Justerbar Limpistol - Se udvalget online\n✓For mange er et byggeprojekt lig med en lang række spørgsmål. Hermed bør du købe fra et online byggecenter, hvor du har mulighed for at få rådgivning og sparring omkring justerbar limpistol.\n✓Det er naturligvis ekstremt afgørende at undersøge, hvorvidt det produkt du er på udkig efter online overhovedet er tilgængelig hos byggekæden. Alternativt kan du være tvunget til lede andre steder.\n✓Flere byggemarkeder udbyder et bredt udvalg af varer, imens øvrige specialiserer sig i en bestemt varetype. Du bør afveje hvorvidt det er essentielt for dig at du har adskillige varer at vælge i mellem, foruden bare justerbar limpistol.\n✓Du bør vide hvilke retningslinjer der gør sig gældende ved dit køb online, så du kan undgå udfordringer med fx returnering. Derfor bør man kende butikkens betingelser.\n✓Såfremt du vil have dine byggematerialer med det samme eller bare ønsker at blive fri for fragtomkostningen, så kan du med fordel fragte byggematerialerne på eget initiativ. Det er hovedsageligt et alternativ ved de kendte byggekæder.\n✓Der findes forskelle i priserne på billige justerbar limpistol hos de forskellige online byggecentre. Nogle tilbyder lave priser, og nogle tilbyder kompetent rådgivning. Du bør gøre dig tanker om hvad du helst vil have.\n✓De velkendte byggemarkeder findes i det meste af landet, og af den grund har folk adgang til at købe online og køre materialerne personligt. Herigennem er der mulighed for at undvære fragtomkostningen, samt tilmed skaffe varerne med det samme.\n✓De store byggekæder tilbyder produkter fra flere leverandører, og som følge af dette kan du handle fra et bredt sortiment af justerbar limpistol online.\n✓De store byggekæder er folkekære og bekendte firmaer, som kan medvirke til øget sikkerhed når du skal handle online. Dette vil nogle se som en fordel.\n✓Mange specialiserede webshops er opstartsvirksomheder, som i de fleste tilfælde drives i Danmark, muligvis tilmed lokalt nær dig. Disse hjælper du idet du bestiller justerbar limpistol online hos dem.\n✓Størsteparten af webshops som fokuserer på en enkelt niche er producenter af de varer som du kan købe i byggemarkederne. Når du køber direkte på disse nichewebshops online kan du forvente at få skarpere priser.\n✓Størsteparten af specialiserede netbutikker har et indgående kendskab til deres online produktkategori, idet de ikke sælger andre varer. Følgelig får du formentlig mere konstruktiv hjælp fra folk som er specialister i netop justerbar limpistol.\nSilvan blev dannet i 1968, og er nu arbejdsplads for over 1.000 ansatte i de 41 byggecentre. Silvan fokuserer på billige priser til private, og sælger hvert år for cirka 1 milliard kroner.\nHarald Nyborg startede i 1904, og lønner i dag omtrent 2.000 ansatte i byggemarkedets 33 butikker. Harald Nyborg sætter ind på at sælge til private, og sælger hvert år for over 5 milliarder kroner.\nXL-Byg begyndte i 2002, og beskæftiger nu omtrent 2.000 medarbejdere i de 104 byggecentre. XL-Byg tilstræber billige priser til private og professionelle, og omsætter årligt for over 5 milliarder kroner.\nStark blev etableret i 1896, og udgøres i dag af flere end 2.000 medarbejdere i forretningens 72 butikker. Stark er specialiseret i at sælge til professionelle, og omsætter årligt for omkring 7 milliarder kroner.\nBygma blev etableret i 1952, og styres dagligt af i nærheden af 2.300 mennesker i deres 56 varehuse. Bygma har specialiseret sig i salg til professionelle, og sælger hvert år for i nærheden af 5 milliarder kroner.\nBauhaus blev stiftet i 1988, og lønner i dag ca. 1.000 kollegaer i kædens 17 varehuse. Bauhaus fokuserer på gode tilbud til private, og afsætter årligt for mere end 2 milliarder kroner.\nDavidsen åbnede i 1944, og lønner i dag i nærheden af 1.000 kollegaer i virksomhedens 9 varehuse. Davidsen fokuserer på salg til private og professionelle, og omsætter årligt for i omegn af 2 milliarder kroner.\nJohannes Fog startede i 1920, og udgøres i dag af i omegn af 500 mennesker i virksomhedens 9 butikker. Johannes Fog har fokus på at sælge til private, og afsætter årligt for over 1 milliard kroner.\nJem og Fix så dagens lys i 1988, og beskæftiger i dag mere end 2.100 mennesker i de 122 varehuse. Jem og Fix har fokus på billige priser til private, og afsætter hvert år for ca. 2 milliarder kroner.\n10-4 blev stiftet i 1947, og beskæftiger nu mere end 100 ansatte i de 6 byggecentre. 10-4 specialiserer sig i at sælge til private og professionelle, og afsætter hvert år for omkring 500 millioner kroner.\n1Det anbefales at sikre sig hjælp til byggeprocessen, specielt såfremt det er omfangsrige byggeprocesser. Enkelte ombygninger bør udføres af flere end en enkelt person. Ydermere bør det være bedre og mere minderigt at være flere om det.\n2Der præsenterer sig ofte overraskende udfordringer i forbindelse med avancerede byggeprojekter, og pga. dette kan det vise sig essentielt at der afsættes nok plads i planen, som er vigtigt for at man kan føle sig overbevist om at man ikke kommer i tidsmangel.\n3Planlægning vil være metoden til at nå problemfrit i mål med projektet. Du bør overveje at sammensætte en velovervejet handlingsplan, der dikterer hvilke gøremål du vil lave på hvilke dage, og som også indeholder en kronologisk orden. Husk at være skarp når du sammensætter agendaen.\n4Du må ikke på noget tidspunkt nedprioritere din sikkerhed, så husk beskyttelse inklusiv fod- og hovedbeklædning som beskytter dig imod eventuelle skader. Det er vigtigt at have styr på dit velbefindende i arbejdet, hovedsageligt når du ikke får professionel assistance.\n5Det er af stor betydning at have et udgiftsbudget for istandsættelsen, så du har styr på penge-delen af det. Det kan være økonomisk at nedfærdige alle omkostninger, og bagefter søge sig frem til udgiften ved dem én og én.\n6Der ligger endeløse vejledninger og videoer på nettet som der kan findes hjælp i. Især YouTube kan hjælpe med enorme mængder gavnlig oplysning, især forudsat at du kigger på engelsk.\n7Ved opgaver udendørs kan eventuelt regnvejr få en essentiel rolle. Af den årsag skal du regelmæssigt undersøge udsigten ift. vejret når du nærmer dig byggeprocessen, så det ikke pludselig starter med at vælte ned absolut lige når du er gået i gang med dit komplekse projekt.\n8Du må nødig mangle udstyr. Tit vil det være fundamentalt at have udstyret ved hånden akkurat som du tager fat på byggeprocessen. Det er i øvrigt vigtigt at inkludere de tilhørende udgifter i regnskabet for byggeriet.\n9Måske det viser sig aktuelt at du har samtlige byggematerialer til disposition før du igangsætter arbejdet. Du vil med fordel kunne sammensætte en punktforms oversigt hvorpå der noteres alt hvad du får brug for, og som det næste gennemløbe hver eneste ting, hvormed du bliver sikker på at du har husket alt.\n10Det kan overvejes om projektet er et du kan klare selv, eller du i stedet for bør anskaffe eksperthjælp til afslutningen af projektet. Forudsat at du henter hjælp fra en professionel vil det normalt være en god idé at søge prisoverslag fra flere selskaber.\n11Husk at du kan spørge om støtte fra det offentlige til renoveringer. Det gives hvis renoveringen bidrager positivt til miljøet. Af få tilbud om et bidrag er altså afhængig af at byggeriet forbedrer planeten.\n12Inden du påbegynder byggeprocessen må det være rimeligt afgørende med en forsikring om, at byggeprojektet overhovedet ikke er i strid med loven. Afhængigt af din bopæl kan der være fastsatte regler omkring, hvad der er lovligt, samt hvad der ikke må laves.\nDavidsenShop.dks Trustpilot-rating er 4,7 ud af 5, som uden tvivl er hamrende overlegent. Scoren er regnet ud fra 11.467 anbefalinger, hvoraf imponerende 86 % kvitterer med topkarakter, og blot 2 % giver den dårligste rating. Nu her har DavidsenShop.dk 53.774 følgere på Facebook.\nHarald-Nyborg.dk er bedømt til 4,6 ud af 5 på Trustpilot, som selvsagt er ret så godt arbejde. Bedømmelsen tager udgangspunkt i 28.109 kommentarer, hvor imponerende 76 % giver den bedste karakter, og bare 4 % giver 1 stjerne. Nu og her har Harald-Nyborg.dk 8.857 følgere af deres Facebook-side.\nXL-Byg.dk bedømmes til 4,3 ud af 5 på Trustpilot, som i særdeleshed er virkelig flot. Bedømmelsen tager udgangspunkt i 2.856 anmeldelser, hvor intet mindre end 59 % har givet den højeste karakter, og kun 9 % giver den dårligste rating. Til dato har XL-Byg.dk 67.935 Facebook-følgere.\n10-4.dk scorer 4,7 ud af 5 på Trustpilot, hvilket tydeligvis er enormt imponerende. Bedømmelsen er regnet ud fra 19.208 tilkendegivelser, hvor ikke mindre end 84 % giver 5 stjerner, og blot 2 % kvitterer med den dårligste rating. Pt. har 10-4.dk 43.202 fans af deres Facebook-side.\nBauhaus.dks Trustpilot-bedømmelse er 4,3 ud af 5, hvilket selvsagt er meget imponerende. Bedømmelsen tager udgangspunkt i 23.161 kommentarer, hvor intet mindre end 69 % har givet maksimum point, og blot 8 % kvitterer med dumpekarakter. Nu og her har Bauhaus.dk 56.023 Facebook-fans.\nEn lang række e-butikker giver nu til dags en række forskellige billige fragttyper til justerbar limpistol. Det mest almindelige er i øjeblikket pakkeshops, som giver dig fleksibiliteten til at hente de nyindkøbte produkter præcis når det passer dig. Leveringsformen er nemlig ret så bekvem, samt mange gange endda den billigste fragtform.\nDu kunne ligeledes påtænke at få pakken bragt hjem til din privatadresse eller ud til din arbejdsplads. Muligheden viser sig gennemsnitligt et hak dyrere, men samtidig yderst let gængelig ved køb af justerbar limpistol online. Den mest billige slags levering er utvivlsomt at du selv henter ordren, som desværre beroer på at du er i kort afstand af e-forretningens byggemarked, for eksempel Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg eller Silvan.\nFragtperioden på justerbar limpistol kan i nogle tilfælde være ret central om man skal bruge din ordre lige om lidt, og med det formål er det bestemt væsentligt at vi finder den forventede leveringsdato for justerbar limpistol. En lang række internet handler – fx Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bauhaus – reklamerer med billig dag-til-dag fragt på adskillige varenumre online, men vær opmærksom på at det står og falder med at handlen laves forinden et nøjagtigt klokkeslæt, så at de med sikkerhed kan nå at få de nye varer på posthuset forinden lagermedarbejderne har fyraften.\nEn hel del internet virksomheder frembyder fragtfri levering på justerbar limpistol online, men for det meste er det kun gældende hvis der erhverves for et bestemt beløb. Desuden skulle du vælge den billigste leveringsversion, der mange gange er at få fragtmanden til at levere din bestilling til en pakkeshop.\nEn lang række webbutikker udlover klik-og-hent hvor du køber billig justerbar limpistol hjemmefra men afhenter i byggecenteret. For eksempel Davidsen, Stark, Harald Nyborg, Jem og Fix, Bygma, Bauhaus, Silvan, 10-4 og XL-Byg. Byggekæderne udlover eksempelvis afhentning af justerbar limpistol i følgende byer:\nOdder, Thisted, Brønshøj, Ballerup, Haderslev, Tårnby, Herning, Albertslund, Odense, Svendborg, Herlev, Charlottenlund, Sønderborg, Hvidovre, Ølstykke, Frederiksværk, Struer, Glostrup, Lillerød, Rødovre, Brabrand, Brøndby, Lyngby, Randers, København, Frederikshavn, Gentofte, Vejle, Ringsted, Dragør, Nyborg, Rønne, Køge, Hillerød, Hedensted, Skanderborg, Fredericia, Greve, Slagelse, Tilst, Holbæk, Nærum, Hobro, Korsør, Birkerød, Ishøj, Taastrup, Vallensbæk, Nørresundby, Gladsaxe, Solrød Strand, Nykøbing Falster, Farum, Aalborg, Middelfart, Frederiksberg, Haslev, Valby, Kokkedal, Kalundborg, Frederikssund, Højbjerg, Værløse, Varde, Rudersdal, Risskov, Horsens, Grenaa, Ikast, Viborg, Aarhus, Skive, Næstved, Lystrup, Silkeborg, Vanløse, Kolding, Roskilde, Stenløse, Hørsholm, Jyllinge, Åbyhøj, Vordingborg, Søborg, Holstebro, Brønderslev, Aabenraa, Esbjerg, Hjørring, Virum, Helsingør, Nakskov, Allerød, og Hedehusene, .\nKlik-og-hent af justerbar limpistol er en mulighed i samtlige områder af landet: Sjælland (Amager, Sydsjælland, Nordsjælland, Falster, Lolland, Vestsjælland, Østsjælland, Midtsjælland, Hovedstaden, Bornholm), Jylland (Nordjylland, Sydjylland, Østjylland, Vestjylland, Midtjylland, Syddanmark, Sønderjylland) og Fyn (Nordfyn, Midtfyn, Østfyn, Sydfyn, Vestfyn).\nNår vi ser på tallene står det tydeligt, at folk mange gange leder efter blandt andet justerbar limpistol tilbud og køb justerbar limpistol. Derudover ser vi tit netshoppere søge fx billig justerbar limpistol, justerbar limpistol priser samt justerbar limpistol online, foruden de kendte byggemarkeder som Davidsen, Bygma, 10-4, Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix, XL-Byg, Bauhaus og Stark.\nDen bedste pris på justerbar limpistol\nDet er ret let for alle at søge sig frem til priser på billige justerbar limpistol online fra flere forhandlere på nettet, og med det motiv har en lang række internet forhandlere været presset til at at formindske priserne på justerbar limpistol en hel del, og ydermere tilbyde fragt uden omkostninger.\nDerfor kan det til hver en tid blive profitabelt at besigtige nogle forskellige webshops efter tilbud og rabatter på justerbar limpistol online inden du handler, sådan at man er sikret at indhente den prisbilligste pris. Kig ikke blot hos de velkendte byggekæder som Bygma, Bauhaus, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, Silvan, 10-4 og Davidsen.\nDu bør ikke desto mindre være opmærksom på, at såfremt en shop udbyder billige justerbar limpistol online til en pris der virker utrolig billig, så kunne det ofte være en indikation på en bedragerisk e-butik. Handler med kort er i hvert fald inkluderet i en vedtægt, der støtter kunden imod uærlige internet foretagender.\nVi tilråder køb med kort eller MobilePay. Som alternativ kan du drage nytte af en billig afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, såfremt du ser en fordel i at godtgøre prisen på justerbar limpistol over en længere periode. Dette foreslåes som regel i specialiserede netbutikker, men ikke de udbredte byggemarkeder som for eksempel XL-Byg, Bygma, Silvan, Stark, Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix og Harald Nyborg.\nSes der på søgedata står det markant, at internetbrugere mange gange søger bl.a. køb justerbar limpistol og justerbar limpistol tilbud. Foruden dette ser vi typisk internet shoppere efterspørge blandt andet justerbar limpistol online, billig justerbar limpistol samt justerbar limpistol priser.\nTrustpilot bringer dig nogle nyttige chancer for at gennemstøve diverse tidligere forbrugeres reflektioner og på grund af dette foreslåes det, at du sonderer internet forhandlerens omtaler før du handler billige justerbar limpistol online.\nFacebook bringer dig tillige evigt fine løsninger til at få kendskab til internet firmaets kundefokus. Tilmed ser vi faktisk internet handler hvor man kan levere en vurdering af købsoplevelsen, hvilket ydermere bør drages fordel af til at få et indtryk af tidligere kunders oplevelser.\nForinden folk shopper billige justerbar limpistol online på en netshop burde de reelt kigge på virksomhedens forretningsbetingelser, men det er typisk ikke særlig interessant, i særdeleshed på de udbredte byggekæder som Stark, Silvan, XL-Byg, Bygma, 10-4, Bauhaus, Jem og Fix, Davidsen og Harald Nyborg.\nEn anden valgmulighed kunne måske være at efterse om online forretningen er e-mærket, hvilket ofte er et kendetegn for at online firmaet overholder de gældende danske regler, samt at e-forhandleren jævnligt ses til af jurister som er meget bekendte med de gældende love.\nDet er en rigtig god genvej til opbakning, ifald du udsættes for dilemmaer i forbindelse med din bestilling af justerbar limpistol. Herudover tilrådes det at køber er opmærksom på de mest centrale reglementer der kan influere på bestillingen af justerbar limpistol online, som fx hvilken ombytningsrettighed internet selskabet kører med.\nI den forbindelse er det desuden afgørende, at man stadig bibeholder sin e-mail kvittering, således man til enhver tid kan vidne om sit køb af justerbar limpistol, ligegyldig om man har købt ved Stark, 10-4, Jem og Fix, Bauhaus, Davidsen, XL-Byg, Bygma, Silvan eller Harald Nyborg.\n1Vi tilråder generelt at se hvorvidt netbutikken er e-mærket medlem, fordi det bør være en angivelse af at online webshoppen forstår gældende dansk lovgivning, samt at hjemmesiden en gang i mellem ses til af fagfolk der har meget erfaring med reglerne på området. Forinden folk bestiller billige justerbar limpistol hos en online virksomhed burde de uden tvivl gennemgå e-butikkens vilkår.\n2Trustpilot tilbyder dig nogenlunde ønskværdige genveje til at gøre dig bekendt med mange forhenværende køberes bedømmelser og på grund af dette tilråder vi, at du betragter netbutikkens vurderinger forinden du bestiller billige justerbar limpistol online. Facebook yder ydermere forholdsvis fortræffelige muligheder for at få kendskab til internet butikkens kundefokus.\n3Forinden folk bestiller billige justerbar limpistol hos en e-handler behøver de principielt tyde e-shoppens vilkår, men det er oftest et tidskrævende projekt. Desuden tilråder vi at man er obs på de primære reglementer der kan have indvirkning på shopping af billige justerbar limpistol online, fx hvilken returret e-forretningen garanterer.\n4En del internet selskaber yder nu til dags en hel del forskellige billige leveringsudgaver til justerbar limpistol. En af de mest benyttede er p.t. levering til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente varerne når det passer ind i din kalender. Fragtmetoden er altså ekstremt hensigtsmæssig, og desuden tillige den billigste mulighed for levering.\n5Leveringstiden kan vise sig at være ret afgørende når vi absolut skal bruge varen straks, så derfor er det ret afgørende at man tjekker den estimerede leveringsdato for justerbar limpistol. Temmelig mange e-forhandlere yder billig levering på næstkommende hverdag på de fleste af deres varenumre, som trods alt nødvendiggør at ordren placeres tidligere end et fastslået klokkeslæt.\n6Enkelte internet shops byder på gebyrfri levering på justerbar limpistol, men i mange tilfælde er det forudsat at der handles for et fastsat beløb. Alternativt må du overveje den mest betalelige leveringsmodel, der tit er at få fragtfirmaet til at bringe din ordre til et afhentningssted. Leveringsformen er ofte på den anden side i høj grad ukompliceret. Den mest prisbevidste leveringsudgave kan ikke benægtes at være at hente produkterne selv.\n7Det har vist sig at være ret så bekvemt for internetbrugere at sammenligne priser online på billige justerbar limpistol på flere internet forhandlere i Danmark, og til tak præsterer flertallet af internet outlets gratis fragt. Dog kan det alligevel være udbytterigt at inspicere en række e-handler efter tilbud og udsalg før du færdiggør din shopping, således at du er usvigeligt sikker på at skaffe sig den mest betalelige pris.\n8Generelt slår vi et slag for handler med kort eller mobilbetaling. Kortbetalinger er omfavnet af en regel, hvilket sikrer os overfor uægte e-forhandlere. Som alternativ burde du udnytte et afbetalingstilbud som for eksempel ViaBill, ifald du efterspørger at honorere beløbet af flere omgange.\n9Den mest betalelige leveringsløsning vil til enhver tid være selv at hente varerne, hvilket kræver at du lever lige ved online webshoppens adresse. Den leveringsmetode er særligt bestemmende hvis vi behøver justerbar limpistol om et øjeblik. Alternativt så lover indtil flere internet forhandlere billig levering, men for det meste kun når du shopper for et bestemt beløb.


Vaskemiddel Til Vaskemaskinen » Dette Skal Bemærkes - 2019 | Byggematerialer\nApple Cookies Opskrift\nVigtigste ByggematerialerVaskemiddel til vaskemaskinen - hvad man skal overveje\nVaskemiddel til vaskemaskinen - hvad man skal overveje\nBehov for vandblødgøring\nVandblødgøringsmiddel i vaskemiddelet\nVaskemiddel og blødgøringsmiddel\nEn høj vandhårdhed fører på mange områder ud over mange andre forekomster også til forkalkning af vaskemaskinen. Der er specielle vandblødgørere. Sådan bruges disse vandrensemidler til vaskemaskinen korrekt, og når de giver mening, forklares her.\nDet er vigtigt at først afgøre, hvilken grad af hårdhed dit eget vand overhovedet er. For et opkald til vandleverandøren er det tilstrækkeligt. Med en vandhårdhed på mindre end 14° dH behøver vandmjukemidler normalt ikke at blive brugt.\nHvis vandet er lastet med en hårdhed på godt over 14° dH, kan anvendelsen af yderligere vandblødgørere være nyttig i nogle tilfælde. Men der er altid alternativer.\nEn af dem ville for eksempel være at betjene vaskemaskinen med regnvand. Regnvand er blødt vand med en hårdhed på nul. Anvendelsen af regnvand til vaskemaskiner sparer også ca. 50 procent af de samlede vandomkostninger.\nDe fleste vaskemidler i dag indeholder allerede vandblødgøringsmidler, som forhindrer vask af kalk fra at blive vasket i vandhaner og også beskytter vaskemaskinen mod kalkaflejringer. Hvor meget vandblødgøringsmiddel er faktisk indeholdt i dit eget rengøringsmiddel, og hvor effektivt det er, kan du normalt spørge kun producenten.\nNogle vaskemidler indeholder op til 30 procent zeolitter, som fungerer som små ionbyttere. I dette tilfælde er tilsætningen af blødgørere normalt unødvendig, selv med meget hårdt vand, hvis vaskemidlet doseres højt nok.\nHvis der anvendes et separat blødgøringsmiddel, skal du altid kombinere et rengøringsmiddel uden blødgøringsadditiver. Doseringen af vaskemiddel og blødgøringsmiddel kan således optimalt tilpasses hinanden, overdoser er i hvert fald udelukket. Dette sparer tøjet og også vaskemaskinen.\nVask og toiletskylning tegner sig allerede for 50 procent af drikkevandforbruget - husholdningssystemer sparer derfor også mange vandomkostninger.\nVideo Board: 7 vigtige ting du skal overveje inden du køber vaskemaskine\nIndvendigt gips: Guide\nHvordan kan du beregne prisen på indvendig gips? Hvor kan du spare? Dette og meget mere om indvendig gips findes her.\nFjern pletter med bagepulver\nBagepulver forårsager mirakler i pletfjernelse. Find ud af, hvilke patcher, sodavand hjælper.\nVinduet trækker - 3 tip til forsegling\nCoziness lider mindst lige så meget som opvarmningsregningen, når vinduet trækker. Mod at trække vinduer er der tre praktiske tricks.\nImpulsen lyder isolering under OSB boards\nHer lærer du, hvor vigtigt en lydisolering under osb boards er, og hvad du bør overveje, når du lægger gulvbelægningen på.\nUtility regning for regnvand\nI brugsregningen er der ofte regnvand. Nyttige oplysninger om dræningsomkostninger findes her.\nDrikkevandshusets forbindelse - hvad du bør vide om det\nHvad du bør vide om husforbindelsen, og hvilke specielle enheder der er i dette område, forklares her.\nMal vægge og lofter korrekt\nMaleri vægge og lofter er en sand kunst. Klik her for værdifulde tips og nyttige oplysninger.\nNiveauplanker med flydende spatel\nFor at balancere dine planker skal du forbehandling af samlingerne mellem plankerne og rundt om kanterne. Vores vejledning forklarer gennemførelsen.\nMalede døre professionelt\nMaling døre kræver meget rent arbejde og de rigtige produkter. Her lærer du alt og modtager instruktioner.\nSink dræning - du bør vide om det\nFra hvilke dele er der en afløb i vasken, hvordan den er korrekt monteret, og hvordan man fjerner en blokering, læs her.\nSådan bruger du onlineværktøjer til at planlægge dit skræddersyede skab\nReparation gulvvarme - er det muligt?\nSkal nye sengetøj vaskes før brug?\nArsen i drikkevand - hvor farligt er det?\nKlæd trappen attraktivt med træ\nEn reparation på GRP består af to dele\nEn reparation af gfk er opdelt i to hovedgrupper. Først, gennemgangen af mekanisk arbejde og derefter genoprettelsen af beskyttelsen.\nTæppe tæppe - priser og eksempler\nLuftfugter mod husstøv


TONY TIMPA-VIDEO VISER POLITIET GRINE, DA HAN DØR - NATIONAL\nVigtigste National Politiet lo og jokede, da han mistede bevidstheden i håndjern. Få minutter senere døde han.\nPolitiet lo og jokede, da han mistede bevidstheden i håndjern. Få minutter senere døde han.\nHan bad politiet om hjælp. De bad ham blive på jorden, hvor han blev lagt i håndjern og vred sig. Han sagde, at han var bange for, at betjentene ville dræbe ham. De bad ham slappe af. Han bad om hjælp igen. De holdt ham fast, hans ansigt i græsset, et knæ på ryggen. spurgte han igen.\nSå gik Tony Timpa bevidstløs. På mindre end 20 minutter var han død.\nGruppen af Dallas politibetjente, der tilbageholdt Timpa, så ikke ud til at bemærke, at han var ved at dø foran dem. De tjekkede ikke, om han trak vejret, og de ledte ikke efter en puls. I stedet lo betjentene. De hånede den måde, han havde slingret rundt på, tydeligvis i nød - som en slyngel, sagde en. De spekulerede i, hvilken slags psykisk sygdom han kunne have, eller hvilke stoffer han kunne have taget.\nDa Timpa holdt op med at svare, antog betjentene tilsyneladende, at han sov. De blev ved med at grine og lave vittigheder om at vække ham til skole. De bankede på ham, rystede ham, men han svarede ikke. Hvad skete der? spurgte en betjent.\nJeg ved det ikke, han blev bare stille, svarede en anden.\nBloop, kimede en tredje ind.\nTimpas sidste minutter i live blev offentliggjort i en foruroligende video opnået og offentliggjort af Dallas Morning News og NBC5 , resultatet af en årelang juridisk kamp om aktindsigt i forbindelse med den 32-åriges død i politiets varetægt den 10. august 2016.\nVideoen, der blev offentliggjort tirsdag, udfordrede tidligere politipåstande om, at Timpa var aggressiv, og at de kun brugte den nødvendige kraft for at forhindre ham i at rulle ind i en travl gade. Optagelserne giver også det klareste billede endnu af den aften for tre år siden, hvor Timpa ringede til 911 og bad om hjælp.\nSagen har forfulgt afdelingen og vredt byen siden Morning News brød historien to år siden. Dallas politi afviste at kommentere på den nyligt udgivne video.\nFordi der er verserende retssager omkring denne hændelse, er vi ikke i stand til at kommentere betjentenes handlinger, sagde talsmand for afdelingen, Carlos Almeida, til The Washington Post.\nDen aften ringede Timpa, en leder, der kørte en Mercedes, til myndighederne fra en lokal pornobutiks parkeringsplads. Han fortalte en afsender, at han var bange. Han havde skizofreni, sagde han, og han havde ikke taget sin medicin. Han var ubevæbnet.\nDa han voksede op, var en af Timpas yndlingsbøger Peter Pat og politimanden, fortalte hans mor Vicki Timpa til Morning News. Af det lærte han: Hvis du er faret vild, så spørg en politimand om hjælp, sagde hun. Så det gjorde han. Og det var det sidste opkald, han nogensinde lavede.\nEn amtslig obduktionsrapport afgjort, at Timpa døde som følge af pludselig hjertedød på grund af de toksiske virkninger af kokain og fysiologisk stress forbundet med fysisk tilbageholdenhed. Lægerne, der undersøgte ham, mente, at hans død var et drab.\nStresset ved at være tilbageholdende og ekstrem fysisk anstrengelse bidrog til hans død, skrev de.\nBeviserne udgravet af Vicki Timpa og hendes advokater, sammen med Morning News og NBC5, har ført til en overdreven retssag ved en føderal domstol og en anklage mod tre af de involverede betjente, Kevin Mansell, Danny Vasquez og Dustin Dillard. I marts, Dallas Countys distriktsadvokat afviste anklagerne imod dem, og de vendte tilbage til aktiv tjeneste den næste måned.\ndag for de døde fejring mexico\nDa politiet ankom til stedet, havde to private sikkerhedsvagter allerede lagt Timpa i håndjern.\nHey, kom ned på jorden, sagde en af betjentene og løb op til ham.\nMens han vred sig, sagde en anden betjent sine kolleger til bare at holde ham nede. Han blev fastholdt på den måde i mere end 13 minutter, ifølge en Morning News-analyse af optagelserne. Mens han er sat fast, fortæller en betjent til Timpa, at de bare prøver at hjælpe. I baggrunden kan man dog høre en anden betjent, der bemærker den eksklusive adresse på hans ID og laver en vittighed om en yachtklub.\nBetjentene binder derefter Timpas ben. Med en betjent stadig oven på sig, forsvinder Timpas bønner til uoverskuelige grynt. Han holder op med at bevæge sig. Tony, er du stadig med os? spørger nogen. En anden spørger, om han sover. De griner alle sammen.\nThe Ethical Society of Police, en sammenslutning af politibetjente i St. Louis, der går ind for forandring, kritiserede betjentenes taktik i et Twitter-opslag.\nDe bemærker, at hans vejrtrækning er langsommere, og joker med, at han er død, gruppen skrev . Ligegyldigheden for manden er vred.\nEn betjent hævder, at han hørte Timpa snorke. En anden sammenligner ham med et barn, der nægter at vågne op for at gå i skole.\nTony, tid til skole, vågn op, siger den ene, mens en anden guffer.\nJeg vil ikke i skole, mor, svarer en betjent og efterligner et barn. Fem minutter mere, mor.\nEfter Timpas slappe krop er løftet op på en båre, spørger Dillard: Er han slået ud? Eller, han er ikke død, er han? Han døde ikke bare dernede, gjorde han?\nDet tror jeg ikke, han gjorde, svarede en anden betjent.\nTrækker han vejret? spurgte Dillard igen.\nDa Timpa bliver kørt væk, siger Dillard til de andre: Håber ikke, at jeg dræbte ham.\nPolitiet sagde, at en betjent skød en mand, der åbnede en dør, mens han sigtede en pistol. Så kom body-cam-videoen ud.\nTo mennesker blev dræbt i et forkludret narkotikarazzia. Efterforskere siger, at den officielle historie var løgn.\nEn betjent standsede en bil for at køre for stærkt - og rettede derefter en pistol mod en passager i mere end 9 minutter


Skat.dk: Lønsumsafgiftspligt - zoologiske anlæg - afgiftsfritagelsen - "museumsvirksomhed"\nUndtagelser og fritagelse for lønsumsafgift + Lønsumsafgiftspligt og registrering\nMomsfritagelse, kulturelle aktiviteter, lønsumsafgift, museumslov, zoo\nSagen angik, om fire zoologiske anlæg, der er momsfritaget efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, og dermed lønsumsafgiftspligtige efter lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, 1. pkt., dog var omfattet af begrebet ”museumsvirksomhed” i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7, og dermed fritaget for lønsumsafgift.\nDe zoologiske anlæg nedlagde principalt påstand om, at de var fuldt ud fritaget for lønsumsafgift og derfor havde krav på tilbagebetaling af for meget betalt lønsumsafgift for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012. Subsidiært nedlagde de påstand om, at fastsættelsen af deres lønsumsafgiftstilsvar skulle hjemvises til SKAT, idet dele af deres aktiviteter udgjorde afgiftsfritaget museumsvirksomhed.\nHeroverfor påstod Skatteministeriet for så vidt angår tre af de fire sagsøgere principalt frifindelse, subsidiært hjemvisning. Over for den fjerde sagsøger påstod Skatteministeriet principalt hjemvisning, idet det for så vidt angår dette zoologiske anlæg var sandsynliggjort, at enkelte konkrete aktiviteter eventuelt kunne falde ind under begrebet museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens forstand.\nLandsretten bemærkede, at de fire sagsøgere alle modtager støtte efter zoo-loven, modsat statsanerkendte museer, som modtager støtte efter museumsloven. Landsretten henviste i den forbindelse til bemærkningerne til zoo-loven, hvoraf det fremgår, at man ønskede at bevare en klar skelnen mellem museer og zoologiske anlæg ved at kræve, at de udstillede dyr skulle være levende.\nPå baggrund heraf og en gennemgang af lønsumsafgiftsloven og dens forarbejder fandt landsretten, at der hverken efter ordlyden af lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7, sammenholdt med ordlyden af momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, eller efter forarbejderne til fritagelsesbestemmelsen var grundlag for generelt at anse den momsfritagne virksomhed, som de zoologiske haver udøver, for museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens forstand.\nLandsretten fandt videre, at det forhold, at der er et vist sammenfald i de opgaver, som zoologiske anlæg har efter zoo-loven, og egentlig museumsvirksomhed, herunder ”indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling”, ikke kunne føre til et andet resultat.\nLandsretten fandt det heller ikke efter bevisførelsen sandsynliggjort, at tre ud af de fire sagsøgere havde haft enkeltstående aktiviteter, der udgør egentlig museumsvirksomhed, og som ikke samtidig er et naturligt accessorisk led i de zoologiske anlægs opfyldelse af de krav, der stilles efter zoo-loven.\nSkatteministeriet blev derfor frifundet for så vidt angår tre ud af de fire sagsøgere.\nFor så vidt angår den fjerde sagsøger hjemviste landsretten – i overensstemmelse med Skatteministeriets påstand og begrundelsen herfor – opgørelsen af lønsumsafgiftstilsvaret til fornyet behandling hos SKAT.\nLønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2 nr. 7\nMomslovens § 13, stk. 1 nr. 6\nDen juridiske vejledning 2017-1, afsnit D.B.2.5\nDen juridiske vejledning 2017-1, afsnit D.A.5.6.2\nSenere instans: Højesterets dom af 7. juni 2018, SKM2018.382.HR\n(v/Adv. Thomas Gønge)\nDenne sag, der er anlagt ved Byretten den 8. juli 2014, er ved kendelse af 19. december 2014 henvist til behandling ved Vestre Landsret i medfør af retsplejelovens § 226, stk. 1.\nSagen drejer sig om, hvorvidt sagsøgerne, H1, H2, H3 og H4 (herefter sagsøgerne), der er momsfritaget efter momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, er omfattet af begrebet ”museumsvirksomhed” i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7, således at sagsøgerne ikke skal betale lønsumsafgift for perioden 1. januar 2009 til 30. juni 2012.\n1A. Principalt: Sagsøgte, Skatteministeriet, skal anerkende, at sagsøgeren H1's aktiviteter, som er momsfritaget i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, fra den 1. januar 2009, er omfattet af fritagelsen vedrørende museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7. Skatteministeriet skal derfor til H1 tilbagebetale for meget betalt lønsumsafgift for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 med 1.097.135 kr.\n1B. Subsidiært: Fastsættelsen af H1's lønsumsafgiftstilsvar for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 hjemvises til SKAT.\n2A. Principalt: Skatteministeriet skal anerkende, at sagsøger H2's aktiviteter, som er momsfritaget i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, fra den 1. januar 2009 er omfattet af fritagelsen vedrørende museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7. Skatteministeriet skal derfor til H2 tilbagebetale for meget betalt lønsumsafgift for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 med 2.088.260 kr.\n2B. Subsidiært: Fastsættelsen af H2's lønsumsafgiftstilsvar for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 hjemvises til SKAT.\n3A. Principalt: Skatteministeriet skal anerkende, at sagsøger H3's aktiviteter, som er momsfritaget i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, fra den 1. januar 2009, er omfattet af fritagelsen vedrørende museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7. Skatteministeriet skal derfor til H2 tilbagebetale for meget betalt lønsumsafgift for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 med 2.922.559 kr.\n3B. Subsidiært: Fastsættelsen af H3's lønsumsafgiftstilsvar for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 hjemvises til SKAT.\n4A. Principalt: Skatteministeriet skal anerkende, at sagsøger H4's aktiviteter, som er momsfritaget i henhold til momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, fra den 1. januar 2009, er omfattet af fritagelsen vedrørende museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7. Skatteministeriet skal derfor til H2 tilbagebetale for meget betalt lønsumsafgift for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 med 9.931.365 kr.\n4B. Subsidiært: Fastsættelsen af H4's lønsumsafgiftstilsvar for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 hjemvises til SKAT.\nSkatteministeriet har over for H2, H3 og H4 påstået frifindelse, subsidiært at opgørelsen af disse sagsøgeres lønsumsafgiftstilsvar for perioden 1. januar 2009 til 30. juni 2012 hjemvises til fornyet behandling hos SKAT.\nOver for H1 har Skatteministeriet påstået opgørelsen af denne sagsøgers lønsumsafgiftstilsvar for perioden 1. januar 2009 til 30. juni 2012 hjemvist til fornyet behandling hos SKAT.\nDen 8. april 2014 afsagde Landsskatteretten kendelser vedrørende alle fire sagsøgere. Bemærkningerne og begrundelsen er enslydende i alle fire kendelser. Det hedder i kendelsen vedrørende H3 blandt andet følgende:\nSagen drejer sig om, hvorvidt et zoologisk anlæg er omfattet af fritagelsen i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7.\nDer har været afholdt møde med klagerens repræsentant. Klagerens repræsentant har tillige haft lejlighed til at udtale sig over for rettens medlemmer på et retsmøde.\nH3 (herefter klageren) drives i en fond og er et statsanerkendt zoologisk anlæg, der modtager statsstøtte efter lov om statstilskud til zoologiske anlæg, jf. lov nr. 255 af 14. april 2000.\nSKAT har truffet afgørelse om ikke at imødekomme klagerens anmodning om tilbagebetaling af lønsumsafgift, da zoologiske anlæg ikke kan anses for omfattet af fritagelsesbestemmelsen i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7.\nKulturelle aktiviteter, herunder biblioteker, museer, zoologiske haver og lign., samt levering af varer og ydelser med nær tilknytning hertil er fritaget for moms, jfr. momslovens § 13, stk. 1, nr. 6.\nAf lønsumsafgiftsloven fremgår det, at der som udgangspunkt i stedet skal afregnes lønsumsafgift af disse aktiviteter, jfr. lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1. Dog skal der ikke afregnes lønsumsafgift af museumsvirksomhed ifølge lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7.\nDen internationale museumssammenslutning (ICOM) definerer et museum som en permanent almennyttig institution med offentlig adgang, som tjener samfundet, og som indsamler, konserverer, udforsker, kommunikerer og udstiller materielle vidnesbyrd om mennesket og dets omgivelser til gavn for videnskab, uddannelse og fritid.\nAf Gyldendals encyklopædi fremgår det om museer, at de indsamler og registrerer genstande, sikrer deres bevaring, udstiller dem, driver forskning og formidler viden om dem. Fælles for alle museumsgenstande er, at de af samfundet tillægges en sådan betydning, at de må sikres imod tilintetgørelse.\nAf begge definitioner fremgår det, at det, som museer udstiller m.v., er genstande, dvs. døde ting. Zoologiske anlæg beskæftiger sig derimod med levende dyr.\nI momslovens fritagelsesbestemmelse nævnes specifikt både museer og zoologiske haver som kulturelle aktiviteter, der skal fritages for afregning af moms. Lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7, nævner imidlertid alene museumsvirksomhed. Det har således ikke været lovgivers hensigt at fritage zoologiske anlæg fra lønsumsafgift.\nKlagerens repræsentant har nedlagt påstand om, at statsanerkendte zoologiske anlæg som klageren er omfattet af fritagelsen for museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7, med virkning fra og med 1. januar 2009, hvorfor klageren er berettiget til tilbagebetaling af lønsumsafgift fra denne dato med et beløb på 3.184.959 kr.\nBegrebet museumsvirksomhed er ikke defineret i lønsumsafgiftsloven. Det må derfor bero på fortolkningsbidrag fra anden relevant lovgivning, når det skal afgøres, hvad der kan betegnes som museumsvirksomhed.\nMuseumslovens krav til statsanerkendte museer\nMuseumsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 1505 af 14. december 2006, stiller i § 14 en række formelle krav til statsanerkendte museer, som museerne skal opfylde, før de kan omfattes af og modtage tilskud efter loven.\n”For at opnå og bevare tilskud efter 15 og 16 skal museet opfylde følgende vilkår:\nMuseet skal være kommunalt, selvejende, eller det skal ejes af en forening, hvis formål er museets drift. Kulturministeren kan kræve, at museet i videst muligt omfang er administrativt og økonomisk adskilt fra andre institutioner.\nMuseets ansvarsområde og ændringer heri skal godkendes af kulturministeren. Godkendelsen forudsætter, at området er væsentligt og ikke i forvejen er dækket af andre statslige eller statsanerkendte museer.\nMuseets vedtægter skal godkendes af museets hovedtilskudsyder. Museets ansvarsområde skal fremgå af vedtægterne.\nMuseets bestyrelse skal omfatte mindst i repræsentant for de lokale tilskudsgivende myndigheder. Bestyrelsen må ikke være selvsupplerende.\nMuseet skal have et økonomisk grundlag, der gør det muligt at opretholde en rimelig standard.\nMuseet skal have en rimelig museumsfaglig og bygningsmæssig standard.\nMuseets leder skal have en relevant museumsfaglig baggrund og være heltidsbeskæftiget. Museet skal have faguddannet personale, der modsvarer museets hovedansvarsområde.\nMuseet skal deltage i det nationale og regionale samarbejde med andre statslige og statsanerkendte museer. Museet skal udarbejde en arbejdsplan, der indsendes hvert fjerde år til kulturministeren og museets hovedtilskuds yder.\nMuseet må ikke udstille genstande fra samlingerne til andre end statslige og statsanerkendte museer, medmindre kulturministeren giver tilladelse hertil.\nMuseet skal løbende indberette genstande og dokumentation til enten det kulturhistoriske centralregister eller til det centrale registrer over kunstværker, jf. § 39.\nMuseet skal være tilgængeligt for offentligheden på forud bekendtgjorte åbningstider.\nMuseet skal vederlagsfrit give adgang for skoleelever, der besøger museet som led i undervisningen. Museet skal under hensyntagen til institutionens karakter gennemføre særlige formidlingsindsatser, f.eks. rabatordninger rettet mod børn.\nMuseet skal tilstræbe størst mulig tilgængelighed for personer med handicap.\nMuseet skal årligt indsende budget, regnskab og beretning til museets hovedtilskuds yder samt til kulturministeren.\nMuseet skal vederlagsfrit give adgang til børn og unge under 18 år. ”\nDerudover giver museumsloven i § 2 et bidrag til fortolkningen af begrebet museumsvirksomhed. Det fremgår af denne bestemmelse, hvilke opgaver de statsanerkendte museer skal udføre for at opnå tilskud. Bestemmelsen danner således rammen om den virksomhed, som museerne driver.\n”Gennem indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling er det museernes opgave\nAt virke for sikring af Danmarks kultur- og naturarv\nAt belyse kultur-, natur- og kunsthistorien\nAt udvikle samlinger og dokumentation indenfor deres ansvarsområde\nAt stille samlinger og dokumentation til rådighed for forskningen og udbrede kendskabet til forskningens resultater. ”\nUdføres ovennævnte opgaver, anerkendes det, af lovgiver, at der udøves museumsvirksomhed.\nKrav der stilles til zoologiske anlæg, før de kan opnå tilskud\nStatsanerkendte zoologiske anlæg modtager årligt statsstøtte efter lov om zoologiske haver. Af forarbejderne til loven fremgår det af afsnittet “lovforslagets formål”, at lovgivningen på dette område er stærkt inspireret af den museumslov, der var gældende på daværende tidspunkt. Dette er en konsekvens af, at de opgaver, som zoologiske anlæg udfører, direkte kan sammenlignes med de opgaver, som museerne udfører, og derfor må betragtes som ligestillet med museumsvirksomhed. Det er udelukkende er et begrænset antal af de særlige zoologiske anlæg, der opfylder de krav, der stilles efter lov om zoologiske haver. Klageren er blandt de anlæg, der gør.\nAf § 3 i lov om zoologiske haver fremgår en række krav, som skal være opfyldt, før zoologiske anlæg kan opnå tilskud. Af bestemmelsen fremgår:\n”For at opnå og besvare tilskud efter 4 skal det zoologiske anlæg opfylde følgende betingelser:\nAnlægget skal virke til fremme af formidling af kendskabet til vilde dyr og deres bevarelse og til støtte for forskning og undervisning. Anlægget skal have særlige formidlingsprogrammer rettet mod børn og unge, såvel når de besøger anlægget i skolesammenhæng som udenfor skolesammenhæng. Ligeledes skal anlægget have en tilfredsstillende formidling til gavn for de øvrige gæster.\nAnlægget skal indgå i relevant nationalt og internationalt samarbejde med andre anlæg af tilsvarende art.\nAnlægget skal udarbejde en arbejdsplan, hvoraf det skalfremgå, hvilke opgaver anlægget vil forpligte sig til at udføre. Planen indsendes hvert fjerde år til det i 6 omtalte Råd for Zoologiske Anlæg.\nAnlægget skal løbende foretage en fuldstændig registrering af køb, salg, fødsler og dødsfald indenfor dyrebestanden. For arter, der holdes i anonyme grupper, registreres gruppen og ikke enkeltindividerne.”\nSamspillet mellem museumsloven og lov om zoologiske haver\nAf ovenstående bestemmelser ses tydeligt, at de formelle krav, der stilles til museer omfattet af museumsloven, direkte kan sammenlignes med de krav, der stilles til zoologiske anlæg, som ønsker at opnå statstilskud efter lov om zoologiske haver.\nIfølge både museumslovens § 14 og af § 3 i lov om zoologiske haver fremgår følgende:\net museum/zoologisk anlæg kan kun godkendes, hvis det er organiseret som en selvejende institution, en forening eller fond (museer kan tillige være kommunalt ejede)\nvedtægterne skal igennem en godkendelsesproces\nregnskabet skal indsendes til kulturministeren\nenheden skal ansætte faguddannet personale\nenhederne skal have en høj standard og en sund økonomi, der gør det muligt at opretholde denne høje standard\nenhederne skal indgå i relevante samarbejder med andre enheder af samme art\nenhederne skal i alle tilfælde dokumentere deres samlinger og hvert fjerde år indsende arbejdsplaner for deres virke\nder er krav om særlige formidlingsindsatser til skoleelever\nder stilles efter begge love krav om en vis faglig standard og krav til omfanget af enhedernes formidling.\nSom det fremgår stilles der omfattende krav til de enheder, der udøver virksomhed efter henholdsvis museumsloven og lov om zoologiske haver. Disse krav er i alle tilfælde direkte sammenlignelige. Det er udelukkende muligt at opnå tilskud efter en af lovene, hvis enheden er en almennyttig organisation.\nBegge love stiller krav om en høj faglig standard og opstiller stramme betingelser for omfanget og kvaliteten af den formidling, der skal ske. Der er således ikke forskel på de formelle betingelser, som henholdsvis museer og zoologiske anlæg skal opfylde for at blive statsanerkendte og modtage tilskud.\nAf § 3, stk. 1, nr. 9, i lov om zoologiske haver fremgår det, at et anlæg skal medvirke aktivt i arbejdet med at bevare truede dyrearter for at blive godkendt. Af forarbejdernes bemærkning til denne bestemmelse fremgår det, at zoologiske anlæg har en meget væsentlig rolle i bevarelsen af vilde dyrearter. Derudover stiller loven i § 3, stk. 1, nr. 10, krav om, at et godkendt anlæg skal indgå i relevante nationale og internationale samarbejder med anlæg af tilsvarende art. Af bemærkningerne til denne bestemmelse fremgår, at dette krav stilles, da bevaringsaspektet i driften af zoologiske anlæg får en stadig stigende betydning. Statsanerkendte zoologiske anlæg er således i høj grad medvirkende til at sikre Danmarks kultur- og naturarv.\nKlageren er i øjeblikket samarbejdspartner i et projekt om bevaring af akut truede frøer på Y1. Et andet zoologisk anlæg arbejder for opdræt af dyr 1, der skal sættes ud i de danske farvande for at modvirke den tilbagegang, der er i den danske dyr 1-bestand.\nDerudover søger de zoologiske anlæg generelt at virke for sikring af Danmarks kultur- og naturarv. Man søger at gøre besøgende opmærksomme på trusler mod såvel danske som ikke-danske dyrearter. Denne formidling stiller lovgiver som krav til de zoologiske anlæg i loven.\nDet må herved anses for dokumenteret, at de statsanerkendte zoologiske anlæg, herunder klageren, er stærkt medvirkende til bevaring og sikring af den danske kultur- og naturarv.\nAf lov om zoologiske havers § 1, stk. 3, fremgår det, at et zoologisk anlæg udstiller levende vilde dyrearter for offentligheden i den hensigt at anskueliggøre naturens mangfoldighed samt de enkelte arters tilpasning til miljøet og de udstilledes dyrs adfærd.\nZoologiske anlæg, der modtager støtte efter lov om zoologiske haver, udfylder således også en opgave med at belyse naturhistorien, hvilket kan sidestilles med den opgave, der varetages af de statsanerkendte museer i museumslovens § 2, stk. 1, nr. 2.\nZoologiske anlæg, som modtager tilskud efter lov om zoologiske haver, skal efter § 3, stk. 1, nr. 13, udvikle en samling af en bredde, der sikrer, at den biologiske mangfoldighed belyses, samtidig med at bestanden repræsenterer en vis bredde i geografisk forstand. Af samme lovs § 3, stk. 1, nr. 14, følger et krav om fuldstændig dokumentation af samlingen.\nDisse opgaver, som de zoologiske anlæg, der opnår tilskud efter lov om zoologiske haver udfører, kan således sidestilles med de opgaver, som følger af dette punkt i museumsloven.\nAf forarbejderne til lov om zoologiske havers § 3, stk. 1, nr. 6, fremgår det, at lovgivers intention med at yde tilskud til de zoologiske anlæg er at sikre formidling af viden på det zoologiske felt. Derfor fremgår det af lovens § 3, stk. 1, nr. 6, at anlægget skal være åbent for offentligheden i videst muligt omfang.\nDerudover stiller lovgiver i lovens § 3, stk. 1, nr. 8, krav om, at et zoologisk anlægs virksomhed skal være tilrettelagt på en formidlingsmæssigt tilfredsstillende måde. Af forarbejderne til bestemmelsen fremgår, at det er lovgivers hensigt, at besøgende skal være i stand til at erhverve sig en viden, som kan sættes i relation til dyrelivet i naturen. Lovgiver anfører endvidere, at et zoologisk anlæg derved ikke er et isoleret, underholdende fænomen, men drages ind i et videre perspektiv hos det enkelte menneske i dette forhold til og forståelse af omverdenen.\nLovgiver stiller således store krav til statsanerkendte zoologiske anlæg og disses formidlingsvirksomhed. Lovgiver anfører endvidere i forarbejderne til lovens § 3, stk. 1, nr. 8, at anlæggene indgår som en almenkulturel faktor og som sådan må have en karakter og standard på linje med andre kulturelle institutioner, som for eksempel museer. Herved tilkendegiver lovgiver, at den formidlingsvirksomhed, som lovgiver kræver af de zoologiske anlæg, er den samme som den formidlingsvirksomhed, der kræves af museer.\nYdermere stiller loven krav om, at et zoologisk anlæg skal virke til støtte for forskning og undervisning. Denne opgave må derfor nødvendigvis være opfyldt, før et zoologisk anlæg kan blive statsanerkendt og modtage statsstøtte.\nLønsumsafgiftsloven blev ændret ved lov nr. 277 af 27. marts 2012. Indtil dette tidspunkt omfattede fritagelsen i lovens § 1, stk. 2, nr. 7, alene museumsvirksomhed omfattet af museumsloven eller i tilknytning til universitetsloven. Efter lovændringen omfatter fritagelsen nu alle virksomheder, der driver egentlig museumsvirksomhed.\nDet fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, afsnit 1, at forslaget indeholder en udvidelse af lønsumsafgiftsfritagelsen for museumsvirksomhed. Det fremgår af bemærkningerne i afsnit 3.1.1, at formålet med forslaget er at skabe en yderligere ligestilling med hensyn til fritagelse for lønsumsafgiftspligten for museumsvirksomhed, uanset om museumsvirksomheden er omfattet af museumsloven eller er i tilknytning til universitetsloven.\nDet er derfor ikke længere afgørende, om det er et statsanerkendt museum, der driver museumsvirksomheden. Det er derimod afgørende, om den aktivitet, der udøves, efter en konkret vurdering kan karakteriseres som værende museumsvirksomhed.\nAf ovenstående gennemgang fremgår, at statsanerkendte zoologiske anlæg omfattet af lov om zoologiske haver også udfører de opgaver, som lovgiver har tillagt museer omfattet af museumsloven.\nKlageren har tidligere været omfattet af museumsloven. Dette var tilfældet, indtil en ændring i lov om zoologiske haver i 2000 gjorde det muligt for akvarier at blive omfattet af og modtage støtte efter loven.\nAnlæggets karakter og virksomhed ændrede sig ikke i den forbindelse. Forskellen er, at anlægget i dag modtager tilskud efter lov om zoologiske haver og ikke efter museumsloven. De opgaver, der udføres af klageren, har således ikke ændret sig væsentligt efter skiftet fra museumsloven til lov om zoologiske haver.\nLønsumsafgiftsloven definerer ikke nærmere, hvem lovudvidelsen er rettet mod. Som det fremgår, er de krav, som museumsloven stiller til museers virksomhed ved tildeling af tilskud efter museumsloven, adopteret af lov om zoologiske haver som betingelse for, at de statsanerkendte zoologiske anlæg kan opnå tilskud efter denne lov.\nDen klare parallel må nødvendigvis indebære, at disse anlæg driver en virksomhed, som er analog med den virksomhed, som de statsanerkendte museer driver. Som følge heraf er disse zoologiske anlæg også omfattet af begrebet museumsvirksomhed i lønsumsafgiftsloven.\nZoologiske anlæg driver museumsvirksomhed og er derfor fritaget for lønsumsafgift efter lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7. Lovgivers hensigt med udvidelsen af fritagelsesbestemmelsen i lønsumsafgiftsloven er at fritage al egentlig museumsvirksomhed, uanset om denne virksomhed er omfattet af museumsloven eller ej. Det vil stride mod lighedsgrundsætningen, hvis statsanerkendte zoologiske anlæg ikke omfattes af fritagelsen for museumsvirksomhed i lønsumsafgiftsloven\nDet fremgår af momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, 1. pkt., at følgende varer og ydelser er fritaget for moms:\n”6) Kulturelle aktiviteter, herunder biblioteker, museer, zoologiske haver og lign., samt levering af varer og ydelser med nær tilknytning hertil. […].”\nFølgende fremgår af lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1., 1. pkt.:\n”Der betales en afgift til statskassen af virksomheder, der mod vederlag leverer varer og ydelser, der er fritaget for afgift efter merværdiafgiftslovens § 13, stk. 1, nr. 1, nr. 3, nr. 5 og 6, nr. 10-12, nr. 15 og 16 og nr. 19, jf. dog nedenfor stk. 2 og 3, og af virksomheder med anden økonomisk virksomhed, der mod vederlag leverer ydelser, der ikke er afgiftspligtige efter merværdiafgiftsloven. […]”\nFølgende fremgår af den nugældende lønsumsafgiftslovs § 1, stk. 2, nr. 7:\n”Stk.2. Afgiftspligten efter stk. 1, 1. pkt., omfatter ikke virksomhedens aktiviteter vedrørende\n7) museumsvirksomhed, ”\nSpørgsmålet i sagen er, om fritagelsen for lønsumsafgift i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7, for ’museumsvirksomhed’ omfatter klagerens aktiviteter. Klageren er et statsanerkendt zoologisk anlæg, der modtager statsstøtte efter lov om statstilskud til zoologiske anlæg, jf. lov nr. 255 af 14. april 2000.\nI kraft af henvisningen til momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, fremgår det af lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, 1. pkt., at kulturelle aktiviteter, herunder biblioteker, museer, zoologiske haver og lign., samt levering af varer og ydelser med nær tilknytning hertil er omfattet af lønsumsafgifts-pligten. Når lønsumsafgiftsloven herefter i § 1, stk. 2, nr. 7, fritager ’museer’ for afgift, er der efter Landsskatterettens opfattelse ikke grundlag for at antage andet, end at aktiviteter udført af zoologiske haver og lign. ikke er omfattet af fritagelsen. Klageren er herefter omfattet af lønsumsafgifts-pligten i lovens § 1, stk. 1.\nDermed stadfæstes SKATs afgørelse. ”\nOm H1 er det oplyst blandt andet, at H1 er en selvejende institution, der blev indviet i januar 1984 som H1.1 og som i 2007 ændrede navn til H1.\nH1 har modsat de øvrige sagsøgere tidligere modtaget støtte efter museumsloven. H1 modtog således i perioden 1985-2002 tilskud efter museumsloven, men har efter eget ønske siden 2003 i stedet modtaget tilskud efter zooloven.\nStatens Museumsnævn skrev den 24. maj 1983 blandt andet følgende om H1.1 til Ministeriet for Kulturelle anliggender:\n”Vedr. indstilling af H1.1 i Y2 til godkendelse som statstilskudsberettiget i henhold til museumslovens § 1.\nStatens Museumsnævn har på sit møde den 20. april 1983 besluttet at indstille H1.1 til godkendelse i henhold til museumslovens § 1.\nDet har for Nævnet været væsentligt at få afklaret om etableringen af endnu et Dyr 2-museum foruden G1 i Y3 og afdelingen G2 ved G3 i Y3 ville betyde en overlapning af museumskapacitet.\nFor at sikre sig herimod har nævnet fået formaliseret et snævert samarbejde mellem H1.1 og G1 i Y3, der har resulteret i en samarbejdsaftale.\nEndvidere er der etableret et tværgående samarbejde og en arbejdsfordeling mellem ovennævnte Dyr 2-museer, G2 i Y3 samt 6-8 kulturhistoriske museer, der arbejder med Dyr 2.\nDet er herefter Nævnets opfattelse at H1.1 udfylder en selvstændig plads i den danske museumsverden.\nH1.1 opfylder hertil alle øvrige krav til et godkendt museum, idet såvel de bygningsmæssige rammer som den faglige ledelse der skal til for at sikre museets standart er tilstede.”\nAf vedtægterne for H1's fremgår blandt andet følgende:\n”2. Formål og ansvarsområde m.v.\n2.1 H1 er et zoologisk anlæg, der i sin virksomhed lever op til kravene i gældende lovgivning for indretning og drift af zoologiske anlæg.\n2.2 H1 har til formål at formidle viden om livet i havet – primært livet i Hav 1. Formidlingen tager udgangspunkt i de levende dyr og planter, der fremvises i akvarierne eller andre anlæg, hvor de enkelte arters adfærdsbehov og trivsel tilgodeses. … Formidlingen skal, udover at øge kendskabet til dyrenes generelle biologi, belyse økologiske sammenhænge i Hav 1, herunder menneskets udnyttelse af havets ressourcer, her lægges særlig vægt på det hidtidige danske Dyr 2's plads i havets økosystemer.\n2.5 H1 skal, gennem indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling med udgangspunkt i samtiden, belyse tilstande og forandringer indenfor Hav 1's natur- og kulturhistorie. H1 støtter forskningsinitiativer, der ligger indenfor institutionens arbejdsområde og stiller registreringer og samlinger og så vidt muligt faciliteter til rådighed for forskning og undervisning.\n6.2 Direktøren sikrer, at der til stadighed er ansat mindst én zoolog på fuld tid på H1.\n9.4 Såfremt H1 ophører, overgår H1's ejendele til Y4 Kommune, såfremt denne myndighed vil overtage H1's drift.”\nI et notat af 19. februar 2015 om aktiviteter ved H1, der er udarbejdet af udviklingschef SK, hedder det blandt andet:\n”H1 (H1) er i dag et statsanerkendt zoologisk anlæg. Aktiviteterne og arbejdsformen er de samme, som da anlægget var et statsanerkendt specialmuseum med udgangspunkt i samtiden. Der er altså ikke ændret i noget i praksis. Dette skyldes H1’s fortsatte behov for at generere viden og samlinger som grundlag for forskning, formidling, nye udstillinger og undervisning.\nI forbindelse med H1’s overgang, i 2003 fra ”Museums-loven” til ”Zooloven” blev det aftalt med Kulturarvsstyrelsen, at H1.1s samlinger, indsamlet og registreret i årene som statsanerkendt museum (1984-2003), bevares på H1. De opbyggede samlinger giver H1 mulighed for at beskrive udviklingen i Dyr 2-sektoren fra ca. 1983 i f.eks. fangstmetoder, Dyr 2-redskaber, Dyr 2-opdræt, fangstøkonomi, Dyr 2-ens levevilkår m.m.”\nOm H2 er det oplyst blandt andet, at H2 åbnede i 1933 som privatejet. I 1980 omdannedes H2 til en selvejende institution, og haven har siden 1983 modtaget tilskud efter zoo-loven.\nAf vedtægterne for H2 fremgår blandt andet:\n”§ 2. Formål\nvirker til fremme af interessen for og kendskabet til naturen og de vilde dyr i almenheden.\npræsenterer en dyresamling, der er udstillet på en tidssvarende måde i forhold til dyrevelfærd, forskning og udstillingsteknik.\nI tilfælde af institutionens opløsning træffer kulturministeren efter indstilling fra bestyrelsen beslutning om eventuelle aktivers anvendelse til de i § 2 nævnte formål. ”\nI et notat af 13. marts 2015 udarbejdet af H2's administrerende direktør, OJ, er det blandt andet anført:\nVores opgaver er forskning i og formidling, indsamling, registrering, bevaring samt sikring af kultur- og naturarv vedrørende vores samlinger, som omfatter levende dyr samt ikke levende dyr og andre genstande.\nEn stor del af vores virksomhed er formidling ud fra vores samlinger af både levende dyr og døde genstande, som vi bevarer for samfundet. Målgruppen er alle, blandt særlige målgrupper er institutioner, skoler og lignende grupper.\nVi har store samlinger af udstoppede dyr samt diverse præparater relateret til zoologi, som er vigtige dele af vores generelle formidling. Dette kan bedst sammenlignes med opgaverne på G5.\nVi understøtter forskning i stort omfang. I 2014 drejede det sig om i alt 9 projekter på universitetsniveau.\nVi har halvårlige udstillinger lejet hos naturhistoriske museer og/sciencecentre.”\nOm H3 er det oplyst blandt andet, at H3 blev indviet i 1935, og haven blev da drevet i aktieselskabsform med blandt andet Y5 Kommune som stifter. H3 blev i 1970 omdannet til en selvejende institution og har siden 1978 modtaget statsstøtte efter zoo-loven.\nAf vedtægterne for H3 fremgår blandt andet:\nInstitutionens formål er at drive en zoologisk have, som skal virke til fremme af interessen for oplevelsen og kendskabet til og opbevaring af dyr og til støtte for zoologisk undervisning, forskning og deltagelse i avlsarbejder, såvel nationalt som internationalt jævnfør den til enhver tid gældende lovgivning vedrørende zoologiske anlæg.\n10.1 I tilfælde af H3's opløsning, træffer de hidtil tilskudsgivende myndigheder, på grundlag af indstilling fra bestyrelsen, bestemmelse om anvendelse af havens aktiver.”\nI et udateret notat udarbejdet af direktør JH hedder det om H3's aktiviteter blandt andet:\n”Vi belyser naturen, dens udvikling, nutidige miljø og samspillet med mennesker.\nVi udstiller repræsentative samlinger af dyr, såvel danske som udenlandske. Dyrene udvælges som en del af et internationalt avlssamarbejde.\nVi konserverer mange af vores dyr og udstiller dem enten i dyreanlægget eller til brug i skoletjenesten.\nVi formidler kultur, og som et led i en ny masterplan etableres i snarlig fremtid en Vikingelandsby, hvor vi vil formidle om livet i vikingetiden.”\nOm H4 er det blandt andet oplyst, at haven blev grundlagt i 1859, og at man stort set siden har modtaget tilskud fra staten. Siden ikrafttrædelsen af den første zoo-lov i 1978 har haven modtaget tilskud i henhold til zoo-loven.\nAf vedtægterne for H4 fremgår blandt andet:\n2.1 Institutionens formål er at eje og/eller drive H4 (herefter benævnt Haven) og eventuelle dermed forbundne dyreparker samt at medvirke til fremme af interesse for og kendskabet til dyr hos almenheden og til støtte for zoologisk forskning og undervisning, jf. lov nr. 255 af 12. april 2000 om statstilskud til zoologiske anlæg (zoo-loven).…\n§ 9 Institutionens opløsning\n9.1 … Såfremt opløsning vedtages, vælger bestyrelsen en eller flere likvidatorer til at forestå afviklingen. Såfremt der efter likvidationens gennemførelse måtte være midler i behold, skal disse anvendes med samtykke fra kulturministeren til de i zoo-lovens § 1, stk. 2 omhandlede formål. ”\nI et udateret notat om aktiviteter i H4 vedrørende andet end de levende dyr i anlægget, der er udarbejdet af administrerende direktør SS, hedder det blandt andet:\n”Kunst- og fotoudstillinger\n…I overensstemmelse med H4's grundprincip om, at al udstillings- og formidlingsvirksomhed i H4 skal relatere til H4 og havens grundprodukt i form af aktiviteterne vedrørende de levende dyr, har alle udstillinger et inkorporeret dyremæssigt aspekt.\nBygning 1, der i dag rummer H4's videnskabelige afdeling, omdannes til fysisk holdepunkt for et helt nyt historisk anlæg i H4's oplevelsesportefølje. H4's kulturhistorie og det kulørte persongalleri, der knytter sig til denne historie, gøres tilgængelige for gæster i form af en permanent udstilling, hvor der årligt af hensyn til fornyelsen og den overvældende stofmængde udskiftes en delmængde”.\nSupplerende retsgrundlag mv:\nIndtil 1. januar 2009 fremgik de relevante bestemmelser af lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, og § 2 a, der da havde følgende ordlyd:\n§ 1. Der betales en afgift til statskassen af virksomheder, der mod vederlag leverer ydelser, hvis afsætning er undtaget fra afgiftspligten efter merværdiafgiftslovens § 2, stk. 3, jf. dog nedenfor stk. 2, …\n2) Virksomheder, som overvejende finansieres af offentlige midler. ”\nVed lov nr. 526 af 17. juni 2008 om ændring af lov om lønsumsafgift, der trådte i kraft den 1. januar 2009, kom de relevante bestemmelser til at fremgå af lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, og stk. 2, nr. 8 (nu nr. 7), og § 4, stk. 4, der fik følgende ordlyd:\n”§ 1. Der betales en afgift til statskassen af virksomheder, der mod vederlag leverer varer og ydelser, der er fritaget for afgift efter merværdiafgiftslovens\n§ 13, stk. 1, nr. 1, nr. 3, nr. 5 og 6, nr. 8, nr. 10-12, nr. 15-17 og nr. 20, jf. dog nedenfor stk. 2 og 3, og af …\nStk. 4. Virksomheder, der både udøver aktiviteter efter § 1, stk. 1, 1. pkt., og andre aktiviteter, skal på grundlag af en sektoropdeling af virksomheden foretage en fordeling af virksomhedens lønsum og overskud eller underskud, der vedrører den afgiftspligtige del af virksomheden henholdsvis den øvrige del af virksomheden.”\nAf de almindelige bemærkninger til L 46 af 14. december 2007 om ændring af lov om afgift af lønsum m.v. (Afgiftsmæssig ligestilling mellem offentlig og privat virksomhed m.v.) fremgår blandt andet:\n”Det er regeringens vurdering, at løsningen med ophævelse af afgiftsfritagelserne for offentlige virksomheder og overvejende offentligt finansierede virksomheder fremmer reel konkurrencelighed inden for især persontransport- og sundhedsområderne. Løsningen medfører dog også nogle konkrete administrative problemer mv. inden for især en række delområder på kultur- og undervisningsområderne.\nRegeringen har derfor besluttet at foreslå ophævelserne af de generelle fritagelser for offentlige virksomheder og virksomheder, der overvejende er offentligt finansieret, suppleret med nogle nye specifikke undtagelser gældende for både privat og offentlig virksomhed på udvalgte delområder, hvor det ikke vil give konkurrenceproblemer.\nSåledes foreslås det at fritage ………, museumsvirksomhed omfattet af museumsloven, ”\nOrganisationen Danske Museer skrev i forbindelse med behandlingen af lovforslaget den 4. februar 2008 blandt andet følgende til Skatteminister Kristian Jensen/Folketingets Skatteudvalg:\n”Organisationen Danske Museer er bekendt med at statslige og statsanerkendte museer omfattet af museumsloven ifølge lovforslaget er undtaget fra lønsumsafgift. Det kan vi kun være tilfredse med, da museumsvirksomhed ikke rummer noget konkurrencemæssigt aspekt i forhold til privat virksomhed.\nDer er imidlertid ikke nogen saglig grund til, at det kun er museer på Kulturministeriets område, som skal være omfattet af undtagelsen.\nUd over museerne omfattet af museumsloven, findes der en række museer omfattet af Videnskabsministeriets område i tilknytning til universiteterne, etatsmuseer og mindre museer over hele landet, hvor der ikke bør henstå tvivl om, at disse også er omfattet af undtagelsesbestemmelsen, da der ellers vil være tale om, at lovforslaget tilføjer en ny konkurrenceforvridning, nemlig mellem museerne indbyrdes. Det kan ikke have været hensigten med undtagelsen.\nOrganisationen Danske Museer skal derfor bede Skatteministeriet og Skatteudvalget om at sikre, at lovforslaget ændres så ”museumsvirksomhed”, frem for kun ”museer omfattet af museumsloven” er omfattet af undtagelsesbestemmelsen.”\nAf en mail af 19. februar 2008 fra Organisationen Danske Museers sekretariatschef til Skatteministeriet fremgår:\nEfter anmodning fra Kai Ramsløv sender jeg hermed en liste over ODMs medlemmer, som ikke er omfattet af museumsloven. Det er 61 museer det drejer sig om, og ikke kun ca. 30 som jeg mente at huske da vi talte sammen. På listen fremgår også konserveringscentrene, jf. min særskilte henvendelse vedr. spørgsmål om lønsumsafgift til konserveringscentre.\nDet er ikke bemærkninger med ved en del af museerne, det er fordi de ikke er knyttet op på lovgivning eller et bestemt ministerium. De fleste af dem er kulturhistoriske eller kunsthistoriske, men ikke statsanerkendte og modtager derfor ikke statsstøtte under museumsloven. Ifølge lovens forstand kan man ikke skille statsanerkendte fra det at oppebære tilskud fra staten. Staten er ikke indstillet på at statsanerkende nye museer, jf. også Kulturarvsstyrelsens hjemmeside, hvor I kan finde mere om reglerne.\nAf den liste, der er omtalt i mailen, fremgår blandt andet:\n”Ass.Natur 10872 3000 H1.1 Kulturministeriet-zoologisk anlæg 1”\nSkatteministeren kommenterede den 6. maj 2008 henvendelsen af 4. februar 2008 fra Organisationen Danske Museer over for Skatteudvalget, og det fremgår heraf blandt andet:\n”Udover disse statslige museer omfatter museumsloven også en række statsanerkendte museer. Omkring 125 museer er i dag statsanerkendte. For at opnå statsanerkendelse skal et museum opfylde en række vilkår, som er nærmere angivet i museumslovens § 14.\nFor de statslige og de statsanerkendte museer, som er omfattet af museumsloven, gælder der således særlige forpligtelser. De er underlagt en lang række aktivitetskrav, som medfører bindinger for museerne.\nDisse museer skal i et vist omfang udbyde aktiviteter, hvor de ikke (nødvendigvis) får dækning for deres udgifter, som i stedet må dækkes af offentlige tilskud. Det følger heraf, at museerne ikke har frie rammer for tilrettelæggelsen af deres aktiviteter. En kerneaktivitet er eksempelvis formidling af den danske kulturarv, uden at der samtidig søges skabt en økonomisk gevinst.\nMuseer, som ikke er omfattet af museumsloven, udbyder også museumsaktiviteter, men de er ikke underlagt de helt særlige krav som museerne, der er omfattet af museumsloven. De har således mulighed for at tilrettelægge deres aktiviteter med henblik på en økonomisk rentabel drift af museet.\nDisse museer betaler i dag lønsumsafgift, og L 46 indeholder ingen ændring i dette forhold.\nMed hensyn til hvilke museer, der er statsanerkendte og dermed omfattet af museumsloven, og hvilke museer, der ikke er omfattet af museumsloven, finder jeg ikke, at skatte- og afgiftsreglerne er hensigtsmæssige at benytte til den afgrænsning.\nI dag er det Kulturministeriet, som tager stilling til, om et museums virksomhed opfylder betingelserne for statsanerkendelse og dermed bliver omfattet af museumsloven. Jeg mener, at Kulturministeriet også i fremtiden vil være bedst til at foretage denne vurdering.”\nVed lov nr. 277 af 27. marts 2013 om ændring af lønsumsafgiftsloven, momsloven m.fl. udgik ”omfattet af museumsloven eller i tilknytning af universitetsloven” af § 1, stk. 2, nr. 7, således at det herefter var ”museumsvirksomhed”, der var omfattet af afgiftsfritagelsen. Det fremgår af de almindelige bemærkninger til lovforslaget (L 12 af 9. november 2011) blandt andet:\n”I relation til lønsumsafgiftsloven har det efter ikrafttrædelsen den 1. januar 2009 af lov nr. 526 af 17. juni 2008 vist sig, at nogle museer utilsigtet er blevet lønsumsafgiftspligtige. Med denne del af lovforslaget skabes der yderligere ligestilling med hensyn til fritagelse for lønsumsafgiftspligten for museumsvirksomhed, uanset om museumsvirksomheden er omfattet af museumsloven eller i tilknytning til universitetsloven eller ej.\nFormålet med dette forslag er at skabe yderligere ligestilling med hensyn til fritagelse for lønsumsafgiftspligten for museumsvirksomhed, uanset om museumsvirksomheden er omfattet af museumsloven eller er i tilknytning til universitetsloven eller ej.\nUnder det lovforberedende arbejde med L 46 blev det forudsat, at museer, som ikke var omfattet af museumsloven eller i tilknytning til universitetsloven, betalte lønsumsafgift i forvejen.\nDet har imidlertid vist sig ikke at være tilfældet, da disse museer før den 1. januar 2009 var fritaget for lønsumsafgift, fordi de overvejende var finansieret af offentlige midler (driftsudgifterne blev dækket af offentlige tilskud med mindst 50 pct.). Denne fritagelsesbestemmelse blev ophævet ved lov nr. 526 af 17. juni 2008 og medførte, at museer, der ikke var omfattet af museumsloven eller i tilknytning til universitetsloven, blev omfattet af pligten til at betale lønsumsafgift.\nMed dette forslag bliver alle museer fritaget for at betale lønsumsafgift. Der bliver herved skabt den afgiftsmæssige ligestilling, som var tilsigtet ved lovforslag nr. L 46.\nÆndringen har virkning fra og med den 1. januar 2009. De museer, som ved denne lovændring bliver omfattet af fritagelsen for at betale lønsumsafgift med virkning fra 1. januar 2009, og som har indbetalt lønsumsafgift af museumsaktiviteten, kan få tilbagebetalt indbetalt lønsumsafgift for perioden 1. januar 2009 og frem.”\nMomslovens § 13, stk. 1, nr. 6, har følgende ordlyd:\n”§ 13 Følgende vare og ydelser er fritaget for afgift:\n6) Kulturelle aktiviteter, herunder biblioteker, museer, zoologiske haver og lign.,…”\nLov nr. 255 af 12. april 2000 om statstilskud til zoologiske anlæg (zoo-loven) har følgende ordlyd:\nAnlægget skal beskæftige mindst en fuldtidsansat zoolog (cand. scient.).\nAnlægget skal indgå i relevant national og internationalt samarbejde med andre anlæg af tilsvarende art.\nAnlægget skal udarbejde en arbejdsplan, hvoraf det skal fremgå, hvilke opgaver anlægget vil forpligte sig til at udføre. Planen indsendes hvert fjerde år til det i § 6 omtalte Råd for Zoologiske Anlæg.\nVed den nye zoo-lov fra 2000 blev lovens gyldighedsområde udvidet fra zoologiske haver til zoologiske anlæg, således at også blandt andet akvarier fremover kunne blive anerkendt som tilskudsberettigede efter loven.\nDet fremgår af lovforslagets bemærkninger til § 1, stk. 3, (L 185 af 2. februar 2000) blandt andet\n”Til stk. 3\nI den tidligere lov om zoologiske haver faldt ensidige dyreudstillinger som akvarier, terrarier mv. uden for definitionen af zoologiske haver. Derfor kunne disse anlæg uanset deres omfang og standard ikke opnå statsstøtte efter loven.\nDe seneste 22 års udvikling viser imidlertid, at behovet for at støtte zoologisk indsamling, bevaring, forskning og formidling strækker sig ud over den hidtidige snævre definition. Samtidig er der sket en udvikling af de samlinger, som de allerede tilskudsberettigede anlæg råder over og fremviser, i retning af, at også de omfatter terrarier og akvarier. Derfor synes det ikke rimeligt at bevare de hidtidige skel. I fremtiden vil kun anlæg med levende dyr af vilde dyrearter være tilskudsberettigede.\nFor at bevare en klar skelnen mellem museer og zoologiske anlæg kræves det, at de udstillede dyr skal være levende, og at anlægget er en selvstændig institution, jævnfør § 3, stk. 1, nr. 2.\nKravet om, at de udstillede dyr skal tilhøre vilde dyrearter, stilles for at skelne mellem oprindelige dyr og dyr, som er fremavlet ved menneskers medvirken i den hensigt at gøre dyrene anvendelige for mennesker. Anlæg, hvis primære arbejdsområde er husdyr, er således ikke omfattet af loven.”\nMuseumsloven har følgende ordlyd:\nat virke for sikring af Danmarks kultur- og naturarv.,\nat stille samlinger og dokumentation til rådighed for forskningen og’ udbrede kendskabet til forskningens resultater.\nStk. 2. Såfremt et museum har opnået statsanerkendelse, yder kulturministeren et tilskud til museets drift. Tilskuddet ydes enten efter\n§ 15 eller § 16 eller efter begge ordninger.\n6. Museet skal have en rimelig museumsfaglig og bygningsmæssig standard.\n7. Museets leder skal have en relevant museumsfaglig baggrund og være heltidsbeskæftiget. Museet skal have faguddannet personale, der modsvarer museets hovedansvarsområde.\nLK og SS har afgivet forklaring for landsretten.\nLK har forklaret, at han siden 2012 har været direktør for H1. Han er samtidig direktør for G4, der har samme ledelse og administration som H1, men som har en anden bestyrelse. H1 er lokalt forankret og hed frem til 2007 H1.1. H1 adskiller sig fra andre akvarier ved, at deres fokus alene er liv og fauna i Hav 1, mens andre akvarier i verden også inddrager de internationale farvande.\nH1 modtog fra 1985 til 2002 tilskud efter museumsloven. Fra 1. januar 2003 overgik de til i stedet at modtage støtte efter zoo-loven, idet de herved forventede at modtage mere i støtte end efter museumsloven. De fik i 1998 et nyt stort akvarium, men det ændrede ikke virksomhedens karakter. I 2007 skiftede de af kommercielle årsager navn. Det nye navn har en mere international klang, hvilket er vigtigt, da de har mange udenlandske besøgende.\nDe forpligtede sig ved overgangen til støtte efter zoo-loven til at bevare deres samling af ”døde ting”. Denne samling er registeret digitalt, og der indgår blandt andet 43.000 digitaliserede billeder, der er registreret i et museumscomputerprogram, Pastperfect.\nBillederne er ikke offentligt tilgængelige, men bruges i mindre omfang i forbindelse med udstillinger. De har en person ansat i fleksjob på halv tid til at stå for katalogiseringen af billederne. De har også en bibliotekar, der varetager skriftlige opgaver vedrørende katalogiseringen. Bibliotekaren udfører dog også arbejde for G4.\nDer er en naturlig livscyklus i deres store akvarium. De døde dyr bliver fortæret af andre dyr. Større dyr kasseres ved dødsfald, og nogle dissekeres i overværelse af gæsterne. Få dyr konserveres. Det er ikke tilladt at sælge dyrene, men de indgår i et avlssamarbejde, og de udveksler Dyr 2 med andre akvarier.\nH1 har en fin forskningsprofil på grund af det tætte samarbejde med G4. De har endvidere en velfungerende skoletjeneste, der har kontakt med 7-8.000 elever om året.\nI forbindelse med den generelle formidling er det vigtigt, at de ”døde ting” er i samspil med de levende dyr. De har f.eks. haft en hvalforskerhytte, hvor de udstillede hvalskeletter. De har formidlere ansat, som inddrager de besøgende ved at sætte Dyr 2'ene i en kontekst, f.eks. i relation til et historisk perspektiv.\nH1 er medlem af Danish Association of Zoos and Aquaria. De er tillige med i en brancheforening for topattraktioner, hvor 20 af de største danske attraktioner samarbejder. De samarbejder også med andre lokale attraktioner, ligesom de samarbejder med kommercielle virksomheder. F.eks. har Nordea givet et bidrag til et forskningsprojekt, som de formidlede. Deres konkurrenter er blandt andet sommerlande og H3. De lever af turister.\nH1 er ikke længere medlem af Organisationen Danske Museer, men mange betragter stadig H1 som et museum. De markedsfører sig ikke som et museum. Deres identitet er, at de er et akvarium.\nHan tror, at det var H3's direktør, der kom med et oplæg om problemstillingen omkring lønsumsafgift. Hans brev af 13. september 2012 til SKAT er formuleret af hans organisation.\nSS har forklaret, at han er direktør for H4. Han er uddannet forstkandidat fra landbohøjskolen, og han har også blandt andet en uddannelse i management.\nH4's formål er at have en samling af eksotiske dyrearter og formidle denne til Danmarks befolkning.\nDe registrerer dyrene på individniveau, og de deler oplysningerne internationalt. Samlingen af levende dyr bevares ved, at dyrene formere sig. De udveksler dyr internationalt, således at den genetiske variation bliver bibeholdt.\nH4 har været en kulturinstitution i mere end 150 år, hvorfor de har en stor samling af effekter, som de gerne vil udstille. De har derfor besluttet at lave et historisk museum i den gamle direktørbolig, og de har haft en historiker ansat til at registrere deres samling af historiske effekter. Det har dog vist sig, at samlingen er større end forudset, hvorfor udstillingen er udskudt, indtil de har finansieringen på plads. De har også planer om at lave et veterinærmuseum.\nDeres skoletjeneste samarbejder med andre institutioner og har blandt andet varetaget undervisningen indenfor nogle af de områder, hvor skolerne har vanskeligt ved at leve op til kravene i skolereformen.\nH4 er ikke en forlystelse, hvorfor de har et stort fokus på formidling. De bidrager med viden til gæsterne under besøget. De bruger også døde ting i formidlingen. De har større fokus på registrering og forskning, end de traditionelle museer har.\nDe har således blandt andet en videnskabsafdeling og en veterinærafdeling, hvor der også forskes. Medarbejdernes videnskabelige arbejde udgør omkring 40 procent af deres lønudgifter.\nH4 samarbejder med andre turistattraktioner, men der er også konkurrence om publikums tid. Tidligere var det navnlig museer, de konkurrerede med, men nu konkurrerer de f.eks. også med Forlystelse 1.\nHan husker ikke, hvornår notatet om ”Aktiviteter i H4 vedrørende andet end de levende dyr i anlægget” er udarbejdet, men det kan godt have været til brug for denne sag. Deres hovedopgave er forskning og formidling. Det er derfor forkert, når det fremgår af notatet, at deres grundprodukt er aktiviteter vedrørende dyr. Primathusudstillingen er et eksempel på, at publikum også vil se plancher. De fik ideen om, at de skulle lønsumsfritages fra deres faglige netværk.\nSagsøgerne har til støtte for deres principale påstande gjort gældende, at deres momsfritagne kulturelle aktiviteter udgør museumsvirksomhed, hvorfor de efter § 1, stk. 2, nr. 7, i lønsumsafgiftsloven er fritaget for at betale lønsumsafgift. Begrebet "museumsvirksomhed" i lønsumsafgiftslovens forstand betyder ikke andet end museumsvirksomhed i almindelig forstand. Hverken den oprindelige lønsumsafgiftslov eller de senere ændringer indeholder nogen selvstændig definition af museumsvirksomhedsbegrebet. Siden 2012, hvor ”omfattet af museumsloven eller i tilknytning til universitetsloven” med virkning fra 1. januar 2009, blev ændret til ren ”museumsvirksomhed”, har det relevante for fritagelsen vedrørende museumsvirksomhed alene været, om den udøvende aktivitet som sådan har karakter af museumsvirksomhed. Det er uden betydning hvilket organ, der udøver aktiviteten. Det var ikke lovgivers intention at udelukke zoologiske anlæg, der udøver museumsvirksomhed, fra fritagelsen. Fritagelsen skulle tværtimod fange al museumsvirksomhed. Dette støttes også af, at hensigten med lovændringen i 2012 var at ligestille de institutioner, der var opført på en mail af 19. februar 2008 fra Organisationen Danske Museer, med museer, der var omfattet af museumsloven, og af denne liste fremgik H1.1, selv om det klart fremgik, at der da var tale om et zoologisk anlæg.\nMuseumsvirksomhed er defineret i museumslovens § 2, hvor det fremgår, at museumsaktivitet er kendetegnet ved den aktivitet at foretage indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling, og der skelnes ikke mellem levende og dødt. I forarbejderne til bestemmelsen er det anført, at bestemmelsen er udarbejdet med udgangspunkt i ICOM’s (International Counsil of Museums) museumsdefinition, og af ICOM’s museumsetiske regler fremgår også regler om behandlingen af levende dyr, hvilket entydigt viser, at hverken museumsvirksomhedsbegrebet eller museumsbegrebet skelner mellem levende og dødt.\nDette støttes også af, at der i det faktiske museumslandskab er en lang række institutioner, der har aktiviteter vedrørende levende mennesker, dyr eller planter, og hvor disse aktiviteter utvivlsomt udgør museumsvirksomhed.\nDet fremgår endvidere af den oprindelige zoo-lov, de senere ændringer og forarbejder hertil, at reglerne i zoo-loven er stærkt inspireret af bestemmelserne i blandt andet museumsloven. Det fremgår således, at en institution, der modtager statstilskud i henhold til loven, er kendetegnet ved, at institutionen udøver indsamling, bevaring, forskning og formidling på det zoologiske område. Dette er ikke alene sammenligneligt med museumsvirksomhed og museer, men er netop de opgaver, der definerer museumsvirksomhed og museer. Det fremgår videre af forarbejderne, at det, der i tilskudslovgivningen adskiller zoologiske anlæg fra museer som organer, er, at dyrene i et zoologisk anlæg er levende dyr af vilde dyrearter. Dette indebærer, at en institution, der udfører museumsvirksomhed vedrørende døde dyr af vilde dyrearter, ikke kategoriseres i tilskudshenseende som et ”zoologisk anlæg”, men som et ”museum”. En sondring mellem zoologiske anlæg og museer uden for den tilskudsmæssige sammenhæng i zoo-loven vil indebære den meningsløse afgrænsning, at aktiviteter vedrørende levende mennesker, levende ikke vilde dyr og levende planter udgør museumsvirksomhed, mens aktiviteter vedrørende levende dyr ikke gør. Det forhold, at tilskudslovgivningen på organ niveau skelner mellem zoologiske anlæg med museumsvirksomhed og andre institutioner med museumsvirksomhed, siger intet om hverken museumsvirksomheds- eller museumsbegrebet.\nSagsøgernes momsfritagne kulturelle aktiviteter er derfor i det hele fritaget for at betale lønsumsafgift.\nTil støtte for de subsidiære påstande har sagsøgerne gjort gældende, at i hvert fald nogle af sagsøgernes momsfritagne kulturelle aktiviteter er omfattet af afgiftsfritagelsen. Det gælder i givet fald de aktiviteter, der i større eller mindre grad vedrører andet end levende dyr.\nHvis en institution har både lønsumsafgiftspligtige og lønsumsafgiftsfrie aktiviteter, er der delvis afgiftspligt, hvor lønsummen beregnes ud fra lønsummen ved de afgiftspligtige aktiviteter, jf. lønsumsafgiftslovens § 4, stk. 4. Skatteministeriet har da heller ikke gjort gældende, at det ikke skulle være tilfældet, idet Skatteministeriet alene har haft bemærkninger til dokumentationen for disse aktiviteter. For så vidt H1 har Skatteministeriet da også taget bekræftende til genmæle over for den subsidiære påstand. De subsidiære påstande indebærer, at landsretten skal tage stilling til selve den delvise afgiftsfritagelse, mens den nærmere opgørelse hjemvises til SKAT med de retningslinjer, som landsretten måtte give, herunder kvalifikationen af, hvilke aktiviteter der er omfattet af fritagelsen.\nSkatteministeriet har til støtte for frifindelsespåstandene gjort gældende, at sagsøgerne som zoologiske haver og lignende i perioden fra 1. januar 2009 til 30. juni 2012 er afgiftspligtige efter lønsumsafgiftsloven, jf. lovens § 1, stk. 1, 1. pkt., og at sagsøgerne derfor med rette er nægtet tilbagebetaling af den i denne periode betalte lønsumsafgift.\nVed lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, er der indført specifikke fritagelser til udgangspunktet om, at det er momsfritagelsen, der er afgørende for, om en given aktivitet bliver omfattet af lønsumsafgiften, hvorfor fritagelserne i lønsumsafgiftsloven, herunder vedrørende museumsvirksomhed, skal fortolkes strengt.\nMomslovens § 13, stk. 1, nr. 6, som der henvises til i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, 1. pkt., oplister ”museer, zoologiske haver og lign.”. Opregningen i momslovens viser således, at museer og zoologiske anlæg er adskilte aktiviteter. Da momsloven således fritager både museer og zoologiske haver for moms, mens lønsumsafgiftslovens alene fritager museumsvirksomhed, fører en sædvanlig ordlydsfortolkning til, at zoologiske haver og lignende ikke er omfattet af lønsumsafgiftsfritagelsen vedrørende museumsvirksomhed. Såfremt zoologiske haver også skulle have været fritaget, havde det været nærliggende at nævne dem udtrykkeligt i undtagelsesbestemmelserne. Hertil kommer, at begreberne ”museum” og ”zoologisk have” ud fra en sædvanlig sproglig forståelse er vidt forskellige. Et museum udstiller fysiske genstande (døde ting), mens en zoologisk have skal give offentligheden adgang til levende vilde dyr. Ændringsloven til lønsumsafgiftsloven fra 2008 og forarbejderne hertil omtaler heller ikke zoologiske anlæg. Lovændringen i 2012 skulle alene sikre, at museer blev ligestillet, uanset om de modtog tilskud efter museumsloven eller ej. At lovændringen ikke skete af hensyn til de zoologiske haver støttes også af, at ingen af sagsøgerne opfyldte betingelserne for lønsumsafgiftsfritagelse efter de regler, der var gældende forud for 2009. Endvidere støtter oplysningerne i lovforslaget om de økonomiske konsekvenser af lovændringen i 2012, at det ikke har været hensigten, at lovændringen skulle omfatte zoologiske anlæg, idet provenutabet for det offentlige er angivet til kun ca. 5. mio. kr., og sagsøgerne i denne sag har nedlagt påstand om betaling af mere end 4 mio. kr.\nTil støtte for de subsidiære påstande har Skatteministeriet gjort gældende, at såfremt landsretten måtte anse det for sandsynliggjort, at sagsøgerne i et vist omfang har udøvet museumsvirksomhed, skal der ske hjemvisning til SKAT. Sagsøgerne har oprindeligt anmodet SKAT om fuld fritagelse for betaling af lønsumsafgift med den begrundelse, at zoologiske anlæg skal sidestilles med museer, og SKAT har derfor alene taget stilling til, om zoologiske anlæg som sådan er omfattet af fritagelsesbestemmelsen i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, nr. 7. Der er således ikke taget stilling til, om konkrete aktiviteter i form af udstillinger mv. eventuelt kan anses for at udgøre museumsvirksomhed i lønsumsafgiftsloven forstand. Der skal efter Skatteministeriets opfattelse meget til, før aktiviteter i forbindelse med udstillinger og lignende kan anses for at udgøre egentlig museumsvirksomhed. Det må kræves, at der er tale om egentlig museumsvirksomhed af et vist omfang, og at institutionen i den forbindelse beskæftiger egentligt museumspersonale.\nSagsøgerne har ikke med det fremlagte materiale hverken godtgjort eller sandsynliggjort, at de har udøvet afgiftsfritaget museumsvirksomhed, men skulle det være tilfældet, kan der eventuelt være adgang til afgiftsfritagelse for disse konkrete aktiviteter, jf. lønsumsafgiftslovens § 4, stk. 1, 1. pkt.\nOgså for så vidt angår H1 er det Skatteministeriets opfattelse, at H1 ikke er omfattet af afgiftsfritagelsen i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7, men der er for landsretten fremlagt oplysninger om, at H1 tidligere har været et statsanerkendt museum under museumsloven, og at H1 ved overgangen til zoologisk anlæg overtog de samlinger af Dyr 2-redskaber, artefakter og konserverede dyr, som blev udstillet på H1.1, ligesom medarbejderne var de samme. På den baggrund er det Skatteministeriets opfattelse, at H1 har sandsynliggjort, at H1 eventuelt har udøvet konkrete aktiviteter, der kan falde ind under begrebet museumsvirksomhed. Den nærmere vurdering heraf forudsætter en omfattende gennemgang af de konkrete aktiviteter, og den gennemgang skal foretages af SKAT og Landsskatteretten, der ikke tidligere har haft anledning hertil. Opgørelsen af H1's afgiftstilsvar skal derfor hjemvises til SKAT.\nEfter momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, er kulturelle aktiviteter, der udøves af blandt andet museer og zoologiske haver og lignende fritaget for at betale moms. Momsloven oplister således museer og zoologiske haver som adskilte aktiviteter.\nDet følger af lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, at varer og ydelser, der er fritaget for moms i medfør af blandt andet momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, skal betale en lønsumsafgift til staten. I lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, er opregnet en række specifikke undtagelser til denne hovedregel, og ”museumsvirksomhed” er angivet som en sådan undtagelse.\nSpørgsmålet er herefter, om den virksomhed eller en del af den virksomhed, som H2, H3, H4 og H1 udøver, kan karakteriseres som museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens forstand.\nH2, H3, H4 og H1 modtager alle støtte efter zoo-loven, mens statsanerkendte museer modtager støtte efter museumsloven. Det fremgår af bemærkningerne til zoo-loven, at man ønskede at bevare en klar skelnen mellem museer og zoologiske anlæg ved at kræve, at de udstillede dyr skulle være levende.\nMed lov nr. 526 af 17. juni 2008 om ændring af lov om afgift af lønsum mv. ophævedes fritagelsen for at betale lønsumsafgift for offentlige virksomheder, som overvejende var finansieret af det offentlige. Samtidig blev der i lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 1, indført en række nye undtagelser, herunder ”museumsvirksomhed omfattet af museumsloven eller i tilknytning til universitetsloven”. Det fremgår af forarbejderne, at der var tale om ”nogle nye specifikke undtagelser … på udvalgte delområder”. Zoologiske anlæg er ikke nævnt i bestemmelsen eller forarbejderne hertil.\nVed lov nr. 277 af 27. marts 2012 om ændring af lønsumsafgiftsloven udgik ”omfattet af museumsloven eller i tilknytning til universitetsloven” af fritagelsesbestemmelsen, således at fritagelsesbestemmelsen herefter alene henviste til ”museumsvirksomhed”. Det fremgår af forarbejderne til lovændringen, at der med lovændringen ønskedes en ligestilling af museer indenfor og udenfor museumsloven, idet det havde vist sig, at nogle museer utilsigtet var blevet lønsumsafgiftspligtige ved lovændringen i 2008. Man var ved lovændringen i 2008 således fejlagtigt gået ud fra, at museer, der ikke var omfattet af museumsloven, i forvejen betalte lønsumsafgift, hvilket ikke var tilfældet, da de tidligere havde været omfattet af bestemmelsen om fritagelse for institutioner, der overvejende var finansieret af det offentlige. Zoologiske anlæg var heller ikke før lovændringen i 2008 fritaget for at betale lønsumsafgift, og zoologiske anlæg er ikke nævnt i forarbejderne til lovændringen i 2012.\nDer er således hverken efter ordlyden af lønsumsafgiftslovens § 1, stk. 2, nr. 7, sammenholdt med ordlyden af momslovens § 13, stk. 1, nr. 6, eller efter forarbejderne til bestemmelserne grundlag for generelt at anse den momsfritagne virksomhed, som H2, H3, H4 og H1 udøver, for museumsvirksomhed i lønsumsafgiftslovens forstand. Det forhold, at der er vist sammenfald i de opgaver, som H2, H3, H4 og H1 har efter zoo-loven, og egentlig museumsvirksomhed, herunder ”indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling”, kan ikke føre til et andet resultat.\nSkatteministeriet frifindes derfor for de nedlagte principale påstande.\nLandsretten finder det heller ikke efter bevisførelsen sandsynliggjort, at H2, H3 og H4 har haft enkeltstående aktiviteter, der udgør egentlig museumsvirksomhed, og som ikke samtidig er et naturlig accessorisk led i de zoologiske havers opfyldelse af de krav, der stilles til havernes forpligtigelser efter zoo-loven.\nSkatteministeriet frifindes derfor ligeledes for disse zoologiske havers nedlagte subsidiære påstande.\nH1 har tidligere under navnet H1.1 været statsanerkendt museum efter museumsloven. I forbindelse med, at H1 valgte at overgå til støtte efter zoo-loven i stedet for at modtage støtte efter museumsloven, blev det ifølge det oplyste aftalt med Kulturarvsstyrelsen, at H1.1's samlinger, indsamlet og registreret i årene som statsanerkendt museum, skulle bevares på H1. I lyset heraf har Skatteministeriet erkendt, at det er sandsynliggjort, at H1 eventuelt har udøvet konkrete aktiviteter, der kan falde ind under begrebet museumsvirksomhed, og at opgørelsen af H1's lønsumsafgiftstilsvar for perioden 1. januar 2009 til 30. juni 2012 derfor skal hjemvises til fornyet behandling hos SKAT. H1 har tilsluttet sig dette, såfremt der ikke gives medhold i den principale påstand.\nLandsretten tager derfor H1s subsidiære påstand om hjemvisning af H1s lønsumsafgiftstilsvar for perioden 1. januar 2009 til 30. juni 2012 til følge, idet bemærkes, at landsretten ikke finder anledning til at angive nærmere retningslinjer for opgørelsen heraf end det, der er anført ovenfor.\nEfter sagens udfald sammenholdt med parternes påstande skal H1, H2, H3 og H4 in solidum betale sagsomkostninger til Skatteministeriet med 350.000 kr.\nSkatteministeriet frifindes for de af H2, H3 og H4 nedlagte påstande.\nFastsættelsen af H1's lønsumsafgiftstilsvar for perioden fra den 1. januar 2009 til den 30. juni 2012 hjemvises til SKAT.\nH1, H2, H3 og H4 skal betale sagens omkostninger til Skatteministeriet med i alt 350.000 kr.


Ekstremt sjælden fugl er han i den ene side og hun i den anden – Ekstra Bladet\n4 minutter siden Kæmpe Giro-kaos: Forkorter etape 51 minutter siden Kopierer Danmark - truer med nedlukning igen 45 minutter siden Dumheder i dagspressen 35 minutter siden Dansk forsøg om effekten af mundbind i stormvejr 15 minutter siden Vanvittig spøg: Kidnappede 16-årig og kørte ham i skoven 4 minutter siden Kæmpe Giro-kaos: Forkorter etape\nSøndag d. 18. okt. 2020 - kl. 20:19 0\nEkstremt sjælden fugl er han i den ene side og hun i den anden\nEn fugl i den amerikanske delstat Pennsylvania udviser både træk fra hanner og hunner\nKan du se forskellen? Fuglen har hankønnede egenskaber i den gule side af fjerdragten og hunkønnede egenskaber i den røde del. (Foto: Powdermill Nature Reserve/Annie Lindsay).\nForskere i Pennsylvania har fundet en ualmindelig sjælden fugl, der har en fjerdragt med træk fra både hankøn og hunkøn. Det skriver Science Alert ifølge Videnskab.dk.\nFordelt vertikalt på fuglen kan man se den gule hankønsfarve på fjerdragten til den ene side og en lyserød farve på den anden del.\nBiologerne har endnu ikke foretaget en blodprøve eller udtaget celleprøver, men holdet mener, at fuglen – en rosenbrystet kernebider (Pheucticus ludovicianus) - formentlig er et resultat af en genetisk afvigelse kendt som bilateral gynandromorfi.\nLæs mere på Videnskab.dk: Hvor mange køn findes der?\nBilateral gynandromorfi betyder, at en organisme har lige dele mandlige og kvindelige egenskaber. Det har man noget, set hos fugle før, skriver Science Alert ifølge Videnskab.dk.\nHvorimod hermafroditter har reproduktive organer fra begge køn, er gynandromorfe organismer skabt med mandlige og kvindelige træk på hver side af kroppen.\nFuglen, som man har fundet i Pennsylvania, ser ud til at være genetisk af hunkøn, men den ene side af fuglen har kendetegn fra en han.\nHvis fuglen er ligesom tidligere fundne gynandromorfe fugle, kan det vise sig, at det ikke kun er fjerdragten, der er gynandromorf, men også fuglens hjerne og kønsorganer.\nLæs mere på Videnskab.dk: 'Fantastisk': 10 nye fuglearter opdaget på isolerede øer\n- Hele holdet, der ringmærker fuglene, var meget begejstrede for at se den utrolig sjældne fugl tæt på, og de lever højt på mindet om en helt særlig oplevelse, siger Annie Lindsay, der er leder af ornitologerne hos Powdermill Avian Research, til Science Alert, ifølge Videnskab.dk.\nForskere ved endnu ikke, hvorfor gynandromorfi forekommer hos dyr, men man har tidligere set det hos øgler, sommerfugle og krebsdyr.\nHvorfor parrer forskellige fuglearter sig ikke med hinanden?\nDet ved vi (ikke) om kønsforskelle i hjernen


VW Buggy brugt - 3 til salg + vurderet af AutoUncle\n3 brugte VW Buggy blev pristjekket\nForside Brugte biler VW VW Buggy\nToyota Aygo 10 VVT-I X-Cite 72HK 5d\n29 Km/l* -\nPrisvurdering kr. 92.000\nVW Buggy Bred Beach\nVW Buggy Berry Mini T2 Beach\nFå en brugt VW Buggy\nLeder du efter det bedste tilbud på en brugt bil? AutoUncle har fundet 3 brugte VW Buggy, som er til salg i Danmark lige nu, samlet fra diverse forhandleres hjemmesider og online markedspladser. Når det gælder om at bestemme prisen på en brugt bil, er der fire primærer faktorer: Årgang, brændstøfokonomi, tilstand og udstyrsvariant. Hvorimod den dyreste model kan koste omkring DKK 105.000, kan den billigste model koste så lidt som DKK 64.900.\nVW Buggy er mere miljøvenlig end lignende biler\nEn typisk lille til mellemklasse familiebil i Danmark kører 14,05 km på literen, men klarer sig bedre end gennemsnittet, og kører 17 km på én liter Benzin i gennemsnit.\nVW Buggy fås kun som Sedan\nVW Buggy findes i 2 forskellige farver: Rød og Grøn.\nDen bedstsælgende farve er Rød, og der er 2 biler i denne farve på AutoUncle lige nu. Rød er en smuk farve, og mørkere farver skal vaskes knap så ofte, da det kan være svært at se snavs og mudder på røde biler. Den anden mest populære farve er Grøn med 1 biler til salg på AutoUncle.\nEt populært alternativ tilToyota Corolla er VW Buggy\nAlle områder for VW Buggy