Kommentar: Derfor er en it-havarikommission ikke løsningen | Version2\nKommentar: Derfor er en it-havarikommission ikke løsningen\nEn it-havarikommission vil få svært ved at forebygge nye it-skandaler, fordi vi allerede kender årsagerne til, at de store projekter går galt.\nJesper Stein Sandal@jespersandal Onsdag, 12. august 2015 - 10:13 54\nI efterdønningerne fra CSC-hackersagen og den forestående ballade om Skats EFI-system er det nærliggende at slutte sig til koret af it-folk og politikere, der efterlyser en it-havarikommission. Men en kommission er ikke løsningen på de offentlige it-skandaler.\nFor det første har vi allerede været der. Bonnerup-udvalget og forskningen fra Bent Flyvbjerg har allerede kortlagt flere af de væsentligste årsager til, at projekterne går galt. Og det er de samme årsager, som vi allerede kendte i 2001 fra Amanda, som går igen i Polsag, Proask og EFI.\nEt velkendt kritikpunkt har således været, at de store it-projekter blev sat i gang på baggrund af standardkontrakter, hvis formål ikke var at sikre, at det rigtige it-system blev udviklet på den rigtige måde, men derimod, at begge parter havde deres juridisk på det tørre.\nFlere af de velkendte årsager til fejlslagne it-projekter er desuden svære at undgå. Eksempelvis var der i både Proask og Polsag ikke de nødvendige kompetencer internt i henholdsvis Rigspolitiet og Arbejdsskadestyrelsen til at styre projekter af denne størrelse. Derfor måtte de støtte sig til eksterne konsulenter.\nHos Arbejdsskadestyrelsen var Proask-projektet først solgt som et uundgåeligt platformskifte, men blev senere til et redskab, der kunne hjælpe med at gennemføre en besparelse. Det gav problemer, da projektet blev forsinket, men besparelserne blev gennemført helt efter tidsplanen. Nøjagtigt samme billede tegner sig nu hos Skat.\nEn it-havarikommission vil kunne gå endnu længere end Rigsrevisionen, som allerede har undersøgt flere af it-projekterne. Men det kan vise sig at være særdeles vanskeligt at slå ned på, hvornår bolten knækkede, og motoren faldt af flyvingen, for et it-projekt.\nOfte peger evalueringen af de fejlslagne projekter tilbage på udformningen af kravspecifikationen, som viser sig at være udarbejdet af eksterne konsulenter, der også har prækvalificeret leverandører til at byde på projektet. Det er oldgammel viden inden for faget systemudvikling, at det er i foranalysen og kravspecifikationen, grundlaget for en it-skandale lægges.\nDet bedste bud på en løsning er at give mulighed for at tilpasse projektet undervejs i takt med, at man bliver klogere. Det er først for nylig, at det er blevet lettere for offentlige myndigheder at vælge denne udviklingsmodel.\nOg det afspejler et andet problem ved at kulegrave de fejlslagne projekter. Skats EFI har rødder tilbage i Skats Systemmodernisering, som blev sat i gang i 2004. Det var før, agil udvikling og virtualisering blev moderne. Proask, som blev skrottet i 2013, blev sat i gang i 2006. Det betyder, at hele måden, vi arbejder med it på, når at gennemgå store forandringer i den tid, der går fra første notat fra en myndighed om et it-projekt, til systemet viser sig at have kostet en kvart milliard og aldrig kommer til at virke.\nIt-havarikommissionen vil måske kunne placere et ansvar. Hvem burde have sagt fra, da det kunne havde kostet 25 millioner i stedet for 250 millioner? Hvem sagde god for at købe et system, som slet ikke var det, der var brug for, og derfor aldrig ville kunne løse opgaven?\nDet kan være en vigtig opgave, men det giver os ingen garanti for, at vi kan lære noget, som forhindrer den næste skandale. For det første fordi projekterne altid er forskellige, om ikke andet som følge af udviklingen inden for it-området. For det andet fordi en it-havarikommission vil have svært ved at reproducere fejl og dokumentere dem så soleklart, at de kan undgås.\nHvordan dokumenterer man eksempelvis, at en projektleder ikke havde de fornødne kompetencer, på en måde, så man i et andet projekt kan vurdere, om den valgte projektleder er klædt på til opgaven?\nDe store it-projekter er samtidig så sjældne, at det er svært at finde mange projekter, som ligner hinanden tilstrækkeligt til, at specifikke erfaringer kan overføres fra det ene, der er kollapset, til det andet, der stadig er under udvikling.\nDermed ikke sagt, at de dårlige erfaringer ikke skal udnyttes. Men meget af arbejdet er gjort, og det er tvivlsomt, om vi når til en ny erkendelse ved at endevende Skats Systemmodernisering. Eller rettere: Selvfølgelig skal Skats fejlslagne projekt endevendes, men vi skal nok ikke forvente, at konklusionen vil overraske os.\nDet må være langt vigtigere at sikre, at den viden, vi allerede har opbygget om gode og dårlige projekter, rent faktisk bliver anvendt. Statens It-projektråd er ét bud. Tiden vil vise, om det er tilstrækkeligt. Et andet bud er muligheden for iterative eller agile udviklingsforløb. Det kender vi heller ikke resultatet af endnu.\nEt tredje bud kunne være at gøre det mere legitimt for kontorcheferne, direktørerne i styrelserne eller endda leverandørerne og konsulenterne at sige stop, når der er brugt småpenge på projekterne, og man ud fra vores allerede indsamlede viden kan se, at et projekt er skruet forkert sammen.\nMen når det hele skal forbi Folketingets finansudvalg, og den ansvarlige minister skal stå skoleret, så bliver det svært at sige undskyld for at have brugt 25 millioner på ingenting. Også selvom man så fem år senere har brugt 250 millioner på lige så lidt ingenting.\n21. mar 2013 IT haverikommission, NU!\n#1 Michael Erichsen 12. august 2015 - 11:07\nBonnerup stillede sig op i Århus og sagde, at hovedproblemet er "nulfejlskulturen" i det offentlige, altså at man ikke vil indrømme fejl.\nJvf. George Santayana: “Those who cannot remember the past are condemned to repeat it.”\nAmtsborgmesteren fra Ringkøbing Amt (dengang) sad i panelet og tilføjede med jysk lune: "Ja, det er fuldkommen rigtigt. Men lad det ikke komme ud!"\n#2 Niels Flensted-Jensen 12. august 2015 - 11:22\nSpecifik eller generel?\nJeg er uenig med konklusionen om at en havarikommision ikke er løsningen.\nNår man andre steder har havarikommisioner, er man jo netop ikke på jagt efter en tendens eller en generel observation (som "projektledere skal uddannes til risikostyring"). Man søger de meget specifikke årsager til at det gik galt.\nNår man har fundet en specifik fejl (f.eks. dimsen var forkert svejset) går man tilbage vha. noget i stil med "5 whys" og finder ud af hvordan man fixer processen, organisationen, uddannelsen, osv. for at undgå netop dette specifikke problem i fremtiden.\nMere konkret for IT-projekter er der jo den hage, at købere som regel kun kan forholde sig til projektet som en række styringsredskaber rundt om en - ofte meget stor - black box med alt det tekniske inden i. Og den tekniske del interesserer man sig af kompetencemæssige årsager ikke for.\nDet har ellers tidligere været dokumenteret af Globeteam at Polsag bl.a. gik galt på grund af ringe teknisk kvalitet. Men så vidt jeg ved har det ikke affødt krav om certificering af softwarearkitekteter, uddannelse i bestemte tekniker, anvendelse af bestemte teknologier eller lign.\nSom analogi kan man forestille sig at der døde for mange patienter på hjerteafdelingen på Rigshospitalet i forhold til andre steder, og man derefter alene gav sig til at analysere de administrative processer, lederuddannelse, etc. Og at pressen alene interesserede sig for at høre hvad den administrative ledelse havde at sige. Og man besluttede at lave et "hjerteråd" og så lod det ligge der! Men sådan går det jo ikke. Den første der kommer i fjernsynet er en læge i hvid kittel med operationsmasken trukket ned om halsen for at vi bedre kan forstå ham.\nKan man forestille sig chefarkitekten bag Polsag blive trukket en tur gennem mediemøllen? Og som sagde på direkte TV at der var for stor cykolmatisk kompleksitet i et bestemt modul? Eller at kvaliteten af et bestemt standardssystem var for lav?\nSå hvor ville det være skønt hvis fejlslagne projekter faktisk førte til at vi lærte noget specifikt og ikke blot fik domænebestyrelser, projektråd, osv. Tænk hvis dem der var skyld i at flyet styrtede faktisk blev stillet til ansvar?\n#3 Julian Hollingbery 12. august 2015 - 11:23\nHvordan kan "vi allerede kender årsagerne til, at de store projekter går galt" når det samtidigt kan "være særdeles vanskeligt at slå ned på, hvornår bolten knækkede, og motoren faldt af flyvingen, for et it-projekt", for ikke at tale om at "De store it-projekter er samtidig så sjældne, at det er svært at finde mange projekter, som ligner hinanden"? For mig at se argumenteres der her ret godt for en IT-havarikommission, som kan opsamle erfaringer over en længere årrække end et midlertidigt udvalg. Og jeg tror at nulfejlskulturen modarbejdes bedst ved at få indarbejdet reel risiko for de ansvarlige: Små fejl medfører lille eller ingen straf, store fejl medfører stor straf.\n#4 Poul-Henning Kamp 12. august 2015 - 11:40 Blogger\nJesper, dit træ er derovre...\nJesper tager ikke engang fejl i sin kritik af den foreslåede ITHK, hvilket han selv afslører i sætningen: "It-havarikommissionen vil måske kunne placere et ansvar."\nITHK skal overhovedet ikke placere noget ansvar.\nDet har vi Sø og Handelsretten, Rigsrevisionen, politikere og i sidste ende vælgerne til.\nITHK's opgave er at afdække hvad der gik galt, med det ene formål at vi ikke skal begå den samme fejl igen.\nI det omfang ITHK's redegørelse kan indgå i en placering af ansvaret er det naturligvis en fin "synergieffekt", men det er ikke deres opgave og det er ikke noget de skal spilde tid på.\nVar kravspecifikationen forkert ?\nFint, lad ITHK afdække hvorledes den var forkert, således at den næste offentlige kravspecifikation ikke indeholder samme fejl/misforståelser/udelaldelser/tåbeligheder.\nHvem der er skyld i at den var forkert kan andre tage sig af, det er ikke ITHK's resort.\nTag POLSAG som eksempel.\nDet var utvivlsomt et juridisk roderi og alt muligt andet og det har Rigsrevisionen og andre haft fingrene dybt nede i.\nMen POLSAG var også IT for en halv millard kroner der ikke performede godt nok til Bornholms politikreds.\nHvorfor performede det ikke ?\nVar det fejldesign af databasen ?\nVar det forkert hardware ?\nVar det uforudsete brugsmønstre ?\nPræcis hvad var det der gjorde POLSAG så langsomt ?\nDet har vi aldrig fået at vide og vi får det formodentlig heller aldrig.\nDe næste der skal prøve kræfter med opgaven starter derfor på bar bund igen.\nDet er simpelthen for tåbeligt!\nHvis vi nogensinde skal blive bedre til IT, kræver det at vi lærer af vores fejltagelser.\nOg fejltagelser er der nok af, også mange der intet har at gøre med om der blev brugt "Agile" eller standardkontrakter eller ej.\nHvorfor opdagede hverken IBM eller Nets at en medarbejder solgte personfølsomme oplysninger fra kreditkortsystemet til Se og Hor ?\nVar der ingen logfiler ?\nBlev logfilerne ikke skrevet ?\nVar der ingen der kiggede i logfilerne ?\nHvorfor endte alle mulige offentlige instansers personfølsomme registre sammenblandet på fire LPAR på CSC's IBM mainframe ?\nHvordan kunne DSB sende reklameemails med personfølsomme oplysninger til 10.500 forkerte addresser ?\nHvorfor styrtede Danske Banks systemer i grus på grund af "en opdatering" ?\nHvorfor opdagede Seruminstituttet ikke at de havde et ulovligt register ?\nDet rager mig en pap-and hvem der er skyld alt dette rod, men jeg vil have en ITHK der kan fastlægge hvorfor det skete og anbefale hvorledes vi forhindrer gentagelser.\nOg lur mig om ikke den forbedrede juridiske/organisatoriske ansvarsfordeling som Jesper væver lidt om til sidst også kunne gøre god brug af ITHK's rapporter.\nF.eks ved at indføre en standard paragraf der siger:\n"Alle ITHK's anvisninger og anbefalinger skal følges."\n#5 Per Erik Rønne 12. august 2015 - 11:51\nMåske skulle man også se på om projektledelsen har den rigtige uddannelsesbaggrund.\nMange hævder at man i her fortrinsvist bruger jurister og andre djøf'ere. I stedet for folk der rent faktisk ved noget om hvad det hele drejer sig om.\nSom dataloger og operationsanalytikere.\nKan der være noget om at jurister med deres vægt på detaljerede kravspecifikationer fortrinsvist beskytter deres egen posterior?\n#6 Claus Bobjerg Juul 12. august 2015 - 11:59\nPrince2 har en rolle/koncept der hedder "Project assurance role", hvis rolle det er at holde øje med om projektet er på sporet og forhold der kan ændre projektets berettigelse.\nHvis man nu forstiller sig en lille gruppe på ca. 2-3 personer der varetager denne rolle. Rollen skal besættes af personer som ikke har aktier i projektet eller den organisation der har projektet (får løn fra en seperat institution) og de skal på samme måde som Rigsrevisionen have adgang til alt materiale.\nSådan en gruppe vil kunne fungere som gardering for at projekter ikke går over tid, koster mere end hvad der kan forsvares og levere et relevant resultat.\n#7 Claus Bobjerg Juul 12. august 2015 - 11:59\n#8 Poul-Henning Kamp 12. august 2015 - 12:00 Blogger\nRe: Projektledelsens uddannelsesbaggrund\nHvor er uddannelsen i at lede store IT projekter ?\nHvor er uddannelsen i at designe store IT-systemer ?\nHvor er uddannelsen i at gøre store IT-systemer praktisk drift-bare ?\nHvor er uddannelsen til Persondataansvarlig ?\nDer er rigtig meget at tage fat på i denne ende, men det har intet at gøre med om vi skal have en ITHK eller ej...\n#9 Jesper Stein Sandal 12. august 2015 - 12:00\nMen hvad kan vi lære af svaret til fremtidige projekter? POLSAG var et ret unikt system, hvor det, der gav problemer, blandt andet var, at det skulle trække data ud af et endnu mere unikt mainframe-system.\nMin pointe er, at når det gælder de fejlslagne it-projekter, så er det langt fra givet, at yderligere to års kulegravning med afhøringer af udviklere og projektledere vil give os viden, der kan forhindre gentagelser.\nI POLSAG var problemet - efter min mening - ikke de lange svartider. Problemet var, at de lange svartider var blevet ignoreret helt frem til pilottesten - og selv med brugernes sønderlemmende kritik var det ikke en selvfølge, at projektet skulle skrottes, når det efter mange års udvikling ikke havde løst problemerne.\nDernæst peger du på CSC-hackersagen, Nets-sagen og andre tilfælde af virkelig skidt omgang med it. Der kan vi godt blive enige om, at der kunne være brug for at få meget konkrete anbefalinger til teknikerne, end dem Rigsrevisionen og Datatilsynet leverer i dag. Men det ser jeg som en anden opgave end at kulegrave de store it-projekter (hvor mit indtryk efter at have beskæftiget mig med flere af skandalerne er, at fejlene ligger på Powerpoint-niveau og ikke i koden).\n#10 Poul-Henning Kamp 12. august 2015 - 12:12 Blogger\nMin pointe er at uden nogen form for teknisk kulegravning bliver vi aldrig klogere.\nDernæst peger du på CSC-hackersagen, Nets-sagen og andre tilfælde af virkelig skidt omgang med it. Der kan vi godt blive enige om, at der kunne være brug for at få meget konkrete anbefalinger til teknikerne, end dem Rigsrevisionen og Datatilsynet leverer i dag. [...]\nBingo: Det er det vi skal bruge ITHK.\nMen ITHK skal ikke stilles udenfor døren bare fordi du eller andre mener der er sprøjtet for lidt "Agile" perfume ud over kontrakten.\nFor selvom POLSAG organisationen ikke reagerede som de burde på de dårlige svartider, mangler vi stadig at finde ud af hvorfor det var dårlige svartider til at begynde med, hvorfor dette ikke blev opdaget som en risiko meget tidligere i forløbet osv. osv.\n#11 Jesper Stein Sandal 12. august 2015 - 13:18\nDet er to meget forskellige spørgsmål.\nJa, vi kan måske lære, at det ikke går (i et tænkt eksempel) at kombinere Scanjours ESDH med en Microsoft Biztalk Server 2006 og Oracle DB 9, hvis man vil have lave svartider.\nMen der er en pointe: Det offentlige har haft en tendens til at være first mover - ikke bare på at digitalisere, men også på at vælge nye teknologier. Det blev eksempelvis skrevet ind i kravspecifikationen for ESDH-systemer i 2006, at de skulle bygges på SOA. I dag kender vi langt flere af problemerne ved SOA og vil næppe sige, at man altid skal bruge SOA. Men nogle af de lærepenge kommer fra offentlige it-projekter.\nOg det er det andet spørgsmål i POLSAG - hvorfor opdagede man ikke risikoen tidligere i forløbet?\nHvis du går tilbage til de aktstykker, som Folketingets Finansudvalg har behandlet om de store it-skandaler, da de skulle godkende det første budget, så indeholder de en risikovurdering. Det er absurd - i bagklogskabens lys - at risikoen ved eksempelvis at være first mover på en ny teknologi sjældent bliver vurderet til mere end 3 på en skala fra 1-5.\nJeg vil holde fast i, at problemerne er opstået allerede i udformningen af kravspecifikationerne og ikke i den konkrete implementering - bortset fra, at en leverandør meget vel kan have overdrevet sine kompetencer inden for en bestemt teknologi for at vinde udbuddet.\nFør vi begynder at endevende kildekoden til POLSAG, så mener jeg, at vi skal overveje, hvad vi får ud af det i forhold til at fokusere på de rammer, der gjorde det muligt for eventuel klytkode at slippe med i det færdige system.\nDet er trods alt de færreste programmører, der skriver dårlig kode ene og alene på grund af manglende talent (derimod kan adgang til erfaren rådgivning, uddannelse, tid eller fleksibilitet i forhold til konkrete krav spille en rolle).\n#12 Jesper Frimann 12. august 2015 - 13:20\nJeg er sådan set enig med Jesper S, om at en IT havari kommission ikke vil kunne løse det generelle problem vi har med offentlige IT-projekter har det med at Foobar'e.\nNår det så er sagt, så er der da brug for en centraliseret IT-havari kommission like konstruktion, som vi også kan se på datatilsynets udtalelse, som jo er sådan lidt vag rent teknisk. Og en IT-havari kommission ville kunne give værdifuld input til en forståelse af, Hva' er det der går galt , både rent teknisk men også arkitektur mæssigt og projekt mæssigt. Og sørge for at denne viden blev opsamlet og 'gemt'.\nProblemet er bare .. at de spg. som PHK stiller og gerne vil have besvaret i sin post oven for, er besvarede.\nDe svar der skal til for, at vi kan få offentlige IT-projekter til at have en høj success rate er jo svarene på de spørgsmål, som man stiller 2..3 .. 4 eller flere trin efter at have besvaret PHK's spg.\nOg det vil IMHO være out of scope for en IT-havari kommission. For de svar man ville få der, er svar der har med politik at gøre, organisering af ministerier.. og andre ja...\nSå ... ja vi har brug for en IT-havari kommission.. men det er ikke nok.\nPersonlig er mit take, er at IT er så stor en del af 'core business' for det offentlige at det skal have sit eget ministerium eller en rigtig selvstændig myndighed.\n#13 Poul-Henning Kamp 12. august 2015 - 13:59 Blogger\nJeg håber sandelig ikke at jeg nogensinde har givet udtryk for at ITHK ville løse alle problemer, langt fra.\nMen den kan og skal løse det problem at vi ikke lærer af vores fejltagelser i IT branchen - præcis som Havarikommisioner har løst det problem i luftfart og jernbanesammenhæng.\n#14 Thomas Søndergaard 12. august 2015 - 14:04\nInnovation i luftfarten\nIdeen om en IT-haverikommission kommer formodentlig fra luftfarten. Her er det værd at bemærke at et top-moderne passagerfly ikke er til at skelne fra et fra halvtredserne. Min pointe er at det er sandsynligt at en IT-haverikommision vil kunne øge stabiliteten og sikkerheden i IT-systemer, men man er nødt til at overveje hvordan det påvirker udviklingen.\nJeg er ikke afklaret ved en IT-havarikommision, men det er da en interessant tanke.\n#15 Flemming Nielsen 12. august 2015 - 14:11\n@Claus, hvis det skal være brugbart, så hviler det på en række forudsætninger, som langt fra altid er til stede i et projekt:\nat det Prince2 styrede projekt samtidig også har fået lavet et realistisk "produktnedbrydningshierarki" fra starten af projektet (hvilket ikke ret mange store, komplekse it projekter reelt har, målt op mod den samlede projektleverance, der kan konstateres ved afslutningen af et succesfuldt projekt), og\nfået produktnedbrydningshierarkiet til en udspecificeret detail projektplan (hvilket også sjældent gøres ... i stedet arbejdes der med hovedplaner og roadmaps, der kun forholder sig til hovedmilepæle og større blokke af projektleverancer)\nat der undervejs i projektforløbet ikke sker "scope creep" eller godkendes markante, større change requests, der ændrer markant på hvad der rent teknisk skal leveres fra projektet, inkl. alle de potentielle knock-on effekter på øvrige dele af projektet ... (det er et klassisk projekt dilemma: de arkitektur- og løsningsmæssige beslutninger der træffes i begyndelsen af et projekt, har størst impact på slutløsningen, men den nødvendige viden og information er lavest i begyndelsen af et projekt, og stiger gradvist og rykvist undervejs i projektet; se evt. grafik nedenfor, planket fra Mikkelsens & Riis, "Grundbog i projektledelse")\n#16 Bo Victor Thomsen 12. august 2015 - 14:15\nHvis den ovenstående kombination rent faktisk var årsag til lange svartider og et IT-havari er det da en vigtig oplysning at få ud af en "havari-kommisions-analyse". Det er jo ikke alle kombinationer, som er så usædvanlige som den valgte strå-mand.\nHen af vejen vil det sandsynligsvis være muligt at finde en række specifikke årsagssammenhænge til IT-havarier. Det er vel basalt set den egentlige årsag til at nedsætte kommisionen ...\n#17 Poul-Henning Kamp 12. august 2015 - 14:24 Blogger\nRe: Innovation i luftfarten\nHer er det værd at bemærke at et top-moderne passagerfly ikke er til at skelne fra et fra halvtredserne\nDu mener "cockpit ude foran, to vinger og nogle motorer" ?\nI så fald har du ret.\nDer er nu heller ikke meget forskel på et computer system fra 1950erne og idag: De består begge af "Noget software og nogle computere med I/O enheder".\nMen hvis man faktisk har forstand på fly, vil man se at moderne fly er meget bedre gennemtænkt end dem fra 1950, f.eks indenfor sådanne områder som brandsikring, metaltræthed, nødudgange, redundans osv. osv.\nOmvendt, selv hvis man har forstand på computere kan det faktisk godt være svært at finde tilsvarende forskelle på IT systemer fra 1950erne og idag.\nHvor man finder sådanne forskelle er falder de ofte ikke ud til de nutidiges systems fordel.\nDem der i sin tid skrev det første kildeskattesystem og det første CPR register havde tydeligvis en noget mere ærbødig tilgang til opgaven en nutidens "Det gør vi lige agilt med noget objekt-orienteret cloud-scrum UX devops mashup".\n#18 Mikkel Lauritsen 12. august 2015 - 14:54\nHvis en kravspecifikation skal give mening, så skal den være mindre detaljeret end koden - ellers er den koden - og det efterlader plads til, at den kan omsættes til kode på mere eller mindre hensigtsmæssig måde.\nJeg har set masser af eksempler på, at specifikationen er blevet omsat til dårlig kode, og at det i øvrigt først er blevet opdaget, når koden går i produktion. Det klassiske eksempel er det med at lave et roundtrip mellem servere pr. element i en collection, hvilket går fint, så længe det er udviklerens håndlavede testdata, men kører som en gigtramt snegl indefrosset i en gletcher, så snart datavolumen vokser med en faktor 1.000 eller mere i produktion.\nSå med forbehold for, at det kan ende med en meget detaljeret redegørelse, så synes jeg også, at det giver fin mening at undersøge, om der kan være andre forklaringer på fejlslagne projekter end bare "dårlig kravspecifikation".\n#19 Jesper Stein Sandal 12. august 2015 - 15:05\nMen når det gælder de tekniske bidrag til problemerne, så får vi ikke ret meget ud af at kende dem. Fra et projekt får en kravspecifikation til det endegyldigt viser sig at være gået, og it-havarikommissionen har en rapport klar, så er afstanden i tid for lang. Polsag var 8 år undervejs - der når simpelthen at ske for meget, selv med de involverede teknologier, i mellemtiden til, at vi kan bruge erfaringer som mit tænkte eksempel til ret meget.\nOg så er det de tekniske problemer, der bliver stråmanden. Årsagen til de tekniske problemer er mere interessant:\nDer var mange tekniske problemer med Polsag. Men det var ikke problemer, der opstod ud af det blå, når en udvikler havde siddet til klokken lidt for sent. Og jeg er ikke sikker på, at vi kan lære mere af de konkrete tekniske fejl, end vi kan af de strukturelle fejl, der tillod de tekniske fejl.\n#20 Poul-Henning Kamp 12. august 2015 - 15:29 Blogger\nMen når det gælder de tekniske bidrag til problemerne, så får vi ikke ret meget ud af at kende dem.\nForklar mig lige hvordan din kravspecifikation/kontrakt tilgang forhindrer endnu en IBM/Nets/Se&Hor sag ?\nEller endnu en Rigspolitet/IM/Moderniseringsstyrelsen/CSC sag ?\nEller endnu en "Dankortet/NemID var nede hele dagen" sag ?\nAt påstå at vi ikke har brug for en ITHK barefordi den ikke løser det der lige er din hjertesag er i bedste fald uinformeret og i værste fald bevist FUD...\n#21 Gert Madsen 12. august 2015 - 15:30\nOg jeg er ikke sikker på, at vi kan lære mere af de konkrete tekniske fejl, end vi kan af de strukturelle fejl, der tillod de tekniske fejl.\nSå fordi en IT-havarikommision ikke kan garantere at løse alle problemer, så skal vi istedet gøre som vi plejer ? Svaghederne til trods, støtter jeg en IT-havarikommision. Alene synliggørelsen af fejlene/problemerne vil medføre en bedring af kvaliteten. Hvis vi ikke gør noget, så ved vi jo hvad der sker.\n#22 Mikkel Lauritsen 12. august 2015 - 16:12\nNu har jeg ikke set kravspecifikationen, så jeg kan ikke fuldstændigt udelukke, at der står i den, at systemet skal lave 100.000 databasekald i sekundet, men det er forhåbentlig ikke tilfældet. Det lugter derimod langt væk af en strukturel fejl, nemlig at projektet ikke har haft en deltager med overblik over den samlede løsning, så han/hun kan sikre, at den slags problemer ikke opstår - eller alternativt at det overblik ikke er blevet formidlet til de enkelte udviklere. Det er nok nærmest mangel på det, som go'e, gamle Brooks for 40 år siden betegnede som konceptuel integritet, så det er bestemt ikke noget nyt.\nMen før man kan drage den konklusion, så er det nødvendigt at vide, hvori problemerne helt præcist har bestået. Oplevet dårlig performance er ikke nok til at kunne udpege årsagen.\nFor den sags skyld kan problemet teoretisk set ligge i en kravspecifikation, som ikke nøjes med at beskrive hvad man vil opnå (løs kobling, udskiftelige komponenter etc.), men også specificerer en uhensigtsmæssig måde at gøre det på (SOA, hrm-hrm). Hvordan den slags nonfunktionelle ting skal håndteres bør man nok lade være op til nogen med større teknisk indsigt at finde ud af.\n#23 Jesper Stein Sandal 12. august 2015 - 16:26\nPoul-Henning, jeg argumenterer imod en ITHK som en generel løsning på it-skandaler. En ITHK, som har autoritet til at skaffe svaret på det, Rigspolitiet indtil videre ikke har kunnet oplyse mig om (hvem fandt på, at Schengen-systemet skulle køre på samme LPAR som en webserver fra en anden myndighed?), er en god idé.\nMen man skal ikke forvente, at den kan hjælpe os med at undgå en ny Polsag ved at granske Polsag.\nDer er dog ét punkt, hvor en ITHK kunne give os ny indsigt i, hvorfor de store offentlige it-projekter går galt. Men det er ikke i teknikken. Det kunne være rigtig fantastisk, hvis en ITHK havde autoriteten til at se på nogle af de leverandører og konsulentfirmaer, der har ageret centrale rådgivere i det ene projekt efter det andet, der er gået galt. Det er ingen hemmelighed, at der er et par gengangere, som burde have vidst bedre - i hvert fald i forhold til den betaling, de har modtaget gennem årene (ét firma på mit whiteboard har været rådgiver eller endda projektleder på mindst seks store off. it-projekter, der er gået galt eller har været i store vanskeligheder siden 1990'erne - og i visse tilfælde søsat projekter med næsten enslydende kravspec. efter et parallelt projekt er kommet i problemer - men den historie får I, om aktindsigterne vil det, en anden dag).\n#24 Poul-Henning Kamp 12. august 2015 - 17:03 Blogger\nhvis en ITHK havde autoriteten til at se på nogle af de leverandører og konsulentfirmaer, der har ageret centrale rådgivere i det ene projekt efter det andet, der er gået galt\nKig på hvordan havarikommissioner er strikket sammen: De har adgang til alt relevant materiale, uanset hvor det befinder sig.\nSelvfølgelig skal udspekulerede klaphatte ikke kunne gemme sig bag "forretningshemmeligheder" overfor en ITHK.\n#25 Niels Henrik Sodemann 12. august 2015 - 18:09\nHvis læring ikke benyttes, hvad er det så?\n@Jesper, du argumenterer jo i høj grad for at der er behov for ITHK. Hvis den læring som du mener findes (fra Bonnerup-udvalget og forskningen fra Bent Flyvbjerg) ikke er benyttet, hvad er så den præcise forklaring herpå? En lang rækker projekter, inkl. de rygter der er om et nyt PROASK udbud, må da gøre det krystalklart at de læringer du påpeger ikke er: 1) forstået 2) bevist bliver tilsidesat af involverede parter. Uanset om det er det første, det sidste eller noget herimellem, må det da efterhånden være klokkeklart at der er behov for et uvildig / uafhængigt organ til at sikre at det ikke bare bliver gentaget i en uendelighed.\n#26 Jn Madsen 12. august 2015 - 18:38\nIngen er vel i tvivl om, at den største årsag til de fejlslagne projekter er, at tingene er lavet uden de rette faglige kompetencer har været ind over?\nDer skal de rette (teknisk kompetente) øjne til at kigge på tingene inden man starter. De skal være med under design og implementering. De skal være med til aflevering,- og løbende opgraderinger.\nProblemet er, at staten ikke har folk der har de rette kompetencer. Der er masser af ledere der mener, de skal have afgørende indflydelse. Der køres pallevis af projektledere ind på sagen,- som mener de er mere kompetente end fagfolk. Derefter søler man det hele ind i juristeri.\nAlt i alt er man helt i leverandørenes vold,- og de er der for at tjene penge, men desværre heller ikke altid fuldt kompetente.\nStaten skal have et kontor/ministerium/haverikommision - kald det hvad i vil. Der skal sidde nogle meget dygtige folk. De skal være højeste autoritet. Mere end kontorchefer, projektledere og jurister.\n#27 Bo Victor Thomsen 12. august 2015 - 18:55\nDu har ret mht. til det valgte (teknik) eksempel: At dims A ver. x spillede dårligt sammen med dims B ver. Y for 10 år siden vil i mange tilfælde være urelevant. Men der er så mange andre (og vigtigere) årsager til et havari: Som f.eks. den valgte udviklingsmetode, projektstyringen vedr. udvikling, opsplitning af gigant projekter i overskuelige, mindre bidder, iterativ kontrol af del-leverancer, brugerinddragelse (eller mangel på samme) osv. osv. - aspekter, som ikke ændrer sig synderligt over lange perioder. Disse problemer ville en havari kommision kunne belyse og i sidste ende afhjælpe.\n#28 René Nielsen 12. august 2015 - 19:27\nHvis vi skruer tiden tilbage til den gang Fru Thatcher var PM i Storbritanien, så var der seriøst rod i økonomien i offentlige projekter. Det var ikke kun hendes skyld, for sådan var den offentlige kultur som hun overtog, at der var omvendt Darwinisme i offentlige projekter, idet man groft underdrev omkostningerne og groft overdrev indtægterne.\nDe projekter som burde dø allerede i fødslen blev gennemført og især var der to projekter som lagde det offentlige ned i Storbritanien i et årti - et tog projekt og tunnelen under kanalen.\nSå var det hendes afløser en vis Tony Blair gennemførte en revision af dette område. Et af resultaterne var at der var brug for en projektlederuddannelse - med senere opdateringer kendes den i dag som Prince2 og styres stadig at det engelske indenrigsministerium.\nEt andet tiltag var et belønningssystem. Som offentlig projektleder starter man med det ene ben i fængslet og det andet ben i kongehuset. Der er selvfølgelig en masse trin ind imellem med tilhørende objektive målepunkter, men afhængig af hvordan du performer som projektleder så du kan blive alt fra Lord til indsat i et tugthus.\nMålt på denne måde (så vidt jeg husker) så ville en EFI projektleder afgjort få et "berus verbot", altså et lovfæst forbud imod nogen sinde igen at arbejde med projektledelse. Muligvis endda en straffesag på halsen - men så godt husker jeg det heller ikke.\nAnyway enhver som har arbejdet med offentlige udbud, sidder og tænker at der mangler centrale dele i udbuddet. Som en anden læser så smukt har udtrykt, så bestiller udbuddet en bil men beder om at få pillet motoren ud.\nHvad gør man som leverandør her? Prisen er jo altid den vigtigste parameter i offentligt udbud. Man afgiver tilbuddet uden motoren, vel vidende at kunden på et tidspunkt spørger efter motoren. Og nu er det jo ekstra arbejder, så nu er timesatsen anderledes.\nNu er det jo ikke altid sådan, jeg husker et udbud, hvor udbudsmaterialet bestod af 8 meget store flyttekasser fyldt med fyldte A4 ringbind leveret af en fragtmand. Her blev der meget detaljeret redegjort for hvordan systemet skulle virke. I dette eksempel kunne der jo godt være en motor "i en anden kasse", for alle mand sidder ikke og læser alle mapper. Det bliver delt op indenfor fagområder.\nGlem alt om standardsystemer her - for der er nultolerance i forhold til krav/specs.\nDet kan vel for pokker ikke undre hvis der er costoverrun i et sådan projekt, når en offentlig myndighed er bedrevidende og selvhøjtidelig.\nOg her tror jeg nu godt at vi kunne lære noget af en kommission!\n#29 Morten W. Jørgensen 12. august 2015 - 19:54\nJo. Det vil jeg da mene der er tvivl om. F.eks. kunne det jo vaere at de fejlslagne projekter er mere givtige for leverandoerene end successfulde projekter. Men det finder vi jo nok aldrig ud af.\n#30 Jakub Nielsen 12. august 2015 - 20:08\ndet vil ende med det forkerte resultat\nEt projekt består af myriader af beslutningsprocesser der er bestemt af kultur, økonomi, politik, egne overbevisninger, psykologiske processer som ønske om konformitet mv. En del af disse beslutninger handler om de tekniske valg, en anden del omkring leverandørstyring, en anden del omkring kundestyring som er kendetegnende for det offentlige og så videre. De er forbundet som indmaden i en levende organisme - en klassisk metafor for organisationsanalyser. At lade en ITHK fokusere på de tekniske valg er som, at en skrivebordsgeneral efter et par år ser tilbage på de operationelle beslutninger i operationer, hvor han samtidig ignorere konteksten for disse valg. Det vil ikke stoppe den næste skandale. Sandsynligvis vil det ende med halv-religøse konklusioner om at man skal anvende agile/små størrelser på projekter/open source/... eller det omvendte, afhængig af hvem man sætter til at deltage. Hvis en ITHK skal kikke på de organisatoriske aspekter, så bevæger vi os over i det humaniske fagområde, hvor svar er subjektive og dermed politiske. Det vil blive et mange-hovedet svar, som skal sættes i kontekst af den nye organisation for det nye store offentlige projekt før de fornødne foranstaltninger til at undgå en katastrofe kan identificeres og effektueres. At lade en ITHK kikke på det hele og virkelig komme ind til den ægte rod af problemstillingen, samt at undervise/evagalisere i resultater herfra således fremtidige it-projekter får kompetencerne til at sætte det i deres kontekst vil være enormt komplekst og hertil har det offentlige, min vurdering, ikke evner endnu. Det vil kræve, at der gennemføres en kulturændring således det ikke blot er det operationelle paradigme der hersker, men også det strategiske således en læringseffekt (med input fra en ITHK) kan tage effekt\n#31 Simon Rigét 12. august 2015 - 20:39\ner at der begås ufattelig mange og dyre fejl ved den måde store projekter skrues sammen på. Hovedårsagen er at udviklingsprocessen fra design til det færdige produkt er totalt gennemsyret af jura og privatiseringsideologi. Der fantes agil udvikling længe før det blev et buzz word. Dengang hvor egne IT afdelinger udviklede softwaren. Hele misæren opstod (for det meste) da alting skulle privatiseres for enhver pris.\nSelv de privatiseringsglade briter har indset at den metode ikke duer. De er med succes begyndt at trække projekterne hjem til IT afdelingerne igen. Man omdeler opgaverne og indhyrer eksterne til at løse små delopgaver. På den måde kommer man også uden om de tåbelige licitationsregler.\nEn IT havarikommission gør nok ingen skade. Hvis den arbejder hurtigt nok, kan den endda være til nytte for beslutningstagerene. Mange af de skandaler der opstår, skyldes ikke at der ikke var nogen der viste at det var noget skidt der blev lavet, men at systemet forhindrede disse i at komme til orde. Sagsbehandlerkulturen har overtaget.\nFør vi gør noget ved det betændte kultur for offentlig IT udvikling, fjerne vi ikke årsagen til rækken af IT skandaler.\n#32 Jn Madsen 12. august 2015 - 21:03\nSå er vi jo enige :-) Jeg snakker jo netop om, at staten skal møde op med EGNE kvalificerede mennesker. De forstår hvad "kunden" ønsker, de forstår teknikken og de kan skille en plattenslager af en leverandørs tilbud af.\nDe skal også kunne slå i bordet i egne rækker. Chefer der blander sig i ting de ikke har forstand på, jurister der vil køre den forkerte vej og projektledere, hvis fødder der ikke kan nå jorden.\nSå har jeg hørt denne: "Jammen, teknikere forstår jo slet ikke alle de komplicerede sider af en ordre".\nJo, de gør .. hvis man snakker med de rigtige folk. Jeg kan f.eks. nævne et par stykker der har sin gang her på Version2, der forstår temmeligt meget af mange ting.\n#33 Bjarne Nielsen 12. august 2015 - 21:09\nJeg tror at det ville være gunstigt for debatten, hvis vi fik en større grad af konsensus omkring definitionen af et IT-havari.\nJeg kan ikke lade være med at sammenligne med IC4: at det i et konkret tilfælde udviser så ringe bremseevne at det er ved at påkøre det godstog, som søger for ølforsyningen i en betydende del af riget, gav anledning til grundige undersøgelser. At hjulophæng sprækker og flækker ditto. Men at leverancerne er forsinkede og at rettidigheden er udfordret, kalder vel næppe på en havarimæssig undersøgelse, og det gør det faktum, at der ofte kaldes på ekstra bevillinger heller ikke.\nPå samme vis ville lignende hændelser med andet materiel kunne påkalde sig granskning; det er ikke isoleret til nyudvikling, men sandelig også vedligehold og drift.\nHvordan relaterer det sig til IT? Et kriterie kunne være at der har været en hændelse med skadeligt indhold (eller potentialet herfor). Hacker-sagen og tys-tys kilden ligger lige for, men gør POLSAG? Nets/NemId stiller tjenester til rådighed, som på godt og ondt er gået hen og blevet samfundskritiske, så problemer med oppetiden bør også kunne granskes. Men er DAMD et teknisk uheld?\nJeg så meget gerne en IT-havarikommission, for der er et stort behov for at få sat lys på det tekniske aspekt, men jeg har meget svært se, at det skulle gøre Datatilsynet eller Rigsrevisionen overflødig.\n#34 Jn Madsen 12. august 2015 - 22:53\nRe: IT-havari .. hvad er det?\nHvis du køber en bil, så forventer du:\nAt den leveres til aftalt tidspunkt. At alting virker som aftalt. At prisen er den i aftalte. At leverandøren overholder garantier.\nAt andet er uacceptabelt,- både med biler og IT-systemer.\nHvis du så finder ud af, at du kører hjem i en traktor,- men havde behov for en stationcar,- så kan du med en vis rimelighed påpege dårlig rådgivning fra leverandøren,- men du har også selv undladt at udvise rettidig omhu. Du kunne have forhørt dig hos en kompetent person = statens eksperter (som de ikke har, og derfor alle de bommerter).\nEksperten kunne have spurgt leverandøren: "Hvad hulen er det i er ved at prakke ham på, stop øjeblikkeligt".\n#35 Thomas Søndergaard 13. august 2015 - 00:05\nBevidst misforstået, så du kan fortsætte med at snakke om dine egne pointer. Du har en politiker i maven, tror jeg :-)\nModerne passagerfly er skåret over den samme læst som passagerjetfly fra halvtredserne. Selvfølgelig er der lavet forbedringer, men det er forholdsvis små inkrementelle justeringer.\n#36 Poul-Henning Kamp 13. august 2015 - 08:46 Blogger\nHvad er der være galt i at det er "små inkrementelle justeringer" når de har reduceret katastroferne med en faktor ca. 50 ?\n#37 Thomas Søndergaard 13. august 2015 - 09:20\nJeg forsøger blot at bringe lidt nuance ind i debatten ved at fremhæve at en ITHK ikke er en magisk sølvkugle, og at en mulig omkostning vil være innovationshastighed.\n#38 Martin Bøgelund 13. august 2015 - 10:07\nDet mener jeg faktisk godt man kan forvente.\nFor eksempel, noget så brugernært som dårlige svartider var med til at skyde Polsag i sænk - og svartider vil i ethvert projekt være et kritisk successkriterie.\nDer skal ikke andet til end at ITHK ser på hvad der skød svartiderne i sænk, og hvilke forberedelser (f.eks. i krav-spec) der var gjort forlods, for at sikre at svartiderne lå under en given maks. Forskellen mellem disse 2 lister vil kunne bruges i næste projekt.\nSelvom vi med Polsag måske er ude i specialtilfælde, så vil vi over tid og via forskellige specialtilfælde kunne akkumulere en tjekliste, som viser hvilke ting vi skal få styr over før første kodelinje skrives.\nRisikostyring bliver nemlig så meget nemmere, hvis man har en idé om hvilke ricisi der rent faktisk eksisterer. Og til udpegning af ricisi er der nok ikke noget bedre end en undersøgelse af hvad der konkret kan gå galt.\nSumma summarum: ITHK.\n#39 Poul-Henning Kamp 13. august 2015 - 10:16 Blogger\nJeg har absolut intet problem med at reducere det du kalder "innovationshastighed" hvis det betyder at vi slipper for at man hænger kritisk national infrastruktur som NemID op på ufærdige og usikre "innovationer" som Java...\n#40 Ulrik Suhr 13. august 2015 - 10:35\nDebatten viser nødvendigheden af en ITHK\nAlene det man ikke kan snakke teknisk hvorfor det er gået galt beviser jo manglen på en ITHK.\nHvorfor i alverden kan der ikke foretager små ændringer i arbejdsprocesser/kultur/udviklings trin etc. Så tingene fungere?\nHvilke tiltag skal der tages generelt så det næste projekt ikke fejler?\nHvor er skrivet som JEG kan læse online hvad der er gået galt med projekt X. Ikke hvad journalister skriver/forstår af en udtagelse.\nAt blande Prince2 eller andet projekt form ind i debatten hjælper heller ikke. Opfindere af Prince2 har netop indført projekt godkendelses procedurer før de overhoved kan gå i gang! Det alene fortæller mig at ophavsmændende til Prince2 sætter opgaverne under analyse før de overhoved ser på kravspecifikationerne! De mener kort og godt at selv om projektet gennemføres og laves som det er tiltænkt så skal det også dække et behov!\nJeg kan stadig ikke forstå hvordan befolkningen kan spises af med de udtagelser og manglende handling fra politisk hold. Alene det at offentlige myndigheder IKKE er sidestillet med firmaer når de omgås borgernes data er stadig en gåde?\nEn ITHK vil ikke være magi og gøre alt godt, men det er første skridt så man overhoved kan enes om hvilken vej vi skal gå.\n#41 Morten Brønsby 13. august 2015 - 10:57\nHacker-sagen og tys-tys kilden ligger lige for, men gør POLSAG?\nOpgivelsen af et stort og kostbart projekt er måske ikke et it-teknisk havari, men helt klart et projektmæssigt. Og var det ikke bl.a. for at undgå problemer med fremtidige it-projekter at vi skulle oprette en ITHK?\n#42 Jn Madsen 13. august 2015 - 11:41\nRe: Debatten viser nødvendigheden af en ITHK\nJeg tror,- er dog ikke helt sikker på, at du tænker som mig.\nSvenskerne indførte med stor succes, på samme tid som os, et system svarende til Polsag. Til den halve pris som vores mislykkede system.\nSåvidt jeg forstår, så satte svenskerne en lille hundfuld garvede brugere sammen med nogle interne systemkyndige folk. De måtte til nogle komplicerede ting købe konsulenthjælp udefra.\nBimbambum ... færdig!!!\nNår jeg læser om Polsag (og andre danske katastrofer), bl.a. her i tråden, så læser jeg "Prince2", "bedre analyser", "flere projektledere", "ledelse" .... og når årsagen til fiaskoen skal findes, så er det noget med de samme mennesker skal analysere noget mere.\nDet er altså folk der kan og ved, der kan skabe ting der virker. Derfor har svenskerne firmaer som Tetra Pak, de kan lave avancerede jagerfly og meget andet, de kan sågar ryste et "Polsag" system ud af venstre ærme uden problemer ... de sætter bare brugere og systemfolk rundt om et bord, så finder de ud af det.\nJeg krummer tæer ..\n#43 Peter Møller 13. august 2015 - 11:48\nIdeen med ITHK er super forudsat vi bliver ved med, i offentligt regi, at lave disse kæmpe systemer og rewrites gang på gang.\nProblemet(det grundlæggende) er IMO udbudsreglerne, nulfejlskulturen og tendensen til ansvarsfraskrivelse i mange off. institutioner. Kravsspecs er jo i sig selv udgjort af en ikke uvæsentlig portion ansvarsfraskrivelse\nSystemet er efterhånden skruet sammen på en måde der fordrer eksistensen af CSC, CGI, KMD, Systematic og ja, the usual suspects.\nHvis man satte det offentlige fri og lod dem vælge IT efter behov(og ikke efter pris) så kom vi et stykke af vejen. Næste skridt ville være fuld(!) gennemsigtighed overfor hvem der har købt hvad (og hvorfor!) og en annullering af udbudsreglerne! Lad embedsmænd/afdelinger/chefer/indkøbsafdelinger stå til ansvar for deres IT-indkøb og projekter. Lad os tilskynde til at off. institutioner i højere grad starter ud med hyldevarer(og evt. tilpasser senere) eller udvikler mindre systemer med åbne snitflader. Eller endnu bedre, starter med interne proof-of-concepts. Det sidste kan måske sløve udviklingen en anelse, men om et projekt bremses i starten eller slutningen kan vel være lige fedt :)\nI særlige tilfælde kan store omskrivninger og leviathanske systemer nok ikke undgåes. Men det må være muligt at vende tilgangen lidt på hovedet og starte mere i det små. Så er uheldene, når de indtræffer, i det mindste ikke så omkostningsfulde.\n#44 Niels Henrik Sodemann 13. august 2015 - 12:02\nJa, bortset fra at det svenske projekt faktisk også havarerede. Se: http://www.version2.dk/artikel/svensk-politi-skrotter-it-system-til-100-...\n#45 Jn Madsen 13. august 2015 - 12:09\nSå for pokker ... :) ... den havde jeg ikke fanget.\nDen skal der lige læses op på, men noget med ledelsen pludseligt vil integrere med SAP, ændrede kravspec er aldrig sjovt.\n#46 Benjamin Balder 13. august 2015 - 13:25\nITHK-test på version2.dk\nJeg vil gerne foreslå en it-havarikommission bestående af Jesper Stein Sandal, der på den måde kan lære om arbejdets vigtighed.\nKommissionen skal afdække:\nHvordan er det nye version2.dk blevet så ringe udført, at man tolker en tæt på 100% utilfredshed i kommentarsporet?\nHvorfor lyttede man ikke til advarslerne?\nHvad brugte man så egentlig bruger-testen til?\nBlev tidsrammerne overholdt?\nHvorfor er der stadig ikke SSL?\nEtc. Føj selv til listen :)\nBeklager spydigheden, men trods alt tak for den ellers gode Version2-journalistik... men den her "Derfor er en it-havarikommission ikke løsningen"-kommentar er sådan lidt fjollet og skulle nok ikke være skrevet... og jeg har det lidt på samme måde med redesignet.\n#47 Lars Duelund 13. august 2015 - 14:16\nSÅ prøv dog..\nSom person der ikke arbejder med IT til daglig (men med glæde brokker mig over alle IT systemer og IT afdelelingen) sidder jeg tænker at sådan en ITHK jo kan koste alverden så hvorfor ikke bare prøve det af? Lad en ITHK se på 2-3 seneste sager og så ved vi om vi lære noget af det. Og hvis sammenligner med fx luftfartern så lære man altid noget vigtig og det er ofte noget men ikke kunne forudse. Så lad os dog bare afprøve det, hvis vi ikke lære noget så lærte vi det og kan lukke den igen.\n#48 Magnus Jørgensen 13. august 2015 - 15:09\nHvordan et organ som ITHK ikke vil stoppe udviklingen\nJeg har nu arbejdet professionelt med IT i snart 10 år, men jeg er egentlig uddannet Maskine ingeniør. Jeg har derfor en bagage som kan bidrage til debatten om en IT havari kommission og dens arbejde. Resultatet af det arbejde som en ITHK laver, kunne udmærket være en ækvivalent til det som ASTM og ASME laver for mekanisk design. ASME har eksisteret siden 1880 og har siden samlet en masse viden om bedste praksis for mekanisk design i industrien. Mange af det regler er dannet på grundlag af keddel eksplosioner i den tidlige industrialisering hvor dampmaskiner hyppigt blev brugt. Standarderne er meget konservative og sikrer at tiden imellem store havarier er meget lang. Dette betyder dog ikke at der lægges grænser for innovation. Det der gør sig gældende for regel sættet i ASME er at de alle er relateret til faktiske problem stillinger. Hvis man føler sig begrænset af disse regler er det blot fordi man ikke i tilstrækkelig grad tænker ud af boksen. Industrien har fundet ud af at definere regelsættet i ASME og ASTM således at det er så tilstrækkeligt generisk at man kan konstruere hvad som helst inden for nogle sikre rammer. Derudover har ASME også udviklet et certificerings system der hedder Boiler and Pressure Vessel Code (BPVC) Sections I, IV, VIII, X, and/or XII. Reglerne for certificering er forskellige fra land til land, men i reglen minder de meget om hinanden. Pointen er at Tekniske regler og systemer for ingeniører ikke behøver at være en praktisk hæmsko. Tit og ofte er disse regler faktisk en stor hjælp til konstruktører og designere. Det arbejde en ITHK ville lave kunne også gå hen og vise sig at være den samme hjælp.\n#49 Magnus Jørgensen 13. august 2015 - 15:32\nSom eksempler på hvordan et standardiserings arbejde som det ASME og ASTM har udviklet ikke er en hæmsko for udvikling.\nDu kan designe dit mekaniske apparat i det CAD, CAM system du måtte have preference for. Reglerne vælger ikke platform for dig. Reglerne siger intet om hvilke produkter du må bruge eller ikke bruge. Du kan i princippet tegne i hånden, hvis du er god nok til det.\nDu kan implementere reglerne for dette design helt manuelt, eller du kan bruge 3. parts produkter som PVElite, VVD eller lignenden, efter eget ønske. Det vigtigste er blot at du kan dokumentere disse implementeringer. Denne dokumentation kan du også helt selv vælge om du laver i et Word dokument, et Latex script, et LibreOffice dokuement eller i ASCII tekst. Certificering af den hardware du måtte producere bliver nøje fulgt med stempler og cetificerede inspektører. Hvis der er tale om trykbærende udstyr har man før certificering en tryk test af apparatet. Dette er måske ikke helt så relevant for software udvikling, men der kunne sagtens laves nogle ækvivalenter, hvor man tidligt i system design processen har review, senere i processen har inspektion og til sidst en stress test af enkelte komponenter før idriftsættelse.\n#50 Claus Jepsen 13. august 2015 - 19:22\nDet er jo et politisk problem\nNår den eneste mulighed for at få finansieret det nye sagssystem er at vælge blandt få godkendte standard FESD systemer, skal det gå galt.\nBevillingen går igennem men kravene fordrer at standard løsningen bøjes og bukkes og voldtages, hvorefter bunkevis af fejl introduceres, performance daler og de fleste arbejdsgange kun understøttes delvist, hvis ikke ligefrem dårligere end før. Men betingelserne for bevillingen er opfyldt uanset om. Det patienten døde.\n#51 Niels Henrik Sodemann 13. august 2015 - 20:41\nDet kunne også være at vi kunne lære at man kunne få lave svartider ifm. ovennævnte (i et tænkt eksempel), hvis man fraveg et ”ufravigeligt” krav en ekstern konsulent havde copy/pastet ind i kravspecifikationen om at transporter til/fra brugergrænseflade, skulle ske asynkront gennem de angivne komponenter.\nTænk nu hvis der faktisk var et projekt, der tidsmæssigt forud for PROASK (i et tænkt eksempel), havde opnået denne læring og at læringen havde været offentlig tilgængelig.\nUden nogen form for teknisk kulegravning bliver vi aldrig klogere.\n#52 Finn Christensen 14. august 2015 - 14:48\n..."For vækst og jobskabelse er de to helt centrale temaer, når man kigger på stærre nationale programmer og projekter. Vurderingskriterierne for at opnå vækst, forandring, forskning og udvikling er i stadig stigende grad, at teknologierne kan bringes til et niveau, hvor de kan skabe effekt på den offentlige sektors bundlinje - og på samfundets, ikke mindst.\nDet er helt korrekt at spænde it-teknologi og viden for den vogn. For det er anvendelsen af ny teknologi og viden, som kan give Danmark den fordel, der gør os i stand til at være med globalt.\nIt-teknologisk Institut (ItI) er en helt central drivkraft for innovationen og teknologianvendelsen i Danmark. Vi har også det nødvendige samarbejde med erhvervslivet."\nOvennævnte (skånsomt tilrettet) stammer fra en nuværende seriøs organisation, der kender og kan sit job. Så det er uendeligt let at skabe det samme for it-sektoren, så sektoren løftes op og så vi slipper for fortsat vi-prøver-lige + rod-og-raven nivau = alle løber derfor helt forventeligt fra ansvaret.\nMen der er ikke set en eneste M/K'er på tinge i denne omgang, der har interessen samt de nødvendig hår på brystet, til at løfte opgaven.\n#53 Michael Cederberg 19. august 2015 - 01:10\nDer er flere slags problemer\nSom jeg ser der har vi to kategorier af problemer i denne diskussion:\nEn ITHK vil sikkert være strålende til at belyse de fejl der opstår i projekter. Om ikke andet vil rapporter kunne bruges som autoritativ begrundelse af offentlige beslutningstagere når de vælger hvordan deres projekter skal udbydes og gennemføres. Jeg har selv mine ideer til hvad der går galt med offentlige projekter, men det må vente til en anden gang.\nSikkerhedsproblemer er af en anden kaliber. Jeg mener ikke at en ITHK er den rigtige løsning her af to grunde.\nVi kender allerede til hvordan man laver sikre IT systemer (køberen må så se hvad han har råd til).\nEn ITHK vil kun slå ned på de problemer der rent faktisk bliver udnyttet negativt.\nIstedet bør man have en uafhængig revision af IT sikkerhed. Ikke noget med folk der kommer ind og prøver at lave SQL injection e.lign., men at system ejeren hvert år skal have revideret sin IT sikkerhed, på sammen måde som regnskabet skal revideres. Revisionen skal foregå af en uafhængig instans.\nHerudover kan vi så snakke om at drage folk til ansvar hvis der sker noget. For eksempel kan man kræve at en ansat øjeblikkeligt rapporterer et nyopdaget sikkerhedsproblem til sin chef. Og at ledelsen i en virksomhed eller offentlig myndighed kan straffes såfremt de ikke har taget nødvendige skridt til at afdække sikkerhedsproblemer samt fikse kendte sikkerhedsproblemer.\nSidst kan man snakke om at borgere skal kunne anlægge erstatningssag mod virksomheder og offentlige myndigheder såfremt disse har behandlet borgerens data uforsvarligt. Dette gælder også hvis de har udleveret disse til 3. part uden hjemmel.\nDette vil forhåbentligt føre til en kultur hvor man sikrer sine systemer, men måske vigtigere - overvejer hvilke data man har brug for at have gemt. Det ville være rart med en kultur hvor man forsøgte at gemme så lidt som muligt istedet for at gemme alt hvad man kan få fat på.\nFor eksempel kunne man forestille sig at hospitaler ikke gemte patienters navn, adresse og CPR nummer. At disse istedet lå i nogle få supersikrede systemer. På den måde kunne hospitalernes systemer måske nedgraderes en tand på sikkerhedsskalaen.\n#54 Finn Aarup Nielsen 19. august 2015 - 13:01\nJeg er ikke overbevist af Sandals argumentation.\nInformation om at et system bukkede under pga af for mange SQL-kald er relevant at have for en udvikler. Man kunne ligefrem forstille sig et statisk analyseværktøj der talte antallet af SQL-kald og rapporterede det. Eller at det var essentielt fra starten at teste med simulerede data der var af tilpas størrelse som 'real life'.\nPåstanden om at agilt eller PRINCE2 udvikling (nævnt i kommentarsporet) skulle føre til bedre software er ikke kvantitativt underbygget. Jeg har for nyligt læst et kapitel i den britiske bog "The Blunders of our Government", hvor de opregner mange it-skandaler fra UK. Jeg formoder deres it-udvikling var styret af PRINCE2 og således er PRINCE2 ikke et gyldent værktøj.\nUd over haverier vil det være relevant at kvantificere succesfulde projekter. Digital tinglysning er mig bekendt et succesfuldt system (hvis man ser bort fra overgangsproblemet med digital signatur). Det har med ført til betydlig effektivisering i tinglysningen, digital adgang for borgerne (og muligvis eksport?). Hvorfor? Hvad adskiller POLSAG og digital tinglysning? Langt færre database-skrivninger? Mindre kompleksitet?\nJeg selv har den uunderbyggede formodning at et it-system succes i høj grad beror på de tekniske kompetencer på begge sider af bordet. Hvis det virkeligt er tilfældet kunne man før man overhovedet går i gang evaluere kundskaberne hos de involverede, f.eks tælle LoC, eksaminere, sørge for certificeringer, undersøge og score tidligere skreven kode.


Recessionen kommer! | Information\nMange amerikanerne tror at kapitalismens cykler er blevet manet i jorden, men de vågner måske snart op til en rå virkelighed\nEfter syv år med overflod risikerer amerikansk økonomi snart at skulle på smalkost.\nDet kan blive et chok for den typiske middelklasseamerikaner, som midt i en forbrugsberuselse helt har glemt, at kapitalismen rent faktisk udvikler sig i cykler - altså jævnt tilbagevendende recessioner af en relativ kort varighed afløst af noget længere perioder med økonomiske opsving.\nDen umiddelbare anledning til, at amerikanske økonomer har slået alarm er de foreløbige tal fra andet kvartal, som angiver en vækst i USA's bruttonationalprodukt på to procent. Efter europæisk målestok virker det resultat måske ikke så slemt endda, men i USA har man i de sidste seks kvartaler været vant til en vækstrytme på fire-fem procent. Og dét ovenikøbet uden inflation, og altimens Japan og Sydøstasien gennemgik den værste recession i en generation.\n"Stigningen i BNP på 5,4 procent. i første kvartal var abnormal," siger James Glassman, cheføkonom for Chase Manhattan Bank, til Washington Post.\n"Chokket fra krisen i Asien havde allerede nået amerikansk økonomi, men vi kunne endnu ikke føle det, fordi den voksende produktion af varer blev lagt på lager. Det kan godt være, det lyder som et abstrakt regnestykke, men faktum er, at den økonomiske vækst vil falde til et lavere niveau, og at vi allesammen vil kunne mærke konsekvenserne senere på året."\nNogle amerikanske økonomer hævder endda, at overproduktionen i andet kvartal var så omfangsrig, at væksten i BNP reelt set vil ende med at blive nul. På den baggrund kan næsten alle eksperter blive enige om følgende prognose for resten af året: En vækstrate på mellem en og to procent.\nIngen er dog klar til at benytte det efterhånden fortrængte begreb recession i en økonomisk udsigt. Formelt set befinder en markedsøkonomi sig i recession, dersom BNP er faldet to kvartaler i træk, men det er langt fra givet, at USA falder så dybt i denne omgang. Optimistiske skøn anslår en midlertidig afmatning af amerikansk økonomi i 1998, som vil blive fulgt af højere og jævn vækst næste år. At USA skulle kunne ride gennem et økonomisk stormvejr og måske slå syvårsrekorden for et uafbrudt opsving i november indeværende år tilskrives en række faktorer, som i mangel af bedre terminologi er blevet kaldt Den Nye Økonomi. Der hersker en del uklarhed, om hvad denne størrelse egentlig går ud på - om det er gammel vin med ny etikette eller en ny velsmagende vare. Men hovedingredienserne kendes i hvert fald.\nDen afgørende begivenhed i de sidste 10-15 års økonomiske historie i USA er fremvæksten af en stor og robust servicesektor, der nu står for halvdelen af bruttonationalproduktet. Ikke alene dét: 80 procent af alle arbejdende amerikanere uden for landbruget er ovenikøbet beskæftiget i denne sektor og 70 pct. af forbrugsprisindekset hidrører fra aktiviteter i serviceøkonomien.\nSom påpeget i en analyse i Business Week berører faldet i BNP i andet kvartal udelukkende USA's industrisektor - altså, dem der fremstiller fysiske varer. Eftersom denne del af økonomien med tiden er kommet til at spille en mindre rolle, skal der mere end et fald i industriproduktionen til at ende i en recession. Når den boomende servicesektor begynder at skrante, så står det for alvor galt til. Men det er - endnu - ikke tilfældet.\nNu kan industri og servicesektoren naturligvis ikke adskilles. Mellem dem er der et samspil. Følgerne af nedgang et sted vil på et eller andet tidspunkt forplante sig til den anden mere robuste og mindre konjunkturfølsomme del af USA's økonomi. Spørgsmålet er, hvor alvorlige konsekvenserne bliver. Her kan man argumentere, at der måske i dag skal mere til end før i tiden for, at USA rammer hovedkulds ind i en recession.\nAndre ingredienser i USA's Nye Økonomi bidrager til at modvirke en recession. Formanden for USA's centralbank Alan Greenspan har flere gange i år og i 1997 forsøgt at forklare, hvordan det kan lade sig gøre, at amerikansk økonomi med en så høj vækstrate - som det er tilfældet - kan undgå at blive overophedet.\nSagt på en anden måde: I den for markedsøkonomien normale cyklus vokser BNP på et eller andet tidspunkt så kraftigt, at der opstår en akut mangel på arbejdskraft. Det betyder, at lønningerne stiger, hvilket fører til inflation. For at bekæmpe dette fænomen hæver centralbanken normalt renten, således at det bliver dyrere at investere og den overophedede økonomi afkøles. I nogle tilfælde er renteindgrebet imidlertid for drastisk. Patienten forkøles. Ledigheden stiger og forbruget falder. Recessionen sætter ind.\nEfter denne skabelon skulle amerikansk økonomi allerede for to år siden været blevet stukket af en recession. I stedet har der været fuld fart på lokomotivet, arbejdsløsheden er faldet til 4,3 procent og inflationen har holdt sig til 2,7 procent. På den måde har Alan Greenspan ikke været tvunget til at sætte renten i vejret. Siden marts 1997 ligger renten fast på 5,5 procent.\nAt inflationen er udeblevet skyldes et samspil af forskellige omstændigheder. For det første har US-dollaren i perioden været stærk - især over for de asiatiske økonomier. Det har omsat sig i en strøm af billige importvarer fra Asien, som medvirker til at holde inflationen i ave. En anden faktor er en svær kvantificerbar størrelse opkaldt menneskelig angst. Indtil fornylig har manglen på arbejdskraft i et voksende antal brancher ikke som forventet ført til lønpres. Tværtimod har ansatte rundt omkring på amerikanske virksomheder været overraskende tilbageholdende med deres lønkrav. Det skyldes efter alt at dømme en indbygget frygt blandt amerikanere for at miste deres job eller at blive sat tilbage i deres karriereforløb. Denne mismodige holdning blandt lødmodtagerne har vundet yderligere udbredelse efterhånden som USA's fagbevægelse mister fodfæste i en samfundsøkonomi, hvor den sparsomt organiserede servicesektor bliver større og større for hver dag.\nEn tredje årsag til det manglende lønpres kan endvidere være det voksende antal amerikanere, som er gået på jagt efter store børsgevinster efter krakket i oktober 1987. Under de sidste ti års uafbrudte boom på Wall Street har middelklassefamilier indtjent en sideordnet løn fra deres aktieportefølje, som de har omsat i øget forbrug og køb af fast ejendom. Lønpresset er med andre ord ikke så stort, hvis familien klarer sig med ekstra indtægter.\nDet interessante spørgsmål, eksperter stiller sig, er om denne Nye Økonomi kan modstå konjunkturudsving stammende fra Asien og destabiliserende begivenheder på arbejds- og børsmarkederne i USA. Det kan ingen naturligvis give et endegyldigt svar på. De dårlige tal fra andet kvartal tyder på, at krisen i Asien endelig har sat sig igennem i amerikansk økonomi. Når man dertil lægger, at en strejke organiseret af United Automobile Workers mod bilkoncernen General Motors skal have skåret en halv procent af BNP-væksten i andet kvartal, ja så er det, at pessimismen let kan få overtag.\nDer er næppe nogen tvivl om, at en høj dollar og en forværring af krisen i Asien vil skade amerikansk eksport alvorligt på langt sigt. Hvis den billige import samtidig fortsætter ubegrænset, vil finansieringen af USA's voksende handelsunderskud snart kræve en renteforhøjelse. Det tyder på lavere vækst.\nDen nu månedlange strejke mod General Motors koster også dyrt. Koncernen har tilsyneladende tabt fem mia. dollar i omsætning. Over 90 pct. af fabrikkerne i USA er lukkede og leverandører har måttet sende medarbejdere hjem. I alt 163.000 GM-ansatte er på gaden. De to parter står meget langt fra hinanden og synes ikke villige til at rykke sig. Hvis strejken fortsætter, vil den bidrage væsentligt til lavere vækst og højere ledighed senere på året.\nDet mest frygtede scenarie for amerikansk økonomi forudser en betydelig lavere indtjening i virksomhederne som følge af en mat vækst. Det vil få aktiekurserne til at falde, ramme millioner af aktionærer i den store amerikanske middelklasse, nedsætte deres forbrug og køb af ejendom og i længden hente recessionen frem fra glemslens skab.\nDerfor skal man først og fremmest holde øje med Wall Street. Det er herfra, at signalet lyder først.\nGeneral MotorsWashington Post


For 18. år i træk slår herregården Nørre Vosborg og Ensemble MidtVest dørene op for Nørre Vosborg Kammermusikfestival. Som sædvanlig er det Ensemble MidtVest, der tegner festivalens kunstneriske indhold og præsenterer publikum for den absolut bedste kammermusik samt en internationalt anerkendt gæst.\nI år træder festivalen for alvor ind i de voksnes rækker, og den fortjener derfor nye koncertformater. Foruden de traditionelle kammerkoncerter byder festivalen således på helt nye tiltag, hvor bl.a. en unik koncertrække kombineres med (smags-)oplevelser fra den vestjyske kultur og natur hyldes.\nDette års festivalgæster er den dansk-koreansk klavertrio, Trio Con Brio. Trioen, der blev dannet 1999, består af søstrene Soo-Jin Hong, violin, og Soo-Kyung Hong, cello, samt pianisten Jens Elvekjær. Den prisvindende klavertrio er kendt for deres friske og moderne tilgang til kernerepertoiret og har vundet stort set alle de største konkurrencer for klavertrio. Trio con Brio har desuden gjort sig gældende på velrenommerede festivaler og i prestigefyldte koncertsale som Carnegie Hall, Lincoln Center, Wigmore Hall, Berlin Pierre Boulez-Saal, the Concertgebouw m. fl, lige komponister som Per Nørgård, Bent Sørensen og Sven-David Sandström har dedikeret værker til trioen\nAna Feitosa, violin\nCharlotte Norholt, fløjte\nPeter Kirstein, obo\nNeil Page, horn\nYavor Petkov, fagot\nTrio con Brio - Jens Elvekjær, klaver, Soo-Jin Hong, violin, Soo-Kyung Hong, cello


En lejemorder ser tilbage: Iggy Pop - Late Night show 1982\nIggy Pop - Late Night show 1982\nJeg faldt netop over denne optræden af vores mentor, leder og store forbillede, IGGY POP, i David Lettermans Late Night Show i 1982. Ifølge YouTube-teksten var det Iggys første optræden ud af fem i programmet. Og hvilken optræden; først en fantastisk udgave af "Eat or be eaten" og derefter et rigtig godt interview. Iggy er den bedste - ham kan ingen tæske.\nSøren 29 May 2018 at 19:39\nJeg har desværre aldrig set Iggy Pop live, men glæder mig til Tinderbox-festivalen i Odense sidst i juni, hvor han optræder. Det ser jeg (og fruen) frem til.\nJack J 30 May 2018 at 22:32\nJeg har desværre heller aldrig set ham (og er bestemt misundelig!), men han lader jo til at blive ved og ved. Da hans seneste album var på vej, sagde han i et interview, at det var den sidste plade, men for nyligt hørte jeg en ny 7" singleplade, han havde lavet. Og så sent som i dag så jeg et interview fra 2016, hvor han sagde, han ville trække sig tilbage i nogle år, men alligevel skal han optræde på Tinderbox! Han kan åbenbart ikke holde ud ikke at optræde.\nMartin 1 June 2018 at 20:09\nHa! Jeg ser lige, at du også poster om Iggy. Stjernerne står åbenbart i hans tegn. Et cool lille interview, som du der trækker frem. Jeg så ham for første gang til Haven-festivallen sidste år. Det var på tide.\nJack J 8 June 2018 at 03:11\nJeg så det godt og tænkte først, at du måtte have posted det, fordi du så mit indlæg. Hah!\nDu har også set ham!? Ihh altså, jeg vil sgu osse se Iggy! :/\nSøren 29 June 2018 at 19:56\nI går fik vi set Iggy Pop på Tinderbox i Odense, og det var en fest. Det 71-årige ikon bøvler vist med sine hofter, så han stavrede rundt som en slags punk-Quasimodo, men han var dæleme tændt og nærværende med masser af publikums-kontakt, fuck-fingre, spytten og det hele. Et højdepunkt er selvfølgelig "The Passenger", men det var bare vildt og cool uanset hvad. Nåede ikke lige ekstranumrene efter at han havde spillet "Real Wild Child", da vi styrtede over for at få en god plads til Depeche Mode, men en god time i selskab med en energisk Iggy Pop er nu også meget værd.


Hâws Køkkenmaskine 30-KM1200r– køb online på imerco.dk\nForside El Køkkenmaskiner Røremaskiner og tilbehør Hâws Køkkenmaskine 30-KM1200r 5 liter - 1200 Watt - Inkl. tilbehør - Rød\nNår bolledejen eller chokoladekagedejen skal røres sammen, går det bare lettere med en god køkkenmaskine! Den flotte Hâws køkkenmaskine er robust, har høj ydeevne og så kan den både røre, piske og ælte.\nIngredienser kan blandes med 6 forskellige hastigheder, hvilket gør Hâws køkkenmaskine særdeles effektiv, da den i løbet af kort tid kan blande de forskelige ingredienser til en lækker kagedej.\nKøkkenmaskinen er designet med høj brugervenlighed for øje, hvilket har den betydning, at du nemt kan indstille hastigheden, og at du behøver ikke at stoppe maskinen, når du hælder ingredienser i. Skålens plastlåget er nemlig designet med et hul, hvori der nemt tilføjes ekstra ingredienser, imens maskinen ælter.\nRengøring af Hâws Køkkenmaskine\nPisk, dejkrog, K-spade og skål kan rengøres med varmt vand og sæbe, men kan også vaskes i opvaskemaskinen. Maks temperatur i opvaskemaskinen er 50 °C.\nBrug ikke skuremidler.\nRengør kun apparatets ydre med en fugtig klud med en lille mængde sæbe. Tør af med en tør klud.\nPlastskærmen er ikke varmebestandig.\nPæn maskine, kort brugstid\nFlot design og fint ekstraudstyr Nåede dog aldrig at bruge den, da der står i brugsanvisningen at den max må køre i 5 minutter ad gangen og det var langt mindre end mit behov, desværre


Vinteren er her! Skal jeg købe et termostatbruser? Lyt til eksperterne, ikke så mærkeligt, så mange mennesker vil ændre !!!\nForside / Blog / Vinteren er her! Skal jeg købe et termostatbruser? Lyt til eksperterne, ikke så mærkeligt, så mange mennesker vil ændre !!!\n2021 / 01 / 15 KlassifikationBlog 5698 0\nBusiness Business School 2020-11-19\nMed henvisning til de grober, der er stødt på i badet fra barndommen til voksenalderen, er det trist at sige mere.\nI brusebadet blev det konstateret, at der ikke er noget varmt vand!\nUnder alle omstændigheder er det sidste spørgsmål: Hvorfor er det så svært at tage et dejligt bad?\nAt sige, at brusebadet faktisk er ret simpelt, inklusive stangen, vandhanen, dysen opdelt i topspray og håndspray.\nMen nogle mennesker siger, at jeg brugte ti yuan på at købe en ret god brug. Brusebadet er brudt, og udskift derefter et nyt brusebad, og du gør ikke ondt. Så længe du kan vaske det rent.\nSå der er ikke noget galt, men oplevelsen i sidste ende er ikke den samme.\nDet er ligesom, 50 cent dampede boller, du kan spise nok, tusinder af yuan af Michelin spiser også nok. Begge fylde, hvilke kan du lide at spise?\nNøglen ligger ikke i resultaterne, men i processens glæde. I dag vil vi tale om brusebadet ~\nEn. Typer af brusehoveder\nGenerelt er der to hovedtyper af brusehoveder på markedet nu: termostatisk og normalt. Ved køb af mange ofte ubeslutsom, ved ikke, om de vælger et termostatbruser eller almindeligt brusebad. Hvad er forskellen mellem de to?\nAlmindeligt brusebad, dets kerne er et keramisk stykke termostatisk spole ved at svinge rundt for at justere vandets temperatur, svinge op og ned for at kontrollere vandstrømmen. Det er meget praktisk og hurtigt at bruge.\nMen ofte bruger bruseren vil finde et problem, om vinteren brusebad er det svært at kontrollere vandtemperaturen til en bestemt temperatur. Det skyldes, at den almindelige bruserarmatur er at blande koldt vand og varmt vand for at justere vandets temperatur. Når vandtrykket i varmt eller koldt vand er ændret, bliver vandtemperaturen naturligvis ustabil og varm og kold.\nOg det opgraderede termostatbruser, spolen kan justeres af vandhanen med sin egen termostat. Automatisk balance mellem koldt og varmt vandtryk for at opretholde vandtemperaturens stabilitet.\nUd fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt er den almindelige brusertemperatur vanskelig at kontrollere. Voksne bader okay, kan reagere rettidigt. Hvis det er ældre eller børn, der bader, er det let at skoldes med alvorlige konsekvenser.\nTermostatbruser kan indstilles til temperaturen i den automatiske balance, hvilket reducerer chancerne for skoldning. Og vandhanens indvendige væg udførte også antiskoldbehandling. Selv hvis du ved et uheld rører vandhanen, bliver du ikke skoldet, hvilket forbedrer brusers sikkerhed.\nDerudover kan bruseren også opdeles i håndbruser, topspraybruser og sidespraybruser ved brug.\nHåndholdte brusere er de mest almindelige og mest alsidige. Den generelle familie sagde, at brusebadet normalt refererer til håndbruser. Dette brusebad er let at bruge, kan vaske alle dele af kroppen med et fast sæde, kan også opnå funktionen af det øverste sprøjtebrusebad, ret omkostningseffektivt.\nNu er flere og flere hjem udstyret med sprøjtebruser. Størrelsen på dette brusebad er større, generelt i mere end 8 inches, en vis længde og bredde kan være mere end 1 meter. Top spray spray kan opnå regn, vandtåge og andet vandudløb, så brugeren er som at være i naturen, føler det mest direkte berøring af vand.\nSide spray bruser\nSidespraybruser skal fastgøres på væggen, sprøjtning af vand fra siden, dets hjælpegenskaber er større, hovedsageligt for at opnå massagefunktionen. Nogle sidespraybrusere kan justere vinklen for at opnå op og ned, venstre og højre eller uregelmæssig vandudledning, du kan skylle og massere hele kroppen. Sidespraybruser sælges normalt ikke separat, oftere sælges som en del af det skjulte brusersystem eller brusersæt.\nFor det andet, måden vandet kommer ud af brusebadet\nSom navnet antyder, er naturligt vand sprøjtet på den mest naturlige måde uden nogen behandling. Sprøjtet fra bruseren silikonehuller, selve vandet med noget tryk, kan skylle hele kroppen, er den mest almindelige måde at vand på.\nDer er luftudtag i vandvejen inde i bruseren. Hurtig vandstrøm driver luftstrømmen og blandes for at danne en vandsøjle. Det omdanner det originale sprøjtevand til dryppende vand. Boblevand er fyldt og blødt. Når vandet haster gennem kroppen, fortsætter de små bobler, der er tilbage i kroppen, og bringer et koldt udbrud.\nMassagevand er koncentreret vandstrømning ind i massagevandhullet. Massagehullet har en rotor, der kan drejes. Rotoren drives af vandstrømmens påvirkning og roterer med høj hastighed inde i bruseren og genererer vandimpulser ved at afskære en del af vandstrømmen med frekvens. Sådan et stænk vand slog på kroppen for at spille en massagerolle, såkaldt massage vand.\nSprayvand skyldes, at sprøjtehullet på panelet er specielt designet. Vand strømmer gennem tågen, sprøjter ud. Tågevandet har et stort område, og det at være i vandtågen giver bruseren en anden oplevelse.\nMest set i hovedbruserhoveder er princippet at ændre vandudløbshullet til en strimmel. Vandet sprøjtes ud fra det originale tynde hul til en strimmeludstrømning. Folk står nedenunder som om det naturlige vandfald vandrer nedad.\nNogle brusere kan ikke kun skifte mellem forskellige vandområder, men også på to eller flere måder på samme tid. For eksempel er naturligt vand med boblevand den mest almindelige måde at blande vand på.\nFor det tredje kvaliteten af brusebadet\nNår du vælger et brusebad, behøver det ikke at foretage en vandtest, kun ved øjen- og håndberøring. De vigtigste steder at kontrollere er sømme i silikonkorn og plettering.\nNår du køber et håndbruser, skal du være særlig opmærksom på vandudløbshullet. Udløbets kvalitet bestemmer, om vandsøjlen, der sprøjtes fra bruseren, er afbalanceret med eller uden situationens intensitet. Bruserens vandudgang er generelt lavet af silikone. Kvalitets vandudløbshul er pænt, glat og blødt. Dette silikonkorn kan ikke kun sikre vandudløbets kvalitet og rengøres uden pleje.\nBrusersømmen er den mest reflekterende af stedets "håndværk". En god søm skal være tæt og afstanden skal være lille for effektivt at forhindre vandlækage og sikre produktkvaliteten.\nPletteringsfladen er et mål for holdbarheden af et brusebad eller ej. En god belægningsoverflade er glat uden fine mærker og har ikke en ujævn fornemmelse, når den berøres. Når du handler, kan du sætte bruseren under lyset og kontrollere det nøje. Hvis du finder ridser eller ujævnheder, reduceres levetiden for dette brusebad også kraftigt.\nFor det fjerde, valg af færdigheder inden for brusebadet\nSe på sprayeffekten\nUdefra ser brusers form ud ens. Et valg skal se på dets sprayeffekt, et godt brusebad kan sikre, at hvert lille sprayhul sprøjter balanceret og ensartet. I forskellige vandtryk kan det sikre en jævn brusereffekt. Når du vælger, kan du teste vandet for at se, om vandstrålen er jævn.\nSe på sprøjtemetoden\nDet interne design af brusehoveder varierer også. Ved udvælgelsen af håndholdt brusebad har den håndholdte bruserspraymetode ud over dets sprayeffekt henholdsvis en bølge, massage. Den generelle spraymetode kan give mere ideel bruseglæde. Håndholdt brusebad kan vælges i henhold til stemningen i den passende sprøjtetilstand: naturlig og behagelig regnbrusertype, levende massagetype, behagelig og varm spraytype, glat og blød vandsøjletype, vandbesparende tilstand af dryppetypen.\nSe på den keramiske ventilkerne\nVentilkernen påvirker brugen af brusefølelsen og levetiden. Et godt brusebad bruger en keramisk spole, glat og friktionsfri. I valget af hænder kan dreje kontakten, føle sig godt tilpas, glat for at sikre, at produktet i brug for at opretholde en jævn og pålidelig ydeevne.\nSe på overfladebelægningen\nBrusebadbelægning er god eller dårlig ud over at påvirke kvaliteten og levetiden, men også påvirke den sædvanlige oprydningshygiejne. Bruser er generelt forkromet på overfladen. God plettering kan opretholdes ved 150 ° C høj temperatur i 1 time, ingen blærer, ingen rynker, intet revnedannelse og skrælningsfænomen. 24 timers eddikesyre salt sprøjtetest korroderer ikke. I udvalget kan ses i sin glans og glathed, lyst og glat brusebad indikerer ensartet plating, bedre kvalitet.\nVinteren er her, skynd dig at få et sæt termostatisk brusebad, derhjemme kan også gøre spa hver dag!\nTidligere:: Design badeværelset derhjemme for at være smukt og have en god stemning i brusebadet hver dag Næste: Selvom badeværelset er mindre end 5 kvadratmeter, er våd og tør skillevæg ikke vanskelig at besejre mig!\n2021 / 01 / 11 6310\n2021 / 01 / 11 4927


16. august 2013 af Spisestuen Skriv kommentar\nLækker kage fyldt med masser af smag… Sød raw vanille nøddebund, solbærsyltetøj i midten og en lækker blød chokolade ganache på toppen.\nJeg havde egentlig tænkt mig, at der skulle have været karamel i stedet for solbærsyltetøj, men jeg havde ikke lige tid til at koge en dåse kondenseret mælk i tre timer i dag. Så det bliver en anden dag, og så kommer der måske også noget kaffe i… Den idé ligger lige på lager. Og solbær er altså lækkert til chokolade.\nHvis man ikke er så vild med solbær, så brug gerne hindbær eller jordbær. Men jeg synes, der skulle solbær i i dag, da jeg næsten lige har lavet solbærsyltetøj.\nDet er ikke en kage, man kan spise de store stykker af, derfor er den lavet i en lille springform på 18 cm.\nsolbærsyltetøj – hvis der vælges en uden sukker, er kagen paleo-venlig\n100 g. Valhrona Caraibe – mørk 66% chokolade\nVarm fløden til næsten kogepunkt og hæld den over chokoladen. Rør godt til chokoladen er helt smeltet. Kom husholdningsfilm helt ned på massen og køl den ned.\nHak dadler i foodprocessoren.\nKom nødder, vanillepulver og kokosolie i og kør et par minutter.\nLæg bagepapir i bunden af en 18 cm. stor springform. Gøres nemmest ved at lægge papiret over bunden og så sætte “ringen” på bagefter. Sæt evt. en plastkagestrimmel i formen.\nBred nøddemassen ud i springformen.\nSmør syltetøj ud over bunden.\nPisk chokoladeganachen kort igennem med el-pisker, og bred den ud over kagen.\nDæk kagen til og lad den sætte sig på køl et par timer.\nSkrevet i: Bagværk, Dessert, Kage, Kage, Paleo-venlig Tags: cashewnødder, dadler, paranødder


Dialogmøder om udbudsloven\nDialogmøder om ændringer af udbudsloven i København, Odense og Aarhus\nHvad betyder ændringerne af udbudsloven for dig, der arbejder med indkøb og udbud? Det kan du få svar på, når Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen inviterer til dialogmøder i København, Odense og Aarhus i efteråret. Tilmeld dig allerede nu.\nEt flertal i Folketinget har den 9. juni 2022 vedtaget ændringer til udbudsloven. Ud over det, sker der enkelte tilpasninger af lov om Klagenævnet for Udbud og lov om indhentning af tilbud i bygge- og anlægssektoren.\nKonkurrence- og Forbrugerstyrelsen inviterer til dialogmøder om ændringer af udbudsloven, hvor du vil få mulighed for at få en gennemgang af, hvad ændringerne betyder i praksis for dit arbejde med indkøb og udbud.\nPå dialogmøderne vil styrelsen også præsentere en ny vejledning om grønne indkøb.\nI Odense vil du kunne høre kommunens udbudsafdeling fortælle om erfaringerne med at etablere samarbejde mellem kommunale og regionale enheder.\nI Aarhus giver kommunens udbudsafdeling et indblik i, hvordan der arbejdes målrettet med grønne indkøbsstrategier.\nDialogmøderne finder sted:\n7. september 2022, kl. 9.00-14.00, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Carl Jacobsens Vej 35, 2500 Valby (Fuldt booket)\n14. september 2022, kl. 9.00-14.00, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Carl Jacobsens Vej 35, 2500 Valby (Fuldt booket)\n29. september 2022, kl. 9.00-14.00, Odense Rådhus, Flakhaven 2, 5000 Odense\n4. oktober 2022, kl. 9.00-14.00, Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, Carl Jacobsens Vej 35, 2500 Valby\n25. oktober 2022, kl. 9.00-14.00, Rådhushallen, Rådhuspladsen 2, 8000 Aarhus\nMålgruppen er offentlige ordregivere, leverandører og rådgivere. Arrangementerne er gratis, dog er tilmelding nødvendig.\nVælg sted *\n25. oktober 2022, kl. 9.00-14-00, Rådhushallen, Rådhuspladsen 2, 8000 Aarhus\nSamtykke til behandling af personoplysninger *\nJeg giver samtykke til, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen gemmer og behandler mine personoplysninger indtastet ved tilmeldingen til konferencen. Formålet med behandlingen er, at styrelsen kan organisere og afholde konferencen. Samtykket kan til enhver tid tilbagekaldes via kfst@kfst.dk. Du kan læse mere om vores behandling af personoplysninger i privatlivspolitikken på kfst.dk.


Side-Power DC Speed Control Fuld presentation - Side-Power Denmark\nSide-Power DC Speed Control Fuld presentation\nTotal Kontrol! Mange bådejere har efterhånden oparbejdet sig en lang erfaring med thrustere i deres både. For de som bruger båden under hårdere forhold end en standard thruster er beregnet for, er det blevet almindeligt at opgradere thusteren til en kraftigere model. At have en kraftig thruster er naturligvis mere sikkert end en som er underdimensioneret. Der findes dog også en ulempe ved en meget kraftig thrusterinstallation. Man kan faktisk få for meget effekt i situationer hvor vind eller strøm kun har en lille indvirkning på båden.\nSleipner Motor har derfor udviklet en løsning som omdrejningstalsregulerer effekten under alle forhold. Med den nye DC Speed Control kan man køre thrusteren på valgfrit omdrejningstal og således have perfekt kontrol over trykkraften. Hvis man installerer en kraftigere thruster end normalt, vil man i praksis sjældent køre denne på fuld effekt. Det betyder væsentlig længere kørselstid. Desuden vil larmen reduceres betragteligt når man kører thrusteren på reduceret effekt.\nDC Speed Control-systemet modtog ”Innovation Award” under Miami Boat Show 2011. Dette er branchens egen pris og er meget eftertragtet blandt alle udstyrsproducenter over hele verden.\nMed kontrolpanelerne i PJC serien får du også den meget anvendelige Hold-funktion. Du kan forhåndsindstille effekten til bovthrusteren og hækthrusteren således at systemet bliver fuldstændig balanceret. Når du lægger til sidelæns mod broen og trykker på hold-knappen, vil båden således holdes mod bryggen med et trykm på knappen. Du kan justere effekten du har behov for efter forholdene på samme knap direkte efter aktivering. Hold-funktionen giver dig en helt anden håndtering af båden på egen hånd. En funktion du garanteret vil sætte pris på.\nbenytter vores egenudviklede S-link system for dataoverføring. S-Link fungerer på mange måder som et computernetværk, og tillader kommunikation mellem tilkoblede enheder via et enkelt kabel. Systemet sender driftsinformation til panelet, og forenkler en eventuel fejlsøgningsproces.\nDet proportionale joystickpanel har en bagbelyst LCD skærm som giver brugeren kontinuerlig information om systemstatus, tilført effekt og retning, genværende kørselstid og batterikapacitet. Vigtige brugeradvarsler og alarmer vises på skærmen og med lydsignal.\ner en anden væsentlig fordel med effektkontrollerede thrustere. Man kan køre thrusteren stort sæt kontinuerlig hvis man benytter den under halv effekt.\nMagnus Rassy deler sin erfaring med DC Speed Control systemet ombord på deres nye HR412!\nBåden er udstyret med retract Side-Power thrustere i bov og hæk med effektkontrol og hold-funktion.\nBernt Ellingsen valgte at skifte fra 25 til 47 fod sejlbåd. "Betingelsen var at den skulle være nem at manøvrere!", siger Ellingsen i denne videoen.


Nyheder | Fuld overvågning af båden - fra sofaen\nDer kommer flere og flere smarte systemer til båden, der styres via smartphone.\n13-03-2017 16:39 Trine Søe Kilde: Vurderer artiklen Del artiklen En del bådejere kan nikke genkendende til at have siddet trygt med fast grund under fødderne i sofaen, men alligevel været en lille smule urolig over, hvordan det går med båden, der bare står eller ligger i mørket på/i havnen. Og mange har endda været så nervøse, at de 'lige kører en tur ned til båden for at se, om alt er OK' eller er nødt til at ulejlige havnefogeden eller andre for checke om alt er, som det skal være.\nMed de nyeste teknologier er dette ikke længere nødvendigt – nu kan du nemlig ved hjælp af et tryk på din smartphone føle dig tryg og helt sikker på, at der ikke er ubudne gæster i båden, eller overvåge om der trænger vand ind i skroget.\nSensorerne, der alle er helt indkapslede og 100 % vandtætte, fungerer via en trådløs overførsel til enhedens kontrolboks, så slipper helt for at trække ledninger rundt i båden, hvilket giver en let og problemfri installation. Når enheden samtidigt overvåger, om der er tilsluttet strøm til båden, har du nu på ganske få sekunder et fuldt overblik over bådens tilstand.\nMange forsikringsselskaber kræver installering af en GPS sporingsenhed i de fleste nye større påhængsmotorer og også her har Yachtsafe en løsning, der fungerer via deres brugervenlige App. Er du ejer af flere både tilkobles disse blot til dit overvågningssystem, og du har fuld kontrol på alle på én gang – lettere bliver det ikke.\nYachtsafe har mange muligheder for at placere sensorer, der kan overvåge vandlækager, hvis luger/døre åbnes, eller hvis ubudne gæster tramper rundt på dækket. Vælger man at tilkoble en sirene, har man et fuldt udbygget alarmsystem, der passer godt på dine ejendele og samtidigt giver dig besked, hvis noget utilsigtet skulle ske.\nYachtsafe produkterne fås hos Palby forhandlere. Priserne kan ses her.\n140 Sail Racing sejlertøj Rejsemål i Skagerrak Langtur bag facaden - del 8 Vejrø - natur, økologi og kvalitet\tMultimedia\n135 Vandtæt cover til iPad Spinlock Deckvest Lite JP SUP pakke Hej Far Kære Emil\tUdvalgte varer til vores abonnementer\n140 Fornuftig og velsejlende Grandezza 27 OC Kend dit grej - Kom på forkant af næste sæson Velbesøgt flydende bådmesse DB-22 - en båd til alt det sjove\tFind os på Facebook


Intel skabte pessimisme - FINANS\nIntel skabte pessimisme\nDer var lagt op til en regulær endefuld til teknologiaktierne onsdag, fordi den amerikanske sværvægter Intel havde skuffet med sin regnskabsmeddelelse sent tirsdag. Der blev da heller ikke overladt noget til tilfældighederne onsdag morgen, for investorerne på de europæiske børser tog hurtigt fat på at reducere deres beholdninger af teknologibetonede aktier, hvilket trak indeksene ned.\nIntel fremlagde regnskabstal tirsdag efter officiel lukketid i New York, og efter at have skimmet indholdet var investorerne ikke i tvivl om, at teknologiaktierne skulle en tur ned. Det var især Intels forventninger til 2002, der skuffede investorerne, men overordnet var det signalet om en mulig forsinkelse af et eventuelt økonomisk opsving, der tyngede markedsdeltagerne.\nUmiddelbart efter årsskiftet gik de fleste investorer og regnede med et snarligt konjunkturskift, der kunne bane vejen for flotte præstationer på aktiebørserne. Men efter den amerikanske centralbankchefs, Alan Greenspans, tale i fredags blev toppen pillet af forhåbningerne, og regnskabsmeddelelsen fra Intel bar blot ved til mismodets bål. Investorerne frygter, at en acceleration i væksten i verdens største økonomi lader vente på sig, og dermed er udsigten til øget indtjening i selskaberne atter nedtonet...


Be free: Biffen med Elise\nBiffen med Elise\nJa.. Elise og jeg tog som sagt til Hillerød for at se tømmermænd i Thailand. Vi gik hele vejen fra mig og hen til bussen i sil regnvejr!! Og vi nåede lige præcis bussen, og så sad vi der i 25 minutter og kogede..\nDa vi kom til hillerød gik vi ned i byen, og spiste noget mad på en sushi restaurant, super lækkert! Og der mødte vi self. Mille, og hendes søde veninde Freja, så vi sad og snakkede i lang tid, også gik vi op til biografen, og virkelig random så havde vi bestilt pladser lige ved siden af hinanden! Når men, jeg synes ikke at filmen var specielt god, den var okay sjov... Men ellers ikke noget jeg ville se igen!


Kendt erhvervsmand får toppost hos juice-giganter : Nyheder om retail og detailhandel - Udvikling og tendenser om butik og detail\nKendt erhvervsmand får toppost hos juice-giganter\nFredag den 2 december 2016 kl. 10:40 af: Kristian Holgersen\nLandets største juicekæde har sikret sig en kendt profil til posten som bestyrelsesformand.\nJoe & the Juice skifter bestyrelsesformand. Den nye mand på posten er den kendte erhvervsmand Tue Mantoni. Det fremgår af Det Centrale Virksomhedsregister.\nTidligere har den 41-årige Tue Mantoni blandt andet siddet som topchef hos Bang & Olufsen fra 2011 til foråret 2016. Perioden blev en lang kamp for at få den hæderkronede virksomhed fra Struer tilbage på ret køl. Trods en ihærdig indsats og lanceringen af strategien "Leaner, Faster, Stronger", nåede han dog ikke at fuldføre sin mission. Det skrev Politiken tidligere på året.\n- Jeg har ingen planer om at fortsætte mit liv som topchef på nuværende tidspunkt. Mine fremtidsplaner omfatter et stort ønske om øget fleksibilitet, sagde han til avisen efter sin afsked med Bang & Olufsen.\nFormandsposten i Joe & the Juice er imidlertid ikke den eneste, Tune Mantoni skal holde styr på nu. Tidligere på året landede han et job som formand for bestyrelsen i lakridsvirksomheden Johan Bülow. Det har Fødevarewatch berettet om.\nJoe & the Juice blev grundlagt i 2002 og har lige nu 189 barer i Europa og USA. 69 af dem ligger i Danmark.\nLÆS OGSÅ: Uber-ejer køber sig ind i Joe & The Juice\nPandora-rigmand sviner Joe & The Juice\nFona-ejer mister formandspost efter nedtur\nKendis bliver formand for nyt kundekoncept i Irma


Gyldensteen Strand - Jordforbindelse(n)\nDe sidste par dage har ærlig talt budt på en stor omgang møgvejr!\nLørdag: Egon, hendes tvilling\nSøndag: En god vind, en anelse mildere end Dagmar og Egon\nMandag: En halv pelikan og et godt brusebad (god træning, der sparede besøget i FW)\nTirsdag: Stille – men gråt.\nSå læser jeg at en af vejrmodellerne kan byde på en god omgang regn og rusk igen natten til onsdag, lige nu føles det lidt som stilhed før den mulige omgang rusken i træerne og skulle det ikke komme, så hurra! Hellere være forberedt end vågne ved at man er hoppet et par meter i sengen grundet end en vind der river godt i træerne.\nMen, man bliver bare en anelse træt mellem ørerne af det grå vintervejr, så selvom min led ikke synes kulde og sne er fedt, så måtte et fint lag sne og en omgang kulde godt indtage Danmark, bare for at bidrage med lidt tiltrængt lys.\nNår nu det hele er gråt i gråt, så er det godt at der findes billeder fra sidste forår, der minder en om at det grå vejr er en del af det danske vejr.\nDa jeg mellem jul og nytår tog mig sammen til at kigge på mine billeder fra 2014, så fik jeg lyst til at kigge nærmere på nogle billeder jeg tog i april sidste år.\nSidste forår ved påske der åbnede man for sluserne og lod langsomt havvand sive ind igen og samtidigt lade nogle gamle øer blive til øer igen.\nOmrådet er købt og drives af Åge V Jensen fonden, hvor der er en feltstation til gummistøvle/sweaterfolket (aka biologerne).\nEn stor del af området er åbent for almindelige mennesker, resten må man nyde på afstand evt. med et sæt forstærkere til øjnene.\nI grunden vildt at tænke, at det der i mange år var mark lige der hvor der er vand.\nAndet sted i den lettere lerede jord, kunne man se at dåhjorten havde været forbi og jo der er dådyr i det område, de vader gerne over landevejen 500 meter derfra.\nDer er et eller andet over Bøgen når den springer ud, bladene er en lime næsten neongrøn nuance.\nNed til stranden finder man Vilde Kodrivere og blomster der vejer i vinden er nogle djævle at få et ordentligt billede af (der var den vind igen…)\nSå skulle man have lyst til at slå en smut forbi Gyldensteen Strand, så kan det anbefales og når man alligevel er på de kanter, så kig forbi Manneken Pis i Adelgade og Elle på havnen i Bogense.


3 overvejelser du skal gøre ved valg af domæne - ica2017.dk\nNår du skal finde et navn til din hjemmeside, så skal du gøre dig nogle overvejelser. Dette skal du, så du ikke ombestemmer dig på navnet efter en måned, men også for at kunne tjekke om domænet til navnet er ledigt. Vi giver dig i dette indlæg derfor 3 ting du skal overveje, inden du køber et domænenavn til din hjemmeside.\nNår du skal finde et navn til din hjemmeside, så er det vigtigt at tænke over, hvem målgruppen er. Dette er vigtigt fordi navnet på hjemmesiden kan symbolisere hvad de kan finde på siden, og derfor fra første sekund hvor de ser navnet ikke er i tvivl om hvad de potentielt kan finde.\n2. Er navnet ledigt\nNår du har fundet det domæne du ønsker, så skal du tjekke om det er et ledig domæne. Dette er nødvendigt, da man kun kan købe domænenavne som ikke allerede er ejet af andre. Du skal se det lidt som adressen på dit hus. Den adresse kan ingen andre købe, så længe du bor der, og derfor er det vigtigt, at domænet er ledigt. Hvis domænet ikke er ledigt, så kan man prøve at se om man kan finde ejeren, og derfra høre om man måske må købe domænet fra dem. Lidt som hvis du ser et lækkert hus, og spørger om du må købe det fra dem der allerede bor der.\n3. Hvilket land målretter du\nDomæner kommer med en endelse, som indikerer hvilket land eller hvilken branche de typisk opererer indenfor. Derfor skal man overveje hvilket land man vil målrette med sin hjemmeside. Er det en side, hvor man ønsker at ligge ting på på engelsk, så kan det være en god idé med et .com domæne, hvor hvis det er en dansk hjemmeside, så anbefales man at købe et .dk domæne.\nPrevious Post Previous post: Hvilken type seng er den rette for dig?\nNext Post Next post: Hvad du kan bruge hosted Exchange til