som er i overensstemmelse med social- og sundhedsassistentens kompetenceområde. 7. Eleven kan som led i behandlingen og med udgangspunkt i borgerens/patientens behov anvende relevant kommunikationsform herunder lytte, anerkende, støtte, vejlede og følge op. 8. Eleven kan indlede og afslutte en sundhedsfaglig ydelse til en borger/patient herunder gennemføre samtaler i relation til modtagelse, udskrivning og hjemkomst. 9. Eleven kan arbejde rehabiliterende, sundhedsfremmende og forebyggende ud fra refleksioner over borgerens/patientens autonomi og mestringsstrategier samt vejlede borgeren/patienten i sundhedsfaglige spørgsmål, der understøtter egenomsorgsevnen, livsstil og livskvalitet. 10. Eleven kan indgå aktivt i borgeres/patienters genoptræningsforløb efter vejledning fra relevante fagpersoner. 11. eleven kan aktivt indgå i og motivere borgere/patienter til at deltage i aktiviteter ud fra relevante tilgange, som fx recovery eller rehabilitering, samt vejlede og\n7 5 informere om relevante tilbud inden for rehabilitering, sygepleje og service- og botilbud. 12. Eleven kan efter praktikstedets retningslinjer og efter delegation selvstændigt ophælde og uddele medicinen samt observere virkning/bivirkninger, informere om medicinen, dokumentere og medvirke til, at borgere/patienter samarbejder omkring medicinindtag. 13. Eleven kan anvende generelle principper for hygiejne herunder særlige regimer og teknikker, fx steril teknik i forbindelse med sårpleje og kateteranlæggelse, samt vejlede borgere/patienter, pårørende og kolleger herom. 14. Eleven kan forholde sig kritisk til egne og andres arbejdsstillinger og arbejdsstedets indretning i forhold til forebyggelse af arbejdsskader og voldsomme episoder samt kan følge gældende ergonomiske principper og sikkerhedsforanstaltninger både i forhold til borgerene/patienterne og sig selv. 15. Eleven kan tilrettelægge og følge op på både egne og andres arbejdsprocesser i forhold til såvel administrative som sygeplejefaglige opgaver omkring den enkelte borger. 16. Eleven kan identificere behov for velfærdsteknologiske hjælpemidler i borgerens hjem herunder anvende og vejlede i brugen samt tage højde for eventuelle dilemmaer forbundet hermed. 2.8 Undervisningen i hovedforløbet Social- og sundhedsassistentuddannelsens varighed er 20 måneder. Skoleundervisningen Skoleundervisningen består af 32 ugers teori fordelt således: Områdefag: - Koordinering, kvalitetssikring og dokumentation, 3 uger - Sygepleje, 5 uger - Psykiatrisk sygdomslære og farmakologi, 3 uger - Somatisk sygdomslære og farmakologi, 4 uger - Forebyggelse og rehabilitering, 3 uger - Sundhedspædagogik og kommunikation, 3 uger Grundfag - Dansk, 2 uger - Naturfag, 4 uger - Engelsk, 2 uger (valgfag) Valgfag - Der udbydes en uges valgfag i henholdsvis skoleperiode 1 og 2.\n8 6 Valgfri specialefag 2 gange 1 uge. Der udbydes mindst to af følgende fag: - Den opererede borger/patient. - Palliation 2. - Demens. - Rehabilitering 2. - Velfærdsteknologi 2. - Organisation og ledelse. Undervisningen tilstræbes at være praksisnær, så den understøtter den praksislæring, der foregår i praktikuddannelsen. I uddannelsen arbejdes der derfor med temaer som er fælles for skoleundervisningen og praktikuddannelsen. Det er hensigten at den tematiserede undervisning skal styrke elevens forståelse af tværfaglige sammenhænge og helheder. 1. skoleperiode 2. skoleperiode 3. skoleperiode 1. Borgeren og sundheden 2. Borgeren som somatisk patient 3. Social- og sundhedsassistenten på arbejdspladsen 1 1. Borgeren med en psykisk lidelse 2. Social- og sundhedsassistenten på arbejdspladsen 2 1. Borgeren i eget hjem 2. Social og sundhedsassistenten på arbejdspladsen 3 Skole- praktikplan Uddannelsens trin 2, social-og sundhedsassistent, er en vekseluddannelse med fire skoleperioder og tre praktikperioder. SKOLE PERIODE 1 Somatisk praktik SKOLE PERIODE 2 Psykiatrisk praktik SKOLE PERIODE 3 Kommunal praktik SKOLE PERIODE 4 13,8 uger Ca. 15 uger 9,4 uger Ca. 15 uger 4,4 uger Ca. 15 uger 2,6 uger Temaer Temaer Temaer 3 dages praksis fællesskab på skolen 3 dages praksis fællesskab på skolen Prøve i grundfag/ naturfag eller dansk 3 dages praksis fællesskab på skolen Prøve i områdefag. Afsluttende prøve\n9 7 2.9 Samarbejde skole og praktik Vekselvirkning mellem skoleundervisning og praktikuddannelse skal sikre: at uddannelsen udgør en meningsfuld helhed for eleven, der stimulerer lyst og interesse for uddannelsen og dermed elevens kommende erhvervsfunktion, at vekselvirkningen styrker elevens aktive tilegnelse af viden, færdigheder og holdninger ved hjælp af faglige læringsmål forud for hvert skole- og praktikforløb. I begyndelsen af hvert skole- og praktikforløb, skal eleven i samarbejde med kontaktlærer henholdsvis praktikvejleder formulere faglige og personlige læringsmål for den kommende periode. Elevplan, som er elevens elektroniske uddannelsesbog, er det samarbejdsredskab som bruges til at skabe sammenhæng mellem elev, skole og praktik. De 5 pejlemærker Undervisningen i skolen og vejledningen i praktikken tilrettelægges med udgangspunkt i de fem pejlemærker. 1. At være nysgerrig. At være interesseret i at lære nyt, at stille undrende spørgsmål og være åben for at gå nye veje i læringsprocesser. 2. At være refleksiv. At stoppe op, forholde sig til situationen og inddrage teori med henblik på at opnå læring. 3. At indgå i relationer. At have interesse for andre mennesker, mestre hensigtsmæssig adfærd og kommunikation afhængig af situationen. 4. At være empatisk. At kunne genkende og anerkende andres følelser for dermed at opnå evnen til at sætte sig i andres sted. 5. At handle etisk. At handle fornuftigt og rigtigt ud fra beskrevne normer og værdier og ud fra gældende love og retningslinjer For at understøtte elevens evne til at reflektere, arbejdes der i skoleundervisningen såvel i praktikken med en fælles refleksionsmodel. Formålet er at motivere til læring samt at opnå de erhvervsfaglige kompetencer Praktikuddannelsen Praktikuddannelsen giver eleven mulighed for at tilegne sig erhvervsfaglig kompetence i et praksisfællesskab gennem udførelse af og refleksion over daglige arbejdsopgaver inden for området. Praktikuddannelsen og vejledningen i tilknytningen hertil tilrettelægges, så den understøtter elevens tilegnelse af viden, færdigheder og kompetencer. Elevens praktikuddannelse består af længerevarende forløb, hvor eleven dels får\n10 8 forskellige og varierede erfaringer med patienter og borgere med sociale, psykiske og somatiske problemer og behov. Praktikken er planlagt inden for de regionale og kommunale områder, hvor eleven får kendskab til de samlede regionale, kommunale, private sundheds- og servicetilbud. Elevens praktiksted planlægger praktikuddannelsen i overensstemmelse med uddannelsesordningen For at skabe helhed i uddannelsen, er der vekselvirkning mellem skoleundervisning og praktikuddannelse. Der er bl.a. tre praksisfællesskabsdage i hver praktikperiode, hvor eleven møder på skolen. Dagene anvendes til fælles refleksioner over praksiserfaringer, med hovedvægt på rollen som elev Bedømmelsesplan I slutningen af hver skoleperiode bedømmes den enkelte elev, og der gives en delkarakter for områdefag og grundfag. I bedømmelsen indgår underviserernes vurdering af elevens standpunkt i forhold til de fastsatte mål for skoleperioden. Her vil eleven få indblik i det aktuelle faglige niveau set i forhold til de beskrevne mål for hvert tema. Når et fag afsluttes, får eleven en standpunktsbedømmelse. Bedømmelsen er en absolut bedømmelse, hvor underviseren vurderer elevens standpunkt i forhold til fagets mål. Områdefag, grundfag og afsluttende prøve bedømmes med en karakter efter 7- trinsskalaen og valgfrit specialefag bedømmes med bestået/ikke bestået. Eleven får i samarbejde med kontaktlæreren mulighed for at afdække og udarbejde en plan for de områder, der kræver en særlig indsats. Hensigten er at inspirere og motivere eleven til yderligere læring. Oversigt over bedømmelsesform Fag Bedømmelsesform Skp. 1 Skp. 2 Skp. 3 Skp. 4 Koordinering, kvalitetssikring D D S P og dokumentation Sygepleje D D S P Somatisk sygdomslære og D - S P farmakologi Psykiatrisk sygdomslære og D S - P farmakologi Forebyggelse og rehabilitering D D S P Sundhedspædagogik og Kommunikation D D S P\n11 9 Naturfag D S P Dansk D S P Engelsk (som valgfag) D S Valgfri specialefag B/IB B/IB D= Delkarakter S= Standpunktskarakter P= Prøve B/IB= Bestået/ikke bestået 2.12 Eksamensregler På 3. skoleperiode er der prøve i dansk eller naturfag. Tre uger før prøven afgøres det ved lodtrækning, om det enkelte hold skal til prøve i dansk eller naturfag. Faget offentliggøres på skolens hjemmeside. Standpunktskarakter fra 2. skoleperiode er afsluttende karakter i det fag, der ikke udtrækkes til prøve. Naturfag Formål: At vurdere og dokumentere elevens faglige kompetencer i naturfag. Mål: At eleven gennem prøven viser sit faglige standpunkt indenfor naturfag, svarende til målene for faget. Prøven tager sit udgangspunkt i et naturfagligt emne eller en case. Emnet eller casen stilles af læreren tidligst fem arbejdsdage før prøvens afholdelse. Eleven udarbejder en detaljeret disposition som oplæg til eksaminationen jf. BEK nr af 16/11/2010. (Grundfagsbekendtgørelsen) Prøven inkl. votering varer 30 min. Prøven er mundtlig og individuel og tager udgangspunkt i en case, som er udfærdiget af skolen. Eleven udarbejder en detaljeret disposition som oplæg. Tidsramme: Dag 1: udlevering af case. Vejledning/studiedag Dag 2: vejledning/studiedag Dag 3: Prøve eller studiedag Dag 4: Prøve eller studiedag Eksaminator: en af uddannelsens naturfagsundervisere. Censor: Udpeges af skolen eller undervisningsministeriet. Dansk Prøven tager sit udgangspunkt i et antal lokalt udarbejdede opgaver, der tilsammen dækker fagets kompetencer, jf. BEK 1272 af 16/11/2010.\n12 10 Danskprøven tager udgangspunkt i en tekstsamling og ændres efter hver eksamen. Danskprøven består af forberedelse og eksamen. Eksamen er mundtlig og individuel og tager udgangspunkt i en tekstsamling med et fælles tema, der knytter sig til social- og sundhedsområdet. Tekstsamlingen består af to-fem tekster. Skolen udarbejder fem-syv delopgaver til tekstsamlingen. Eleven skal forholde sig til teksterne ud fra delopgaverne. Mindst en af disse delopgaver åbner mulighed for, at eleven inddrager tekster fra sin portfolio. Forberedelsesdagen elevens forberedelsestid Eleverne får udleveret tekster og delopgaver ved starten af forberedelsesdagen. Datoen for forberedelsesdagen fastsættes lokalt af skolen. Eleven arbejder på skolen med alle sættets opgaver i seks-otte timer. Vejledning og hjælpemidler under forberedelsen Alle hjælpemidler og ressourcer er tilladt for eleven under forberedelsen. Eleven må samtale med andre elever om løsning og besvarelse af opgaverne. Under prøveforløbet må skolens medarbejdere ikke yde faglig vejledning til eleven. Support Skolen stiller på forberedelsesdagen support til rådighed i tidsrummet mellem Support kan være behjælpelig ved brug af computer, printer, kopimaskine, bibliotek, samt evt. andre faciliteter og materialer. Eksamen Tidligst på prøvens anden dag bliver eleven eksamineret i de opgaver, som eleven har forberedt. Censors opgaver under eksaminationen Censor kan stille uddybende spørgsmål til eleven. Censors opgaver følger i øvrigt bestemmelser i gældende bekendtgørelser. Tidsrammen Til eksamen afsættes der 30 minutter pr. elev inkl. vurdering. Områdefag I starten af 4. skoleperiode er der prøve i et af de seks områdefag. Tre uger før prøven trækkes der lod om, hvilket fag det enkelte hold skal til prøve i Faget offentliggøres på skolens hjemmeside Der afgives standpunktskarakter i de fem områdefag, der ikke udtrækkes til prøve. Formål: At vurdere og dokumentere elevens faglige kompetencer i det udtrukne områdefag. Mål: At eleven gennem prøven viser sit faglige standpunkt indenfor det udtrukne områdefag svarende til målene for faget.\n13 11 Eleven trækker en case/situationsbeskrivelse ved lodtrækning jfr. BEK nr. 863 af 16/08/2012. Casene er udarbejdet af skolen Tidsramme: Dag 1: Lodtrækning af case og vejledning Dag 2: Vejledning eller studiedag Dag 3: Prøve/studiedag Dag 4: Prøve/ studiedag Prøven er mundtlig og individuel. Eksaminator er en af skolens undervisere i områdefag. Censor udpeges af skolen eller af undervisningsministeriet. Afsluttende prøve 4. skoleperiode afsluttes med at eleverne individuelt eller i grupper udarbejder et skriftligt projekt, der har karakter af en synopse. Formålet er at vurdere om eleven har opnået tilstrækkelig viden og færdigheder som social- og sundhedsassistent indenfor følgende overordnede kompetenceområder: 1. Borgerrettet og patientrettet og sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse 2. Det social- og sundhedsfaglige myndighedsområde 3. Personlig og praktisk hjælp og støtte til egenomsorg 4. Professionel omsorg, pleje og sygepleje 5. Aktivitet i hverdagslivet og rehabilitering 6. Kommunikation, dokumentation, vejledning og instruktion 7. Koordinering, administration og styring Form: - Synopsen tager udgangspunkt i emner inden for social- og sundhedsassistentens erhvervsfaglige kompetenceområde. - Synopsen skal udarbejdes efter skolens vejledning og skal følge de tekniske retningslinjer. Tidsramme: Dag 1: Introduktion til afsluttende prøve og synopse Etablering af grupper og valg af emner Dag 1-4: Udarbejdelse af synopse med mulighed for vejleding Dag 4: Synopsen afleveres i tre eksemplarer senest kl Dag 5,6: Forberedelse til afsluttende prøve Dag 7-8: Afsluttende prøve Prøven er individuel og mundtlig. Synopsen danner udgangspunkt for eksaminationen, men karakterfastsættelsen sker på baggrund af elevens mundtlige præstation holdt op\n14 12 mod kompetencemålene. Eksaminator: En af uddannelsens undervisere. Censor: Har sit daglige arbejde i praktikområdet og udpeges af skolen eller beskikkes af undervisningsministeriet. Bedømmelse i praktikken Ved afslutningen af hver praktikperiode skal praktikstedet vurdere, om eleven kan få godkendt sin praktikperiode i henhold til praktikmålene. Det er samme mål der er beskrevet for alle 3 praktikker, men der sker en progression i løbet af uddannelsen, således at målene skal være nået på begynderniveau efter første praktik, rutineret niveau efter anden praktik og på avanceret niveau efter den sidste praktik. Jf. definition af præstationsstandarder - BEK nr af 15/12/ Der kan være enkelte mål, som eleven af forskellige grunde ikke kan nå i den respektive praktik. Er dette tilfældet, kan eleven alligevel få godkendt praktikken. I sådanne tilfælde skal det fremgå af praktikerklæringen, hvad det er eleven ikke har nået, og derfor skal arbejde videre med i næste praktikperiode For at understøtte elevens læring i uddannelsen skal bilag til praktikerklæringen benyttes. Bilaget er et arbejdsredskab, som skal udfyldes af praktikstedet og medgives eleven efter hver praktik. Eleven er forpligtet til at inddrage bilaget i en forventningssamtale på sit nye praktiksted. Eksamensregler Der henvises i øvrigt til skolens eksamensregler. Link til det generelle afsnit Overgangsordninger ved skift mellem 2 uddannelsesordninger Elever der er påbegyndt deres uddannelse under en ikke længere gældende uddannelsesordning, og som har haft ophold i uddannelsen, kan genoptage og færdiggøre uddannelsen efter gældende uddannelsesordning med en ny uddannelsesaftale. Godskrivning for tidligere erhvervede kompetencer vil bero på en realkompetencevurdering og der vil blive lavet en individuel uddannelsesplan. For elever der har haft orlov i uddannelsen, og som har fået forlænget deres uddannelsesaftale, vil det bero på en individuel vurdering, om eleven kan færdiggøre uddannelse under den uddannelsesordning hvorpå eleven startede, eller om eleven skal overgå til den nyeste uddannelsesordning\n15 Læringsaktiviteter Beskrivelserne som vedrører læringsaktiviteterne er direkte rettet til eleven. 3.1 Læringsmetoder I undervisningen vil du stifte bekendtskab med forskellige læringsmetoder. Det kan eksempelvis være: - Tavleundervisning - Klassedialog - Gruppearbejde af kortere eller længere varighed - Cooperativ learning - Læringsstil - Storyline - Projekt - Den løsningsorienterede arbejdsmetode - Eksperimenterende læring/forsøg - Praktiske øvelser - Fysisk aktivitet - Case-basereret læring - Videooptagelse med feedback 3.2 Elevens arbejdstid Skoleundervisningen gennemføres som fuldtidsundervisning, svarende til arbejdstiden for en fuldtidsbeskæftiget. I praktikken er den gennemsnitlige ugentlige arbejdstid på 37 timer. Weekendarbejde, aften- og natarbejde samt arbejde på helligdage skal påregnes, jf. overenskomsten. 3.3 Læringselementer I nedenstående oversigt kan du se hvilke fagmål og læringselementer, der indgår i de forskellige temaer på skoleperioderne\n16 14 1. skoleperiode Tema 1: Borgeren og sundheden Formål: Eleven opnår viden om social- og sundhedspolitiske målsætninger og kvalitetsstandarder for at arbejde sundhedsfremmende og rehabiliterende gennem tværsektoriel indsats Farvekode Sygepleje Koordinering, kvalitetssikring og dokumentation Psykiatrisk sygdomslære og farmakologi Sundhedspædagogik og kommunikation Forebyggelse og rehabilitering Mål Fagmål som indgår i temaet Læringselementer 1. Eleven kan forklare forskellen på og hensigten med henholdsvis forebyggelse og rehabilitering og kan forklare social- og sundhedsassistentens rolle i den tværprofessionelle og tværsektorielle, forebyggende og rehabiliterende indsats. Forebyggelse Rehabilitering Eleven kan forklare, hvordan borgere/patienter kan vejledes om sygdomsforebyggende tiltag, som forebygger følger af immobilitet. Eleven kan forklare hensigten med sygepleje og omsorg ud fra forskellige sygeplejeteorier. Eleven kan med viden om mellemmenneskelige relationer og interaktioner forklare, hvordan professionelle relationer med borgere/patienter, pårørende og andre samarbejdspartnere etableres, fastholdes og afsluttes. Grundlæggende sundheds- og sygepleje Omsorg Egenomsorg Etablering af kontakt 3. Eleven kan forklare, hvad embedslægens funktion er. Rådgivning og vejledning Motivation Pædagogiske retninger Eleven kan forklare sammenhængen mellem social- og sundhedspolitik og lokale målsætninger samt kvalitetsstandarder og serviceniveauer i kommuner og regioner og kan reflektere over betydningen heraf for borgere/patienter og egne arbejdsopgaver. Eleven kan forklare, hvad der har betydning for befolkningens sundhed herunder forskellige livsformer, livsfaser og sundhedsopfattelser. Eleven kan forklare, hvordan borgere/patienter og pårørende inddrages i egen sundhedsfremmende, sygdomsforebyggende og rehabiliterende forløb ved hjælp af rådgivning, vejledning og instruktion, der bygger på viden om motivationsfaktorer, Livsformer, livsfaser, sundhedsopfattelser og befolkningssundhed Inddragelse af borgere og pårørende\n17 4. Naturfag Dansk mestringsstrategier og den enkeltes psykosociale forudsætninger og udviklingsmuligheder. Eleven kan forklare, hvordan forskellige pædagogiske tilgange kan anvendes til at øge borgeres/patienters handlekompetence, så risiko for ulykker, sygdom og forværring af sygdom mindskes. 4) planlægge, gennemføre og vurdere eksperimentelt arbejde med anvendelse af laboratorieudstyr eller andet relevant udstyr 5) omgås kemikalier og udstyr på forsvarlig måde i forbindelse med eksperimentelt arbejde og begrunde handlemåde i forhold hertil, herunder vurdere sikkerhed og risikomomenter 1) anvende det skrevne og talte sprog hensigtsmæssigt, korrekt, klart, præcist og varieret i erhvervsfaglige, uddannelsesmæssige og almene sammenhænge 3) reflektere over og redegøre for sprogets brug og funktion i erhvervsfaglige, uddannelsesmæssige og almene sammenhænge, herunder samspillet mellem forskellige teksttypers indhold, form, funktion og kontekst 10) anvende relevant læsestrategi i forhold til teksttyper og læseformål i erhvervsfaglige, uddannelsesmæssige og almene sammenhænge Mestring Ressourcer og belastninger Pædagogisk tilgang 15 Blodet, væsker og tryk Varmeafgivelse, varmetab og måling af temperatur. Refleksion over sprogets brug og funktion Sproglige normer for kommunikation i erhvervsfaglige og almene sammenhænge\n18 16 Tema 2: Borgerne som somatisk patient Formål: Eleven opnår viden om at observere et menneskes fysiske, psykiske og sociale tilstand for at iværksætte målrettede aktiviteter, der fremmer den enkeltes sundhed Farvekode Sygepleje Somatisk sygdomslære og farmakologi Sundhedspædagogik og kommunikation Forebyggelse og rehabilitering Mål Fagmål som indgår i temaet Læringselementer 2. Eleven kan forklare, hvordan man vurderer borgeres/patienters fysiske, psykiske og sociale funktionsevne i forhold til daglig livsførelse herunder faldtendens og ernæringstilstand Eleven kan forklare, hvordan man analyserer aktiviteter, ud fra hvilke fysiske, psykiske og sociale krav aktiviteterne stiller til den person, der skal udføre dem. Eleven kan forklare, hvordan hjælpemidler og velfærdteknologi kan anvendes og implementeres i samarbejde med borgere/patienter og kolleger. Eleven kan forklare, hvordan viden om sygdomslære og sygeplejefaglige problemområder kan anvendes til at observere ændringer i borgeres/patienters sundhedstilstand og til at identificere og begrunde behov for sygepleje. Eleven kan forklare principperne for sygeplejeprocessen, herunder hvordan grundlæggende sygepleje prioriteres, tilrettelægges, udføres og evalueres med udgangspunkt i borgeres/ patienters ressourcer og behov. Eleven kan forklare, hvordan viden om fysiske, psykiske og sociale handicap kan anvendes i forhold til at planlægge sygepleje og omsorg herunder kan reflektere over et handicaps betydning for hverdagslivet. Eleven kan anvende forskellige former for målrettet kommunikation herunder matching, aktiv lytning, spørgeteknikker og gensvarsmodeller. Eleven kan forstå kroppens anatomi og fysiologi og kan forklare sammenhænge mellem de enkelte organsystemer og de enkelte organers betydning for kroppens funktioner. Eleven kan forklare årsager, symptomer og pleje- og behandlingsformer ved de hyppigst forekomne sygdomme herunder kronisk obstruktiv lungelidelse, hjertekarsygdomme, diabetes mellitus, cancer, gigtsygdomme, apopleksi, frakturer, pneumoni, kronisk bronkitis, allergi, lidelser i mave-tarmsystemet samt nyre- og urinvejslidelser. Fysisk, psykisk og social funktionsevne Aktivitetsanalyse Velfærdsteknologi Sygepleje i forhold til borgernes sygdomme Borgernes ressourcer og belastninger Sygeplejeprocessen: dataindsamling mål handlinger evaluering Egenrefleksion Kommunikationsteknikker Kroppens opbygning Kroppens funktion Sygdomslære Observationer Lægemiddellære Smitteveje Forebyggelse og behandling af infektioner\n19 Naturfag Dansk Eleven kan ud fra viden om den ældre medicinske borger/patient forklare, hvordan man som social- og sundhedsassistent observerer ændringer i sundhedstilstanden herunder ændringer, der skyldes dehydrering, under- og fejlernæring, anæmi, obstipation, diarré, fald, feber, konfusion, fejlmedicinering og immobilitet. Eleven kan på baggrund af viden om almen og speciel farmakologi forklare virkninger, bivirkninger, kontraindikationer og interaktioner inden for de mest almindelige hovedgrupper, og kan forklare, hvilken betydning det har for observationen af borgere og patienter. Eleven kan anvende fagsprog, skriftligt og mundtligt, ved beskrivelse af kroppens anatomi og fysiologi, de hyppigst forekomne sygdomme og farmakologi. Eleven kan forklare principperne for hygiejne ved særlige regimer i forbindelse med infektionssygdomme og institutionsinfektioner og kan forklare, hvordan borgere/patienter, pårørende og kolleger kan vejledes i disse og i de generelle principper for hygiejne. 1) anvende naturfaglige modeller og på udvalgte områder selv opstille og vurdere sådanne modeller 2) anvende matematik som et redskab til at danne modeller, der kan beskrive naturvidenskabelige fænomener og problemstillinger 3) forstå samspillet mellem teori og eksperimentelt arbejde og opnå en selvstændig og undersøgende adfærd i forbindelse hermed 4) anskue, vurdere og anvende viden om sproget som socialt og samfundsmæssigt fænomen, herunder dets rolle og betydning i erhvervsfaglige, uddannelsesmæssige og almene sammenhænge 12) anvende IT til relevant kommunikation og informationssøgning 17 Energigivende næringsstoffers kemiske sammensætning Faglige beregninger: opløsningers koncentration, molaritet, kostberegninger. Handleplaner Livshistorie\n20 18 Tema 3: Social- og sundhedsassistenten på arbejdspladsen 1 Formål: Eleven opnår viden om, hvad rollen som social- og sundhedsassistent indebærer i forhold til rammer, lovgivning, dokumentation og udøvelse af faget vedrørende borgeren som somatisk patient Farvekode Sygepleje Koordinering, kvalitetssikring og dokumentation Somatisk sygdomslære og farmakologi Forebyggelse og rehabilitering Mål Fagmål som indgår i temaet Læringselementer 4. Eleven kan forklare, hvordan sterile teknikker anvendes i forbindelse med sår-, drop-, og kateterpleje. Eleven behersker et mundligt og skriftligt fagsprog, som er dækkende for social- 8. og sundhedsassistentens kompetenceområde, og kan forklare, hvordan sygeplejefaglige optegnelser anvendes til at skabe kontinuitet i et borger-/ patientforløb Eleven kan reflektere over forskellen på erfaringsbaseret og evidensbaseret viden og kan forklare, hvordan faglig vejledning og refleksion kan indgå som redskab i det daglige arbejde. Eleven kender præ-, per- og postoperativ fase og kan forklare, hvordan patienter forberedes til operation, og hvad der skal observeres i den postoperative fase. Eleven kan forklare, hvordan gældende regler og retningslinjer for medicindispensering og medicinadministration anvendes, når der udføres en medicinordination. Eleven kan forklare, hvordan eget og andres arbejde tilrettelægges under hensyntagen til borgeres/patienters ressourcer, ergonomiske principper og gældende arbejdsmiljøregler. Eleven kan forklare social- og sundhedsassistentens opgaver ud fra Serviceloven, Sundhedsloven og lovgivning inden for psykiatrien og kan anvende viden om lovgivningen i sin udøvelse af faget. Eleven kan forklare dokumentationens betydning i en tværprofessionel og tværsektoriel sammenhæng som basis for sikring af kontinuitet i sygeplejen, i rehabiliteringen og forsikring af patientrettigheder og udvikling af kvaliteten af service- og sundhedsydelser. Eleven kan forklare, hvordan sammenhængende borger-/patientforløb kan tilrettelægges og evalueres ud fra viden om opgavefordelingen inden for Øvelser i praktisk sygepleje Refleksion Faglig vejledning Forberedelse og observationer før, under og efter operation Injektionsteknik Ergonomi Arbejdsmiljø Sundhedsloven Den danske kvalitetsmodel Tavshedspligt\n21 11. Naturfag Dansk sundhedssektoren. Eleven kan reflektere over anvendelsen af velfærdsteknologi og innovation i forhold til social- og sundhedsassistentens arbejdsområde. 6) forholde sig kritisk til naturfaglige og erhvervsfaglige problemstillinger, som de kommer til udtryk i medierne, herunder identificere de naturvidenskabelige og matematiske elementer i fremstilling og argumentation 7) foretage en metodisk analyse og perspektivering samt give en begrundet vurdering af forskellige teksttyper og udtryksformer 19 Ergonomi Dynamisk og statisk muskelarbejde. Mikroorganismer i sundhedsmæssig sammenhæng Desinficering og sterilisering. Epidemier, beskyttelse og forebyggelse Mediernes fremstilling af plejepersonalet\n22 20 2. skoleperiode Tema 1: Borgeren med en psykisk lidelse Formål: Eleven opnår viden om mellemmenneskelige relationer og psykiske lidelser for at understøtte patientens psykosociale rehabilitering Farvekode Sygepleje Psykiatrisk sygdomslære og farmakologi Forebyggelse og rehabilitering Mål Fagmål, som indgår i teamet Læringselementer 1. Eleven kan forklare hensigten med sygepleje og omsorg ud fra forskellige sygeplejeteorier. 2. Eleven kan forklare, hvordan viden om sygdomslære og sygeplejefaglige problemområder kan anvendes til at observere ændringer i borgeres/patienters sundhedstilstand og til at identificere og begrunde behov for sygepleje. 5. Eleven kan forklare, hvordan viden om fysiske, psykiske og sociale handicap kan anvendes i forhold til at planlægge sygepleje og omsorg herunder kan reflektere over et handicaps betydning for hverdagslivet. 1. Eleven kan forklare mulige årsager til psykisk sygdoms opståen og symptomer og pleje- og behandlingsformer ved de hyppigst forekommende psykiske sygdomme herunder demenssygdomme, skizofreni, affektive lidelser, angsttilstande, personlighedsforstyrrelser og dobbeltdiagnoser. 2. Eleven kan med viden om mellemmenneskelige relationer og interaktioner forklare, hvordan professionelle relationer med borgere/patienter, pårørende og andre samarbejdspartnere etableres, fastholdes og afsluttes. 3. Eleven kan forklare, hvordan de almindeligt anvendte terapeutiske principper, fx jegstøttende sygepleje, kognitive tilgange, miljøterapi og recovery, kan anvendes i arbejdet som kontaktperson for at understøtte borgeres/patienters psykosociale rehabilitering. 5. Eleven kan på baggrund af viden om de hyppigst anvendte psykofarmaka forklare virkninger, bivirkninger, kontraindikationer og Sundhedspædagogik og kommunikation Grundlæggende psykiatrisk sygepleje Teori om støtte Jeg-støttende sygepleje Forekomst, årsager til, symptomer på, pleje og behandling af hyppigst forekommende psykiatriske sygdomme Relationsarbejde Samarbejde Kontaktpersonsrollen Pårørende Terapeutiske principper Virkning, bivirkninger, kontraindikation, interaktion, observation i forhold til medicin Samarbejde om medicin og medicinindtag\n23 21 interaktioner, og hvilken betydning det har for observationen af borgere og patienter. 6. Eleven kan forklare de væsentligste principper for samarbejdet med borgere/patienter med psykiatriske lidelser ved medicinindtag. 3. Eleven kan forklare, hvordan man analyserer aktiviteter, ud fra hvilke fysiske, psykiske og sociale krav aktiviteterne stiller til den person, der skal udføre dem. 4. Eleven kan forklare, hvordan der ud fra en analyse af borgeres/patienters forudsætninger og behov kan planlægges, udføres og evalueres målrettede aktiviteter, herunder sansestimulering, med henblik på at borgerne/patienterne bevarer eller styrker deres fysiske, psykiske og sociale funktionsevne. 2. Eleven kan ud fra viden om sundhedspædagogiske tilgange forklare, hvordan borgere/patienter kan støttes i læreprocesser, der fremmer egenomsorg og motiverer til at leve sundt. 3. Eleven kan forklare, hvordan borgere/patienter og pårørende inddrages i egen sundhedsfremmende, sygdomsforebyggende og rehabiliterende forløb ved hjælp af rådgivning, vejledning og instruktion, der bygger på viden om motivationsfaktorer, mestringsstrategier og den enkeltes psykosociale forudsætninger og udviklingsmuligheder. 5. Eleven kan anvende forskellige former for målrettet kommunikation herunder matching, aktiv lytning, spørgeteknikker og gensvarsmodeller. 6. Eleven kan forklare, hvordan man inden for social- og sundhedsassistentens kompetenceområde kan evaluere og dokumentere målrettet kommunikation og sundhedspædagogiske tiltag. Naturfag 7) udvælge, anvende og vurdere relevante it-værktøjer til f.eks. simulering, informationssøgning- og behandling, databehandling og præsentation Sansestimulering Aktivitetsanalyse Sundhedsfremmende læreprocesser Bølger Lys og lyd med udgangspunkt i øje og ørets opbygning og funktion lysets brydning og støj ph-begrebet\n24 22 Dansk 6) indsamle, udvælge, redegøre for samt bearbejde metodisk tekstmateriale i trykt eller elektronisk form 8) styre og reflektere over forskelligartede skriveprocesser fra idé til produkt samt indgå i dialog om egne og andres skriftlige produkter 9) formulere en metodisk analyse, perspektivering og vurdering, såvel mundtligt som skriftligt Kroppens syrebasebalance Nervesystemet Opbygning og impulsledning Analyse af tekster og billeder som alternative udtryksformer Perspektivering fra teksters temaer til borgere med psykiske lidelser\n25 23 Tema 2: Social- og sundhedsassistenten på arbejdspladsen 2 Formål: Eleven opnår viden om, hvad rollen som social- og sundhedsassistent indebærer i forhold til rammer, lovgivning, dokumentation og udøvelse af faget vedrørende borgeren som psykiatrisk patient Koordinering, kvalitetssikring og Farvekode Sygepleje dokumentation Mål Fagmål, som indgår i temaet Læringselementer 1. Eleven kan forklare social- og sundhedsassistentens opgaver ud fra Serviceloven, Sundhedsloven og lovgivning inden for psykiatrien og kan anvende viden om lovgivningen i sin udøvelse af faget. 5. Eleven kan på baggrund af principperne for kvalitetssikring forklare social- og sundhedsassistentens rolle i forbindelse med at sikre kvaliteten i serviceydelser og sundhedsydelser og i forhold til arbejdsmiljøcertificering og akkreditering. 8. Eleven kan forstå betydningen af kulturen i en organisation, herunder ledelsesform, værdier og samarbejdsformer i forskellige sektorer, og kan reflektere over egen rolle i organisationen. 9. Eleven kender betydningen af voldspolitik og kriseberedskab på arbejdspladser og kan forklare social- og sundhedsassistentens rolle og arbejdsområde i den forbindelse. 11. Eleven kan reflektere over anvendelsen af velfærdsteknologi og innovation i forhold til social- og sundhedsassistentens arbejdsområde. 8. Eleven behersker et mundligt og skriftligt fagsprog, som er dækkende for socialog sundhedsassistentens kompetenceområde, og kan forklare, hvordan sygeplejefaglige optegnelser anvendes til at skabe kontinuitet i et borger-/ patientforløb. 9. Eleven kan reflektere over forskellen på erfaringsbaseret og evidensbaseret viden og kan forklare, hvordan faglig vejledning og refleksion kan indgå som redskab i det daglige arbejde. 4. Eleven kan forklare, hvordan lovgivning og regler om indgreb i patienters selvbestemmelsesret kan anvendes, og hvordan magtanvendelse og brug af tvang på det psykiatriske område kan begrænses. 7. Eleven kender behandlingsplaner og forstår betydningen af at følge disse. 8. Eleven kan forklare, hvordan sygepleje- og handleplaner anvendes som målrettet Psykiatrisk sygdomslære og farmakologi Psykiatriloven/serviceloven Magtanvendelse Kvalitetssikring/akkreditering Organisationskultur Voldspolitik Refleksion i forbindelse med velfærdsteknologi/innovation Fagudtryk Kompetenceområde Sygeplejefaglig dokumentation Refleksion Faglig vejledning Psykiatrilovgivning Selvbestemmelsesret Tvang/magtanvendelse Behandlingsplaner Sygeplejeplaner Handleplaner\n26 Naturfag Dansk redskab i samarbejde med borgere/patienter og tværprofessionelle og tværsektorielle samarbejdspartnere. 8) dokumentere det naturfaglige arbejde gennem at registrere og efterbehandle data og iagttagelser samt beskrive eksperimenter og 9) formidle og perspektivere den opnåede naturfaglige viden. 2) forholde sig til og reflektere over korrekt sprog, retstavning og tegnsætning samt forholde sig til og reflektere over regler og normer for sprogbrug i såvel egne som andres tekster i erhvervsfaglige, uddannelsesmæssige og almene sammenhænge 5) læse systematisk samt med sikkerhed, hurtighed, forståelse, indlevelse og eftertanke tekster af en høj grad af sproglig og indholdsmæssig kompleksitet 11) anvende relevante tale-, lytte- og skrivestrategier i forhold til emne og formål i erhvervsfaglige, uddannelsesmæssige og almene sammenhænge 13) anvende sin kommunikative forståelse til nytte for samarbejdet og samværet med andre Tværprofessionelt og tværsektorielt samarbejde Faglige beregninger Eksponentiel udvikling Logaritmisk skala til belysning af emner som måling af lydstyrke i db, stoffers halveringstid, phbegrebet m.m. Udmåling af medicin og beregning af medicinens halveringstid i kroppen. Beregning af ph, masseprocent og volumenprocent. At formulere observationer Faglige refleksioner på skrift/essays Cases 24\n27 25 3. skoleperiode Tema 1: Borgeren i eget hjem Formål: Eleven opnår viden om de hyppigst forekommende sygdomme, herunder fysiske, psykiske og sociale tilstande, for at iværksætte målrettede aktiviteter, der fremmer borgerens daglige livsførelse Farvekode Sygepleje Somatisk sygdomslære og farmakologi Mål Fagmål som indgår i temaet Læringselementer 2. Eleven kan forklare, hvordan man vurderer borgeres/patienters fysiske, psykiske og sociale funktionsevne i forhold til daglig livsførelse herunder faldtendens og ernæringstilstand. Aktivitetsanalyse Immobilitet Træningsplaner Eleven kan forklare, hvordan man analyserer aktiviteter, ud fra hvilke fysiske, psykiske og sociale krav aktiviteterne stiller til den person, der skal udføre dem. Eleven kan forklare, hvordan der ud fra en analyse af borgeres/patienters forudsætninger og behov kan planlægges, udføres og evalueres målrettede aktiviteter, herunder sansestimulering, med henblik på at borgerne/patienterne bevarer eller styrker deres fysiske, psykiske og sociale funktionsevne. Eleven kan forklare, hvordan borgere/patienter kan vejledes om sygdomsforebyggende tiltag, som forebygger følger af immobilitet. Eleven kender træningsplaner og kan forklare, hvordan borgere/patienter støttes i at træne efter dem. Eleven kan forklare, hvordan hjælpemidler og velfærdteknologi kan anvendes og implementeres i samarbejde med borgere/patienter og kolleger. Eleven kan forklare, hvordan eget og andres arbejde tilrettelægges under hensyntagen til borgeres/patienters ressourcer, ergonomiske principper og gældende arbejdsmiljøregler. Eleven kan forklare, hvordan viden om sygdomslære og sygeplejefaglige problemområder kan anvendes til at observere ændringer i borgeres/patienters sundhedstilstand og til at identificere og begrunde behov for sygepleje. 5. Eleven kan forklare, hvordan viden om fysiske, psykiske og sociale handicap kan Forebyggelse og rehabilitering Observation og sygepleje af borgere, der er døende Sygepleje i forhold til hyppigst forekommende sygdomme Revideret den 27. oktober 2014\n28 anvendes i forhold til at planlægge sygepleje og omsorg herunder kan reflektere over et handicaps betydning for hverdagslivet. Eleven kan forklare social- og sundhedsassistentens rolle i den palliative indsats i den tidlige, sene og terminale fase og kan forklare, hvordan der drages professionel omsorg for borgere/patienter og pårørende i normale sorg- og kriseforløb. Eleven kender de hyppigst forekommende symptomer og former for symptomlindring i den basale palliative indsats og kan med udgangspunkt i menneskers behov de sidste levedøgn forklare, hvordan plejen af døende borgere/ patienter tilrettelægges, udføres og evalueres. Eleven kan forklare årsager, symptomer og pleje- og behandlingsformer ved de hyppigst forekomne sygdomme herunder kronisk obstruktiv lungelidelse, hjertekarsygdomme, diabetes mellitus, cancer, gigtsygdomme, apopleksi, frakturer, pneumoni, kronisk bronkitis, allergi, lidelser i mave-tarmsystemet samt nyre- og urinvejslidelser. Eleven kan ud fra viden om den ældre medicinske borger/patient forklare, hvordan man som social- og sundhedsassistent observerer ændringer i sundhedstilstanden herunder ændringer, der skyldes dehydrering, under- og fejlernæring, anæmi, obstipation, diarré, fald, feber, konfusion, fejlmedicinering og immobilitet. Eleven kan på baggrund af viden om almen og speciel farmakologi forklare virkninger, bivirkninger, kontraindikationer og interaktioner inden for de mest almindelige hovedgrupper, og kan forklare, hvilken betydning det har for observationen af borgere og patienter. Sorg og krise Omsorg Egenomsorg Årsager, symptomer og pleje- og behandling i forhold til hyppigst forekommende sygdomme Lægemiddellære Revideret den 27. oktober 2014\n29 27 Tema 2: Social- og sundhedsassistenten på arbejdspladsen 3 Formål: Eleven opnår viden om, hvad rollen som social- og sundhedsassistent indebærer i forhold til rammer, lovgivning, dokumentation og udøvelse af faget vedrørende borgeren i eget hjem Farvekode Sygepleje Koordinering, kvalitetssikring og dokumentation Somatisk sygdomslære og farmakologi Sundhedspædagogik og kommunikation Mål Fagmål som indgår i temaet Læringselementer 1. Eleven kan forklare social- og sundhedsassistentens opgaver ud fra Serviceloven, Sundhedsloven og lovgivning inden for psykiatrien og kan anvende viden om lovgivningen i sin udøvelse af faget. Magtanvendelse 2. Eleven kan forklare, hvad autorisation og delegering indebærer. Autorisation Eleven kan forklare dokumentationens betydning i en tværprofessionel og tværsektoriel 6. sammenhæng som basis for sikring af kontinuitet i sygeplejen, i rehabiliteringen og for sikring af patientrettigheder og udvikling af kvaliteten af service- og sundhedsydelser Eleven kan forklare, hvordan social- og sundhedsassistenten som gruppeleder tilrettelægger og evaluerer andres arbejde med udgangspunkt i arbejdspladsens ressourcer og kvalitetsstandarder. Eleven kan reflektere over anvendelsen af velfærdsteknologi og innovation i forhold til social- og sundhedsassistentens arbejdsområde. Eleven kan forklare, hvordan hjælpemidler og velfærdteknologi kan anvendes og implementeres i samarbejde med borgere/patienter og kolleger. Eleven kan forklare, hvordan eget og andres arbejde tilrettelægges under hensyntagen til borgeres/patienters ressourcer, ergonomiske principper og gældende arbejdsmiljøregler. Eleven behersker et mundligt og skriftligt fagsprog, som er dækkende for social- og sundhedsassistentens kompetenceområde, og kan forklare, hvordan sygeplejefaglige optegnelser anvendes til at skabe kontinuitet i et borger-/ patientforløb. Eleven kan reflektere over forskellen på erfaringsbaseret og evidensbaseret viden og kan forklare, hvordan faglig vejledning og refleksion kan indgå som redskab i det daglige arbejde. Eleven kan forklare, hvordan man inden for social- og sundhedsassistentens kompetenceområde kan evaluere og dokumentere målrettet kommunikation og sundhedspædagogiske tiltag. Patientrettigheder Ledelse Kvalitetsstandarder Refleksion Ergonomi Kontinuitet Etiske overvejelser Kvalitetsvurdering Forebyggelse og rehabilitering Evaluering og dokumentation af sundhedspædagogiske tiltag Revideret den 27. oktober 2014


Hostel Stadion i Voronezh til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nStudencheskaya Ul., 17, Tsentralny, Voronezh, Rusland, 394036 - Se på kort\nMere om Hostel Stadion\nNår du besøger Voronezh, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Hostel Stadion, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Voronezh. Reception åben hele døgnet, bagageopbevaring, lufthavnstransport, transportservice, skabe er blot nogle af de faciliteter der adskiller Hostel Stadion fra andre hoteller i byen.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, ventilator, køleskab, delt badeværelse, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Voronezh, så er Hostel Stadion det perfekte sted til en spændende rejse.\nAlle slags rejsende (257) Par (59) Rejsende alene (69) Familie med små børn (46) Familie med store børn (25) Gruppe (60)


Motorik og bevægelse i børns liv - Paedagogisk.com\nVarenummer (SKU): B02781 Varekategorier: Motorik og leg, Pædagogik\nDenne antologi diskuterer, hvordan forskellige traditioner og definitioner kan bidrage til en helhedsorienteret forståelse af motorik og bevægelse med henblik på at fremme børns livskvalitet. Den bygger på pædagogiske, sociologiske, terapeutiske, psykologiske og kulturteoretiske teorier samt praktiske erfaringer fra daginstitutioner, skoler, idrætsforeninger og behandlingstilbud. Bogen henvender sig til alle, der arbejder fagligt med børns motorik og bevægelse, og interesserer sig for, hvordan bevægelse kan bidrage til et rigere hverdagsliv for børn. Målet er at bygge bro mellem forskellige videnskabelige traditioner, forskellige professioner og frivillige der arbejder med børn, samt mellem teori og praksis.\nGrundmotorik testning og træning – UDSOLGT\nFem til ti procent af alle danske børn er sansemotorisk dårlig.\n418,40 DKK (523,00 DKK inkl. moms) LÆG I KURV


Indsigt: Indlæg fra IA om Finanslovforslag for 2011\nEmnekreds: Efterårssamling 2010, Finanslov, Økonomi.\nInuit Ataqatigiit skal starte med en gentagelse fra sidste år; vores visioner for samfundet rækker langt ud over denne valgperiode. Vi arbejder fokuseret på at fremtidssikre Grønland økonomisk, socialt og kulturelt. I disse år handler det primært om at styre os igennem den økonomiske afmatning og skabe nye vækstområder der kan finansiere fremtidens velfærd.\nVi er glade for, at der i disse sparetider kan skabes økonomisk råderum på en række af IAs kerneområder. Helt centralt er selvfølgeligt landsstyrets prioritering af indsatsen på børne- og ungeområdet. Oprettelsen af et spædbarnshjem, øget tilsyn med døgninstitutioner og et udslusningshjem er alle gode tiltag som vi hilser velkomne.\nVi er også glade for det fortsatte fokus på nedbringelse af patientventelisterne og på tilførslen af midler til sundhedsvæsenet. Disse to områder har i alt for lang tid været underprioriterede.\nUnder sidste års finanslovbehandling var vi positive overfor landsstyrets boligpolitik og oprettelsen af Illuut a/s. I dag kan vi konstatere at der arbejdes målrettet på at nedbringe de lange ventelister på almennyttige boliger i de større byer. Det er positivt. I forhold til bygge- og anlægsopgaver udenfor de større byer ønsker vi en dialog med landsstyret. Vi ønsker at formålene med mobilitetsfremmeydelsen og kontoen til anlægsstrategi for bygder og yderdistrikter tilrettes så de tilgodeser regionerne og anvendes til at skabe vækst der. F.eks. kan midlerne anvendes til at skabe bedre infrastruktur i Sydgrønland til gavn for både turisme- og råstofindustrien. Nordgrønland skal ud over fiskeri udvikle sig hen imod mine-, turisme og olieindustri.\nStrukturreformen har haft en svær start. Reformen er gennemført under en global finansiel krise og vi må konstatere at forhandlingerne og forberedelserne inden sammenlægningerne fra alle sider har været mangelfuld. Inuit Ataqatigiit bakker op omkring intentionerne bag reformen. Kommunerne er de nærmeste til at varetage borgerkontakten. Men overdragelserne skal ikke ske for enhver pris. Det vigtigste er i sidste ende borgerne og serviceniveauet må ikke forringes ved en overdragelse. Hvis ikke det lykkes at komme til enighed indenfor en overskuelig fremtid mener vi at områderne må forblive i Selvstyrets regi på ubestemt tid. I stedet må Selvstyret gå ind og videreudvikle de berørte områder. Det drejer sig om vitale områder som støtten til børn med særlige behov i folkeskolen og alkoholbehandling. Disse områder må ikke blive taget gidsler i en årelang forhandling.\nInuit Ataqatigiit er tilfredse med at fiskeriloven er udsat med det formål at give høringsparterne mere tid til at uddybe deres høringssvar. Vi er også meget tilfredse med at der er varslet en pengestrømsanalyse af fiskerierhvervet. Det vigtigste er at skabe en langtidsholdbar lov baseret på viden, dialog og forhandling.\nDet er med tilfredshed at vi hører formanden for landsstyret varsle en gennemgang og justering af uddannelsesplanen. Hvis vi skal sikre den grønlandske befolkning mest mulig indflydelse på de kommende års erhvervsudvikling er uddannelse og kompetenceudvikling helt central. Vi skal kvalificere os så vi er førstevalg når nye virksomheder hyrer ansatte. Det er ikke nok at vi kræver en vis procentdel af arbejdsstyrken er lokal arbejdskraft. Erfaringer fra Canada viser det er meget svært at få de oprindelige folkeslag ind i de højere stillinger. Hvis det skal lykkes må vi satse benhårdt på naturvidenskabelige fag lige fra folkeskolen. Den fremtidige erhvervsudvikling skal ske på grønlandske betingelser og vilkår og med grønlandsk arbejdskraft som udgangspunkt.\nFinanslovsforslaget indeholder mange midler der er bundet op på tilskud. Dette er ikke et særligt grønlandsk fænomen. F.eks. er landbrugssektorer og fiskeribrancher i hele verden meget præget af tilskud. Når det er sagt mener Inuit Ataqatigiit at for mange og for store tilskud er et problem for en selvbærende grønlandsk økonomi. Det er vigtigt at sikre at tilskud kun ydes når det giver mening. Det er Inuit Ataqatigiits holdning at de foreslåede tilskud giver god mening for finanslovsåret 2011. Det ville være uansvarligt at lukke indhandlingssteder i en periode hvor den regionale udviklingsstrategi endnu ikke er implementeret og hvor vi fortsat afventer reformerne i vores velfærdssystem, sundhedsvæsen, uddannelsesvæsen og i fiskeriet. Imens vi venter på effekterne af reformerne foreslår vi at man kan sætte fokus på uddannelse når man udformer servicekontrakter. F.eks. ved at man fra landsstyrets side kræver lærlingepladser for nogle af midlerne. Vi er meget tilfredse med at landsstyret bebuder en analyse af erhvervstilskud fra dette efterår.\nDet er et reelt problem at vi i Grønland importere arbejdskraft til ufaglærte stillinger og stillinger der kræver kortere uddannelse, når vi selv har arbejdsledige. Vi bliver nødt til at forbedre vores egen arbejdsstyrke. Det kræver at vi især adresserer to områder; Det første er vores mobilitet. At flytte sig selv og sin familie for at få arbejde er en svær beslutning. Den regionale udviklingsstrategi skal bl.a. lette dette svære valg. Vi skal sikre at de der ønsker at flytte til et område med ledige stillinger kan gøre det. Også selvom det kræver omskoling, en bolig og ledige daginstitutionspladser. Men vi skal også tilstræbe at der er arbejde at få i alle landets regioner, således at man kan blive på sin hjemegn.\nDet andet område vi skal fokusere på er vores alkoholforbrug. Virksomheder landet over kan melde om udeblevne og ustabile medarbejdere og korte ansættelser pga. alkoholmisbrug. Denne uvane skal bremses. Vi må som samfund stramme op. I stedet for at afskaffe 0-tolerencer bør vi indføre flere. Vi bør have en 0-tolerence overfor alkoholmisbrug. Alkoholmisbrug er et råb om hjælp som vi skal høre. Vi må kræve af vores kollegaer og familier at de tager imod hjælp og vi må kræve af det offentlige at der er hjælp at hente. Alkoholmisbrug er ikke kun et problem for alkoholikeren. Det påvirker de pårørende og giver dem sorg, det giver arbejdsgivere problemer med at få ansatte, det giver sundhedsvæsenet og politiet opgaver de ikke burde have og det gør det svært for Grønland at profitere maksimalt af de nye stillinger indenfor mine- og olieindustrien. Vi må hjælpe os selv og hinanden med at komme fri af alkoholens negative indflydelse. Derfor opfordrer Inuit Ataqatigiit indtrængende landsstyret og kommunerne til at tage dette område meget alvorligt og afsætte de nødvendige midler og den nødvendige ekspertise. En indsats overfor alkoholmisbrug vil helt sikkert også smitte af på et andet stort samfundsproblem, nemlig den høje forekomst af vold. Alkohol og vold må ikke kendetegne Grønland i 2015 på samme måde som det gør i dag. Vi må og kan fjerne os fra disse problemer.\nInuit Ataqatigiit mener at rigdom kan måles i meget andet end penge. Det gode liv kommer i mange udgaver og der skal være plads til os alle. Men fælles for et godt liv er et godt helbred. Vi ser frem til etableringen af Inuunerissaarfiit, livsstilscentrene, der vil give borgerne bedre muligheder for at søge viden om deres eget helbred og få ideer til livsstilsforandringer. Derudover vil Inuit Ataqatigiit foreslå at bevillingerne til Paarisa og folkesundhedsprogrammet Inuunneritta slås sammen og der formuleres nye veje i sundheds- og forebyggelsesarbejdet. Indsatsen over for abort, selvmord, seksuelle overgreb, alkohol- og hashmisbrug og kostvaner er ikke bare et anliggende for sundhedsvæsenet. Arbejdet med forebyggelse og sundhedsindsatser bør tænkes ind i alle departementernes ansvarsområder. På skoleområdet kan det blandt andet overvejes om skolemadsordningen kan gøres mere fleksibel og ændres så den omfatter alle landets elever f.eks. med et tilbud om morgenmad på alle landets folkeskoler. Og på boligområdet kan man arbejde med forebyggelse og sundhed ved at udbedre skimmelsvamp, radon, tuberkuloseforekomsten og generel slitage i landets boliger.\nOmkring sprogloven vil vi klart tilkendegive at vi forventer at denne lov får en høj prioritet. Vi forventer at såvel landsstyret som landets virksomheder og organisationer alle arbejder på at sikre sprogets udvikling og udbredelse på alle niveauer; gennem kurser, uddannelse og reklamer og tryksager. Uanset om vi taler om grønlandsk, dansk eller engelsk skal vi bort fra at betragte sprog som noget besværligt der forsinker arbejdet og splitter befolkningen. Sproget skal bruges til at styrke sammenholdet, øge dialogen og udvide horisonten. Et af de vigtigste elementer i en god personlig udvikling er et solidt modersmål.\nI de videre forhandlinger med landsstyret vil Inuit Ataqatigiit blandt andet have fokus på ICCs økonomiske situation, sikre midler til idræt for børn og unge, drøfte midler til jagtbetjentordningen og til højskoleophold. Med hensyn til nye afgifter er det meget vigtigt for Inuit Ataqatigiit at disse er socialt afbalancerede. Selve formålet med afgifter er at øge Selvstyrets indtægter for at løse finanslovens mange opgaver. Vi bakker op omkring indførelsen af miljøafgifter men ønsker det nærmere belyst at disse ikke rammer de laveste indkomstgrupper uforholdsmæssigt hårdt. I de kommende forhandlinger med landsstyret om finansloven vil Inuit Ataqatigiit have fokus på løsninger og også være åbne for alternative indtægtsmuligheder.\nDet er nu at vi som politikere skal stå vores prøve. Midlerne er begrænsede, ønskerne er mange og utålmodigheden er stigende, både blandet politikere og befolkningsgrupper. Inuit Ataqatigiit gik til valg på at skabe langsigtede og bæredygtige løsninger for det grønlandske samfund. På den baggrund mener vi at det er det eneste rigtige at afvente anbefalingerne fra skatte- og velfærdskommissionen og transportkommissionen før vi søsætter flere reformer. Og mens vi venter på kommissionernes anbefalinger kan vi glæde os over alle de ting der allerede er sat i gang. Det er med stor glæde at vi ser at samarbejdet mellem Selvstyre og kommuner er i gang omkring den regionale udviklingsplan. Dette arbejde er enormt betydningsfuldt for landets videre udvikling.\nMed disse ord skal vi indstille, at forslaget for Finanslov for 2011 overgår til behandling i Landstingets Finansudvalg forud for 2. behandlingen.