Godt nyt klima-tiår\nGodt nyt handlingens tiår!\nVi får brug for mere end gode klimaønsker for ’20-erne. Først og fremmest skal vi have HANDLING – i Danmark, EU og Verden. Med baggrund i en ny dansk klimalov, finansloven, det kuldsejlede COP25 og senest statsministerens nytårstale er her er en oversigt over, hvad der skal til, hvis vi I 2030 skal kunne kigge tilbage mod et tiår, der rykkede på klimaområdet – og se frem mod en tålelig fremtid for vores børn og børnebørn...\nSpærret for klimahandlinger? (Foto: Shutterstock)\nDer gik kun 11 måneder, fra borgerforslaget om en klimalov så rigeligt fik de nødvendige 50.000 stemmer, til loven blev en realitet. Den 6. december ’19 kunne klima-, energi- og forsyningsminister Dan Jørgensen præsentere en ny klimalov, og den hurtige succes fik mange i klimabevægelsen til at hæve armene højt op over hovedet.\nLoven ligner overfladisk set på mange punkter også det oprindelige forslag, men en nærmere granskning viser dens svagheder. Og med de efterfølgende politiske udmeldinger og signaler kan du godt tage armene ned igen. Arbejdet er nemlig langt fra færdigt.\nDelmål med elastik\nDen til enhver tid siddende klimaminister er ifølge loven forpligtet på de to hovedmål, nemlig 70 procent reduktion af CO2-udslippet i 2030 (i forhold til 1990-udledningen) og nul udslip i 2050. Men ønsket om femårige delmål blev noget udvandet. Hvert femte år skal der sættes et nyt tiårsmål. I 2025 skal målene for 2035 være klar og så fremdeles. Målene for 2025 bliver et såkaldt “indikativt delmål”, som er et andet ord for ”gæt”.\nDet nye klimaråd skal hvert år vurdere, om klimapolitikken bringer os i retning af målene. Hvis ikke, skal ministeren fremlægge nye initiativer. Folketinget skal så vurdere, om regeringens initiativer er gode nok, eller om der skal mere til.\nHandling 1: Bedre mål og bedre kontrol\nFørst og fremmest skal vi i klimabevægelsen gøre os klart, at de mål, som klimaloven indeholder, langt fra er ambitiøse nok. Hvis Danmark skal overholde Parisaftalen og give et fair bidrag til at løse klimakrisen, skal CO2-udledningen ifølge Klimabevægelsen 350 i Danmark reduceres med 55 % i 2025, 70 % i 2030, 85 % i 2035 og 100 % 2040. Derefter skal Danmark være CO2-negativt.\nVi skal arbejde for at synliggøre disse ambitiøse mål, og politikere skal holdes op på resultaterne. Jeg – og det er min personlige mening – mener, at partierne, der er med i ’forståelsespapiret’ og som står bag klimaloven bør være parate til at tage endnu et ’klimavalg’ på dette spørgsmål. Jeg tror, befolkningen er parat til at stramme kravene.\nEt vigtigt punkt i borgerforslaget kom slet ikke med i klimaloven. Der er ikke et CO2-budget med. Et sådant budget angiver, hvor meget CO2, videnskaben mener, der på globalt plan er plads til at udlede, hvis temperaturstigningen skal holdes under 1½ grad. Danmarks andel beregnes ud fra indbyggertallet. CO2-budget bliver fx brugt i Storbritannien, men det sker ikke i Danmark. Målet om klimaneutralitet i 2050 er derfor ikke er et videnskabeligt baseret mål men er udelukkende politisk bestemt ud fra, hvad man på Borgen mener, befolkningen kan gå med til.\nDerfor skal vi stille større krav og først og fremmest få indført et CO2-budget, som vi kan styre (politikerne) efter.\nVi skal have det hele med\nUd over, at vi bør reducere CO2-udledningen hurtigere, end klimaloven foreskriver, så skal vi have det hele med. Det er først og fremmest den CO2, der udledes for at producere og transportere de varer, vi importerer, som skal regnes med.\nDet er svært at opgøre, hvor meget CO2-udslip, importerede varer genererer. Derfor har FN vedtaget, at det kun er den CO2, der udledes i de enkelte lande, som skal tælle med i målene for CO2-reduktion. I princippet kunne det være lige meget, fordi varer, der er importeret til ét land, jo er fremstillet et eller andet sted, hvor det tæller på fremstillingslandets CO2-regnskab.\nMen i praksis er det dybt uretfærdigt, for det gør, at de vareproducerende lande i fortrinsvis Asien kommer til at hænge på en stor CO2-udledning, mens vi i de rige vareforbrugende lande slipper billigere. Det er skævt. Det er nemlig os, der har hanen. Det er os, der kan skrue ned for forbruget og den afledte CO2-udledning, mens man vel egentlig ikke kan fortænke de vareproducerende lande i at fremstille varerne, når vi nu så gerne vil betale.\nDet er først og fremmest, hvad Concito i deres opgørelse kalder for ’ting og sager’, der ikke optræder på Danmarks CO2-regnskab. Det handler om vores indkøb af materielle goder som mobiltelefoner, computere, sofaer, spiseborde, biler og tøj. Disse dingenoter står for næsten en tredjedel af vores CO2-udledning, men tæller altså ikke med hos os.\nDe containerskibe, der sejler varerne hjem til Danmark, sejler regnskabsmæssigt på den rene luft. Skibstrafikkens brændstofforbrug tæller nemlig ingen steder. Hvem skal stå til regnskab for den massive CO2- og partikelforurening, som skibene står for? Det land, der afskiber lasten? Modtageren? Det land, hvor bunkring (tankning) finder sted? Eller det land, som huser rederiet? Den gordiske knude har FN ikke formået at hugge over, og derfor har man pragmatisk bestemt, at skibenes forurening slet ikke tæller med…\nHvis man valgte at lade rederiets land tage ansvar for skibenes udledning, ville Danmark som verdens femte største skibsfartsnation virkelig komme på arbejde for at nå målene i klimaloven.\nHandling 2: Kvalitet, genbrug og pris\nDet er i og for sig let nok at gøre noget ved den udledning, der stammer fra vores overforbrug af ting og sager. Nøgleordene er kvalitet og genbrug.\nTøj er et eksempel på, at brug og smid væk-kulturen er gået helt grassat, og modeindustrien står for en voldsom del af drivhusgasudledningerne. Hvis du køber god kvalitet, holder det længe. Køb tøjet brugt og giv det væk eller sælg det på genbrugsmarkeder, når du ikke gider gå med det mere. Det samme gælder boliginventar og elektronik. Det sidste kan faktisk ofte oparbejdes, så det fungerer som nyt – selv om producenterne med fx indbygget forældelse gør livet besværligt for den klimabevidste forbruger.\nVi vil gerne både ’nudges’ og tvinges\nDe personlige handlinger er så oplagte, at man skulle mene, at klimaloven og de kommende klimahandlingsplaner burde indeholde masser af ideer til, hvordan vi kan ’nudges’ til at ændre vores materielle forbrugskultur. Men bortset fra, at enkelte partier er begyndt at hviske det forbudte ord ’afgifter’ lidt højere, så er tiltag, der skal nedsætte forbruget, lige så usynlige som Sidneys skyline i et brændende Australien.\nMen da klimaloven ikke vil, så er her en lille liste over kollektive klimahandlinger, som kan hjælpe os med at nå vores klimamål:\n* Drop Parisaftalens bestemmelse om kun at medregne CO2, der udledes her i landet – og få EU med på ideen. Det betyder, at vi kommer til at tage vores fair del af besværet. Vi har jo også råd i vores del af verden...\n* Tag ansvar for verdens femte største handelsflåde og forlang, at skibene skal reducere CO2 på linje med alle andre danske personer og virksomheder.\n* Klimaklogs kæphest: Kortlæg alle varers CO2-udledning – fra råstof til butik. Det er ikke svært, blot besværligt. Varerne skal CO2-mærkes og afgiftsbelægges efter deres udledning. Det skal koste – også for den enkelte forbruger at udlede CO2. Og ja, afgifter vender den tunge ende nedad. Men det kompenserer vi for under næste punkt.\n* Beløn genbrugsbutikker, værksteder, der reparer ting, og virksomheder, der finder nye, mindre CO2-tunge produktionsmetoder – fx med momsfritagelse. Det vil sætte fart i udviklingen og stadig give de mindrebemidlede mulighed for at erhverve ting – blot disse er mindre belastende for miljøet.\n* Giv til gengæld bøder eller afgifter til virksomheder, der indbygger forældelse i produkterne. Indfør holdbarhedstests som en del af certificering eller godkendelse. EU skal selvfølgelig være med på ideen.\n* Beløn CO2-neutralt forbrug. Vi skal bruge vores penge på oplevelser i fritiden som kultur eller sport, så hvorfor ikke gøre disse oplevelser billigere med momsfritagelse eller større tilskud.\nKlimaloven hjælper os ikke med at spise rigtigt\nDet er efterhånden almen viden, hvad der er klimarigtig kost: Mindre kød – især oksekød, mere grøntsager, frugt og bønner, der naturligvis er lokalt dyrkede og spises, når der er sæson. Der er sket en – lille – ændring i danskernes kostvaner. Det batter dog ikke rigtigt, at man skifter en rød bøf ud med én lavet af plantefars en gang i mellem.\nDerfor ville det naturligvis være oplagt at supplere klimaloven med en række handlingsplaner, som skulle hjælpe os med at vælge rigtigt. Det er svært nok at finde ud af at vælge klimarigtig kost selv for dem, der gerne vil. Der er få, som ved, hvad det koster i drivhusgasser at producere en plantebøf. Det er givet langt mere miljørigtigt end en gammeldags hakkebøf, men forbrugeren har ikke nemt ved at finde ud af, hvor meget soja, varme og maskinkraft, der er skal til for at lave den vegetariske efterligning appetitlig nok.\nFolketinget og kommende klimahandlingsplaner skal naturligvis hjælpe – eller nudge – os til at vælge rigtigt hver gang. Og vigtigere endnu – hjælpe landbruget i ind- og udland til at producere de klimavenlige fødevarer, der gør, at vi ikke kan vælge forkert!\nHandling 3: Hjælp landbruget og dig selv med at reducere klimaaftrykket\nUanset om det drejer sig om ’ting og sager’ eller ’mad og drikke’, er der ingen principiel forskel mellem de tiltag, der skal til for at presse os forbrugere i den rigtige retning. Jeg tillader mig derfor at trække den gamle kæphest frem fra stalden endnu en gang: CO2-mærkning, så vi får lettere ved at træffe klimarigtige valg; afgifter på CO2-ødslende fødevarer – og afgifterne skal betales i producentleddet og uanset, om varerne bliver solgt og fortæret eller ej, så vi også kan mindske madspildet; og endelig tilskud eller momsfritagelse til CO2-nærige fødevarer.\nMen modsat forholdene omkring ’ting og sager’, så har vi, når det gælder fødevarer, også gode muligheder for at påvirke producentleddet.\nDe klimahandlingsplaner, der skal komme i kølvandet på klimaloven, må og skal indeholde tiltag over for landbruget. Fra 2007 til 2017 voksede landbrugets andel af CO2-udledning ifølge Danmarks Nationalregnskabsrapporter fra 15,6 % til 22,4 %, og det var bestemt ikke meningen med ’klimavalget’, at landbruget fortsat skulle fredes.\nDer er – som i resten af samfundet – brug for både pisk og gulerod for at begrænse CO2-udslippet fra landbruget. Pisk i form af CO2-afgifter på landbrugsprodukter og gulerod i form af tilskud og lempelser til de landmænd, der vælger at bruge jorden til fx skov, vådområder eller vindmøller, eller som vælger at omlægge produktionen til mere klimavenlige produkter.\nVi skal i klimabevægelsen sørge for at holde politikerne op på, at de kommende handlingsplaner ikke freder landbruget. Men vi skal også som forbrugere gøre det lettere for både bønder og konger i spillet at træffe de rigtige valg. Det gør vi ved at tage mere klimarigtige valg nede i Brugsen.\nBorgerting øg borgerønsker\nDe områder, der er behandlet i dette blogindlæg, altså ’ting og sager’ og ’mad og drikke’ berører ca. 45 % af Danmarks drivhusgasudledning. De andre store områder som energiforbrug, offentligt forbrug og transport må vente til næste gang.\nDet er vigtigt, at borgerne i Danmark bruger det vindue, der er mellem klimaloven, der sætter rammerne, og de kommende klimahandlingsplaner, der skal udfylde dem, til at få formuleret de krav, vi skal stille for at Danmark reelt kan blive dét foregangsland, som skåltalerne aldrig forsømmer at nævne.\nDet klimaborgerting, der også er et resultat af borgerforslaget og en del af klimaloven, skal have reel indflydelse! Og politikerne skal også lytte til de mange gode forslag til konkrete handlinger, der fulgte med i kommentarfeltet fra de 68.534 danskere, der nåede at støtte forslaget, inden det blev taget ned.\nMener hun det?\nHer på Klimaklog.dk lover jeg i hvert fald at følge op. Klimaloven er ikke bedre end de handlinger, den sætter i værk.\nMen let bliver det ikke. Børnenes statsminister tænker nok lidt mere på at tvangsfjerne børn end på at sikre dem en fremtid, hvor klimakatastrofer og klimaflygtninge ikke hører til dagens uorden… Mette Frederiksen nævnte faktisk klimaet i sin nytårstale, selv om det var så lidt, at mange sikkert ikke lagde mærke til det…\n»I aften har jeg talt om de børn, der har det sværest. Men i de her år viser danske børn og unge også, at de aldrig har været stærkere. I gik på gaden. I krævede handling. I har skubbet til jeres forældre og bedsteforældre. I gjorde Folketingsvalget sidste år til et klimavalg. Det er stærkt. I giver håb.\nTakket være jer har vi nu den mest ambitiøse klimalov i Danmark. Nogensinde. Nu ser resten af verden igen i Danmarks retning.\nMere urørt skov, mere vedvarende energi. Flere forskningsmidler til fremtidens løsninger. Og en styrket grøn indsats i verden. Vores udledning af drivhusgasser skal ned og vores natur skal have det bedre. Det kræver noget af os alle sammen. Vi ser ind i store forandringer i den måde, vi lever og producerer på.\nMen handle – det skal vi. Det skylder vi den jordklode, vi kun har til låns.«\nUd over udtalelserne om erhvervsliv, beskæftigelse, økonomi og ulighed, indeholdt nytårstalen en række konkrete klimahandlinger. De er listet her nedenunder:\n»… … …«\nGodt nytår! Og fortsat god klimakamp!


Todbjerg, Hårup, Mejlby fællesråd – Informationer fra Fællesrådet\nTodbjerg, Hårup, Mejlby fællesråd\nInformationer fra Fællesrådet\n3. juli 2019 Af Nadia Christiansen\nKom og del med os hvad du drømmer om i vores lokalområde\n9. juni 2019 Af Bettina Tjørnelund Olesen\nDer arrangeres et introkursus af ca. 3 timers varighed ifm. opstart. Ligesom der vil blive udleveret gule jakker til de frivillige. Tirsdag 11. juni kl. 18.30-21.30 i Hårup Hallens kantineTirsdag 25. juni kl. 18.30-21.30 i Hårup Hallens kantine Natteravnene afholder basiskursus (pligtig for alle Natteravne), fællesrådet er vært med en sandwich ved start. Kurset er … Læs mere\nNatteravnene i Hårup\n29. maj 2019 Af Flemming\nNatteravnene i Hårup I forlængelse af temamødet d. 22/5 i kantinen i Hårup Hallen var der stor opbakning til, at der etableres en gå-afdeling af Natteravnene i Hårup. Natteravnene i Hårup etableres som et forebyggende organ. Målet er, via en inkluderende indsats, at komme i dialog og i øjenhøjde med de unge og dermed skabe … Læs mere\nGod og sikker sommer i Hårup\n14. maj 2019 Af Flemming\nTil alle beboere I Hårup og omegn Den varme og lyse sommer i 2018 blev af nogle i Hårup også oplevet som særdeles udfordrende. Nogle oplevede en gruppe unge med tilholdssted omkring skolen som meget larmende og med en til tider noget upassende adfærd overfor andre i området. Vi skal sammen i området gøre alt … Læs mere\nForårsblomstrende løg fra kommunen\n8. maj 2019 9. april 2019 Af Flemming\nTodbjerg, Hårup og Mejlby Fællesråd har fået mulighed for at søge om at få tildelt en stor mængde forårsblomstrende løg, som kan gøre vores lokalområder smukkere. Derfor: Har du ideer til hvor vi skulle forskønne vores lokalområde? INDMELDE GODE BUD på relevante arealer til beplantning. Når man byder ind skal man kort og klart beskrive … Læs mere\nHÆSTVEJ bliver snart spærret\n8. maj 2019 15. marts 2019 Af Flemming\nNy og bredere vej mellem Todbjerg og Randersvej 😃 HUSK vi afholder generalforsamling på onsdag den 20. Marts kl 19.30 i Hårup Hallen kantine😊\nVores fællesråd dækker et stort område\n8. maj 2019 14. marts 2019 Af Flemming\nVores fællesråd dækker et stort område – håber at se mange til vores generalforsamling 😄 👉Onsdag den 20. marts kl. 19.30 Hårup Hallens kantine Invitere ALLE som du kender i området til at synes godt om vores side\n8. maj 2019 30. januar 2019 Af Flemming\nOnsdag den 20. marts 2019 kl. 19.30i Hårup Hallens kantine Dagsorden:1. Valg af dirigent2. Formandens beretning for den forløbne periode3. Fremlæggelse og godkendelse af det reviderede regnskab 4. Behandling af forslagÆndring af vedtægter5. Fastsættelse af næste års kontingent6. Valg af bestyrelse og en suppleant:7. Valg af revisor8. EventueltForslag til behandling indsendes til formanden Martin Strand på … Læs mere\nBliv medlem af fællesrådet\n8. maj 2019 13. december 2018 Af Flemming\nBliv medlem af et fællesråd, og vær med til at styrke dialogen mellem dit lokalområde og Aarhus Kommune. Aarhus Kommunes samarbejde med fællesrådene er baseret på en samarbejdsaftale. 🍀 BORGERNES TALERØRDu kan kontakte det lokale fællesråd, hvis du vil have kommunen til at interessere sig for konkrete forhold i dit lokalområde. Fællesrådet er borgernes talerør til … Læs mere\n© 2022 Todbjerg, Hårup, Mejlby fællesråd • Built with GeneratePress


Smerter i solar plexus og kvalme. Irritabel tyktarm\nIrritabel tyktarm, ondt i maven, mavesmerter, øvelser og råd | Aarhus Tegn plexus hjerteanfald hos kvinder er meget mere flertydige og er smerter at overse, hvis man ikke er opmærksom på dem. De færreste kvinder kender til symptomerne på hjerteanfald og tror at pludselige smerter i brystet er det eneste tegn. Men et hjerteanfald kan hos kvinder udvikle sig over timer, dage eller endda uger og bestå af mange andre symptomer, der faktisk let kan forveksles med tegn solar overgangsalder eller stress. Kvalme ældre du bliver, des vigtigere er det derfor, at kende din knallert 30 regler signaler, smerter og reaktioner, så du får en bedre fornemmelse af om symptomerne er nye eller gammelkendte. aug Ubehaget eller smerterne kan ledsages af opfyldthed, tidlig mæthedsfølelse, oppustethed, kvalme, opkastninger, sure opstød og/eller. Mavesmerter opadtil sidder i trekanten mellem navlen, brystbenet og de to ribbensbuer og kan være ledsaget af fx kvalme, opkastning, halsbrand og opstød .\nSMERTER I SOLAR PLEXUS OG KVALME - rygsmerter efter fødsel. Fem oversete tegn på hjerteanfald hos kvinder\nSmerter i solar plexus og kvalme, flåt rødt mærke Se hvad man skal være opmærksom på, før det går galt\nKvalme kvinder får et hjerteanfald viser det sig ikke nødvendigvis som en trykken for brystet som det oftest gør hos mænd. Tegn solar hjerteanfald hos smerter er meget plexus flertydige og er lette at overse, hvis man ikke er opmærksom på dem. Dyspepsi er smerter eller ubehag i den øvre del af maveregionen. føle sig oppustet; Tidlig mæthedsfornemmelse; Kvalme (uro i maven); Opkast; Bøvsning. Nej: Mavesmerter uden feber kan for eksempel skyldes smerter fra tarmen - for eksempel irritabel Nej: Ved mavesmerter har man ofte kvalme eller madlede. solar parkeringsur To fingerbredder over navlen Kirtel: Bugspytkirtel og lever Farve:\nNej: Mavesmerter uden feber kan for eksempel skyldes smerter fra tarmen - for eksempel irritabel Nej: Ved mavesmerter har man ofte kvalme eller madlede. 8. jan Womens Health har lavet en liste med syv kropssmerter, som kan være Men følger der en meget kraftig og pludselig hovedpine, kvalme. 4. sep Det kan dog også vise sig som uforklarlig kvalme eller opkastning. Kvinder får også smerter eller ubehag i andre områder af kroppen før eller. 8. jan Womens Health har lavet en liste med syv kropssmerter, som kan være Men følger der en meget kraftig og pludselig hovedpine, kvalme. 4. sep Det kan dog også vise sig som uforklarlig kvalme eller opkastning. Kvinder får også smerter eller ubehag i andre områder af kroppen før eller. Årsager, gode råd, kost, behandling af irritabel tyktarm, ondt i maven, smerter i maven kramper, kvalme, uregelmæssig afføring, oppustethed, smerter i ryggen . maj Smerter mellem skulderbladene er nemlig almindeligt hos kvinder, det samme er kæbesmerter, stakåndethed og kvalme. Hvis du tror, det er et. dec Det starter med at jeg føler mig oppustet og får kvalme. Så begynder en ekstrem pressen lige i solarplexus. Men smerterne er oftes så stærke at man ikke kan lokalisere dem, det var for mig i hele maven over i ryggen og. Dyspepsi er vedvarende eller tilbagevendende smerter eller ubehag i den øverste del af maven. Ubehaget eller smerterne kan ledsages af opfyldthed, tidlig mæthedsfølelse, oppustethed, kvalme, opkastninger, sure opstød og/eller halsbrand.\nSMERTER I SOLAR PLEXUS OG KVALME - koffein i energidrik. Fem oversete tegn på hjerteanfald hos kvinder\nSolar plexus er det område lige under brystet. Når den er i smerte , kan solar plexus være meget irriterende. Der er forskellige grunde til, at nogen måske opleve smerte her. Det kan have at gøre med overdreven mavesyre eller oprustning eller nogen kan være at have uforklarlige brystsmerter eller har en trukket muskel 1.\nMavesmerter - hvad kan det være? smerter i solar plexus og kvalme Kort sagt, er solar plexus en meget delikat og kompliceret klynge nerver, der fungerer som en forbindelse til mange vigtige organer nerve-og fordøjelse. årsager til smerter Smerter i solar plexus kan skyldes flere faktorer. For svær muskel smerter i solar plexus, dæmpe prøve et håndklæde med varmt vand og et par dråber af lavendel eller kamille æterisk olie. Lå fladt på ryggen og wrap din bar hud med afdæmpet håndklæde omkring solar plexus.\nSår i tolvfingertarm: Smerter er ofte lokaliseret noget længere nede i maven ofte i venstre side. Nux Vomica, Halsbrand. Maven udspilet efter måltid. Opkastning. Kvalme. Solar-plexus chakraet findes mellem navlen og brystkassen.\nØvre mavesmerter revenge hvor mange sæsoner\nBy TranceT , March 10, in Skader. Har ikke kunne sove de senere nætter grundet smerter omkring brystkassen primært venstre side.\nMavesmerter opadtil sidder i trekanten mellem navlen, brystbenet og de to ribbensbuer og kan være ledsaget af fx kvalme, opkastning, halsbrand og opstød . Dyspepsi er smerter eller ubehag i den øvre del af maveregionen. føle sig oppustet; Tidlig mæthedsfornemmelse; Kvalme (uro i maven); Opkast; Bøvsning. Nej: Mavesmerter uden feber kan for eksempel skyldes smerter fra tarmen - for eksempel irritabel Nej: Ved mavesmerter har man ofte kvalme eller madlede. Kvalme og ondt i maven er to symptomer, som ofte ledsager hinanden. Som regel er kvalme og ondt i maven forbundet med problemer med fordøjelsen.\nSmerter i solar plexus og kvalme, se ørkenens sønner online Se hvad man skal være opmærksom på, før det går galt\nMavesmerter er et symptom, og kan altså i princippet skyldes mange forskellige ting. Der ligger mange forskellige organer i maveområdet, som kan give smerter. kollektiv sex Mavesmerter opadtil sidder i trekanten mellem navlen, brystbenet og de to ribbensbuer og kan være ledsaget af fx kvalme, opkastning, halsbrand og opstød. Hos langt de fleste med mavesmerter finder man ingen årsag til symptomerne trods grundig undersøgelse. Stress er den tilstand, som kan opstå når kroppen udsættes for højere krav end de ressourcer, som er tilstede.\nMar 27, · Dernæst begyndte min far også at brokke sig lidt over smerter i brystet, og tænkte lidt wtf.. Anyways, så var jeg til træning idag, og mit solar plexus er helt fucked Selv da jeg sparrede med en nybegynder, og han slog - og ramte bare en smule over maven (ikke nødvendigvis direkte i SP), så smertede det i hele brystkassen. Relateret til halschakra og solar plexus. Virker kølende og beroligende. Styrker selvværd. Citrin Har en beroligende virkning og bruges på solar-plexus. smerter, appetitløshed, kvalme. Eksempler på medicin der tjener til at neutralisere mavens syreindhold samt beskytte mavesækkens slimhinde; Kan anvendes af folk med for . Der går herefter ikke længe før jeg får en meget kraftig stikken/trykken i brystet, omkring solar plexus. Jeg får svært ved at trække vejret helt, og jeg panikker ofte, da jeg bliver bange over de kraftige smerter. Ubehag/smerter i øvre del av magen, veiviser Ubehaget eller smertene kan ledsages av oppfylthet, tidlig metthetsfølelse, oppblåsthet, kvalme, brekninger, sure oppstøt og halsbrann. Abonner på nyhetsbrev; Ubehag i øvre del av magen er vanlig og forekommer i perioder hos prosent av befolkningen. Sist revidert: De mest almindelige sygdomme man kan få hvis der er ubalance i solar plexus er gigt, mavesår, mave-tarmproblemer, diabetes, betændelse og cancer i bugspytkirtlen, nyreproblemer, leverproblemer, galdesten, sygdomme i binyrerne, forstoppelse, anoreksi, bulimi, kvalme og diarrhoe. det er lige i solar plexus det gør ondt vil jeg gætte på det måske kunne være mavesyre. Det havde jeg selv på et tidspunkt og jeg kan love dig det gjorde naller. Andre læser\nGaldesten - hvordan føles det? Kommentarer\nFølge: Rotter under træterrasse » »\nTidligere: « « Trusser store størrelser\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Smerter i solar plexus og kvalme backhea.jordenssalt.com


Redwolves - Walking Roads | Anmeldelse | Heavymetal.dk\nUdkom 29. januar 2016\nRedwolves lover klassisk heavy rock\nRedwolves er en kvartet fra København og er efterhånden ved at være godt sammenspillet.\nTidligere hed kvartetten Awesome Mr. Powerwolf, men da Nuclear Blast synes, at dette navn var lige tæt nok på det tyske band Powerwolf, ja så kom navnet Redwolves ind i billedet i stedet for.\nRedwolves lover os tunge rockende sange på deres ep kaldet "Walking Roads". Og De er ikke bange for at udstede en garanti for, at sangene på ”Walking Roads” er sange, som skal blæse os alle lodret bagud og smadre både krop og hjerne. Holder de så, hvad de lover? For det er jo noget af en udmelding.\nHvad byder Redwolves os på?\nDet er tydeligt at høre allerede fra start, at Redwolves meget gerne vil spille heavy rock, og man kan hurtigt ane inspiration fra bl.a. Deep Purple og Thin Lizzy på de fire sange, som er på ep'en. Vi snakker klassisk rock her.\nVed gennemlytning af de fire sange kan man høre, at Redwolves mener noget, og de vil frem. Selvom man kan ane 70’er inspirationen, så prøver de alligevel at sætte deres eget præg på musikken. Dette høres bl.a. på den måde musikken skifter på i tempo og den meget specielle vokal, og den måde den kommer til udtryk.\nMusikken er rigtig fint produceret, lyden er god og alle instrumenter går klart igennem. Det lyder godt og i forhold til, hvad jeg ellers tidligere har hørt på forskellige ep’er, så er det et profarbejde, vi snakker om her.\nEndeligt ville jeg meget gerne gå ind og fremhæve hver enkelt sang her, men her kommer Redwolves’ nok største problem ind i billedet, for deres musik bliver desværre alt for hurtig baggrundsstøj, og det hele flyder sammen i ét stort mix.\nKun nummeret ”Farewell” lyder lidt anderledes i retning af en ballade, da den afvikles i et stille og roligt tempo, hvorimod de øvrige tre numre rocker, som Redwolves nu gerne vil.\nMen jeg sidder alligevel her og ærgrer mig for med de udmeldinger, Redwolves kommer med, så rammer de bunden med et brag. Teksterne og fremføringen af disse lyder, som noget vi allerede har hørt før, og desværre går der ikke mere end et par gennemlytninger, så begynder musikken at kede mig.\nEn anden ting, som jeg synes er problemet for Redwolves, er Rasmus Cundell's vokalarbejde.\nDe fortæller selv at: "I Cundell's tilfælde formuleres med lyrisk vægt fra et skarpt, personligt perspektiv, der adskiller ham fra de gængse udvandede kliche'er, som den tungere rock normalt byder ind med".\nJeg tror nu mere på, at enten kan man lide Rasmus’s vokalarbejde, eller også kan man ikke. Vokalen er virkelig speciel og minder ikke om noget, jeg har hørt før, hvilket nok er det, som Redwolves vil opnå, men for mig fungerer det bare ikke.\nDesværre må jeg nok sige, at Redwolves med denne ep ikke har lavet noget, som får mig op i den syvende himmel.\nDer er intet nyt her og numrene bliver hurtigt meget kedelige og glider i baggrunden. Lysten til at gå og rocke med eller skråle med den er der simpelthen ikke, og den har end ikke været tæt på at være der.\nRedwolves har helt sikkert en ide med deres musik og vil også gerne prøve at lave deres eget udtryk, men der ligger virkeligt meget arbejde i øvelokalet og venter på dem. Den scene, som de vil ind på, rummer mange andre gode bands i forvejen, så det kræver virkeligt, at man disker op med noget helt specielt. Det gør Redwolves ikke, og denne ep er hvert fald en ommer.\nHvis du synes om Redwolves, kan du måske også lide Awesome Mr. Powerwolf. Læs også vores anmeldelse af Awesome Mr. Powerwolf - Wake Up:\nAnmeldelse Af Jesper Bækgaard, 30. december 2013 Genre: Hard rock 0\n70'er-rock med fede riffs og en endnu bedre vokal - og det er dansk\nIron Maiden 6 timer 44 minutter siden til Copenhell - Iron Maiden


Spidskålssalat med hasselnødder\nSpidskåls salat med rosenkål, gulerødder, peberfrugt og honningristede hasselnødder. Er du ikke den største fan af kål så giv alligevel denne lækre og anderledes salat en chance. Både spidskål og rosenkål er neutrale i deres smag, men indeholder flere fibre end den trationelle iceberg. Du skal bruge følgende: Spidskål Rosenkål Gulerødder Peberfrugt Hasselnødder Honning Citron […]\nLækker og anderledes salat med frisk spinat og gedeost. Den er nem at lave og sikrer dig både proteiner, gode kulhydrater og sunde fedtstoffer. Prøv dig frem hvilken gedeost du er mest til – de smager ikke alle af ged, som nogle måske frygter. Du skal bruge følgende: Frisk spinat Friske asparges Parmaskinke Gedeost Rødløg […]


Er det muligt at finde en person via nummerpladen?\nVed godt det måske ikke er det rigtige forum men da spasseren parkerer så jeg har svært ved at komme ind i min carport.\nHar sat en seddel i forruden men det virker ikke så nu der krig\nHvad har du imod kommaer?\nHvis du godt kan komme ind i din carport, så er der vel intet problem?\nForresten så er der sikkert en lov om, at man ikke må parkere på en sådan måde, at man blokere entreen til en anden persons ejendom eller noget i den stil. Prøv at google det.\n23-03-2019, 13:07 (Denne besked var sidst ændret: 23-03-2019, 13:08 af Ash.)\nDet kan du ikke, med mindre du kender en synsmand eller lignende. Eller med mindre der er gæld i bilen, selvfølgeligt.\n23-03-2019, 14:11 (Denne besked var sidst ændret: 23-03-2019, 14:11 af Dingman.)\nBare luk tråden\nJeg har prøvet det samme et par gange med en der holdte uheldigt. Ring til det lokale politi og bed dem kontakte ejeren. Det har jeg gjort flere gange og politiet har altid været flinke til at hjælpe med det samme.\n(24-03-2019, 13:37)Sp2005 Skrev: Jeg har prøvet det samme et par gange med en der holdte uheldigt. Ring til det lokale politi og bed dem kontakte ejeren. Det har jeg gjort flere gange og politiet har altid været flinke til at hjælpe med det samme.\nTror også det bliver løsningen\nHvor mange bor der i nærheden af din carport? Er det ikke til at finde via postkasser og lign? Du må følge efter ham når han efterlader bilen en dag.\n27-03-2019, 15:51 (Denne besked var sidst ændret: 27-03-2019, 16:13 af Dingman.)\n(26-03-2019, 09:39)niklas555 Skrev: Hvor mange bor der i nærheden af din carport? Er det ikke til at finde via postkasser og lign? Du må følge efter ham når han efterlader bilen en dag.\nTror ikke det er en der bor her da der ligger en tog st tæt på hvor der holder mange der skal ind til kbh


Midtvendsyssel Avis - Stor byfest i Klokkerholm til Open by Night\nStor byfest i Klokkerholm til Open by Night\nDer var god stemning på Klokkerholm Stadion i fredags, hvor der var Open by Night og stor byfest både i og uden for klubhuset.\nFørste punkt på programmet var cykelsponsorløbet, hvor der skulle køres penge ind til 9.-klassernes tur til København fra den 11. til den 14. september. Foruden cykelsponsorløbet havde eleverne også en bod med salg af vafler og et lotteri, som skulle give penge til turen.\nInde i klubhuset stod Mette Albæk med sine smukke puder og forskelligt strik, som hun prøvede at sælge. Endvidere solgte hun garn i flotte farver og mønstre, som hun selv havde designet.\nOgså Hellevad og Ørum Kirker var repræsenteret af medlemmer fra menighedsrådet, organist og præst. Der blev reklameret for kirkens mange aktiviteter, som blandt andet indeholder korsang med mere. Til børnene havde kirken taget spil med, som de kunne hygge sig med. Der var både ludo, mølle og dam.\nPå Stadion var der masser af boder opstillet. Her stod blandt andet forfatter Christina Ramskov og solgte sine fire udkomne bøger. Hun fortalte, at en femte bog var på vej inden jul.\nOgså HanneP strik var udstillet. Hanne Petersen stod selv og solgte sine maskin- og håndstrikkede produkter.\nEn bod samlede underskrifter mod lukning af Hellevadlund. Også Klokkerholm Antenneforening var repræsenteret. Der blev reklameret for de nyeste produkter fra TV-verdenen sammen med YouSee.\nForuden de mange boder var der Bogbussen og Dansk Lastbil Nostalgi.\n”Vi er glade for den store tilslutning til vores byfest. I år har vi rykket boderne ned på Stadion, fordi KIF skulle afvikle en serie 4 kamp på Stadion. Vi kan sagtens klare alle aktiviteterne alligevel. Byfesten bliver også holdt som en slags afslutning på vores 100-års jubilæum. Idrætsforeningen og Venstre har sørget for helstegt pattegris, og som noget nyt var der også kylling på menukortet,” fortæller formanden for Borgerforeningen Carsten Hannesbo.


Jernbanen der forsvandt | TV SYD\n22. jan 2014, kl. 11:23\nJernbanen der forsvandt\nI 2012 blev togtrafikken til Tyskland lammet i flere uger, fordi et godstog pløjede skinnerne op. (Arkivfoto).\nEnkeltsporet mellem Tinglev og Padborg er den sidste alvorlige flaskehals i togtrafikken fra Skandinavien til Tyskland. Det har i adskillige år stået højt på den politiske dagsorden at anlægge et dobbeltspor på strækningen, men nu er det forsvundet i et stort hul.\nRegeringen, Dansk Folkeparti og Enhedslisten vil bruge 28,5 milliarder kroner på en omfattende togplan, der rummer timedrift mellem landets største byer, ny bane til Billund, jernbanebro over fjorden i Vejle plus en række mindre projekter. For eksempel opgradering af banen mellem Tinglev og Sønderborg, så rejsetiden bliver et minut hurtigere.\nDobbeltsporet mellem Padborg og Tinglev til 700 millioner kroner er ikke med i milliard-planen, selv om Folketinget tidligere har ønsket at anlægge dobbeltspor mellem Vamdrup og Vojens.\nI daglig drift er enkeltsporet mellem Tinglev og Padborg en flaskehals, fordi sydgående og nordgående tog skal vente på hinanden, men banen er også sårbar. Det viste et uheld ved Vamdrup, hvor et godstog pløjede skinnerne op. Det lammede en stor del af eksporten fra Skandinavien til resten af Europa i flere uger.\nFormanden for Folketingets trafikudvalg, Benny Engelbrecht (S),siger, at det tidligere har været Folketingets hensigt at få anlagt dobbeltsporet mellem Tinglev og Padborg inden 2020, men han erkender, at der ikke er afsat penge til det i det nye trafikforlig.\nDe manglende penge får borgmester i Aabenraa og Flensborg til at undre sig.\nI 2011 blev der nedsat en dansk-tysk trafikkommission. Den har fået mange løfter om en gnidningsfri trafik hen over grænsen, men det kniber med at få dem indfriet.


Fanø Sparekasse har rejst sig og jager lånere | Fanø Posten\nBestyrelsesformand Jeppe Valbjørn glædede sig over plus-resultatet og de 178 nye kunder. T.v. ses direktør Henning Balle.\nFanø Sparekasse blev sendt til tælling efter medieomtalen om stort underskud og besøg af Finanstilsynet. Nu er der ryddet op, og kassen bugner af penge til udlån\nPENGESAGER – 2018 blev et hårdt år for Fanø Sparekasse. Et underskud på 13,8 millioner kroner, deraf følgende presseomtale, ekstraordinært besøg af Finanstilsynet, afskedigelse af medarbejdere, flere måneders hårdt arbejde med at skaffe ekstra sikkerhed fra en lang række erhvervskunder og adskillige overarbejdstimer for at skaffe alt det materiale, som Finanstilsynet lige før sommerferien pludselig krævede trak tænder ud. Salgsarbejdet gik i stå, og indlånsoverskuddet blev endnu større, end det var i forvejen. Nogle erhvervskunder søgte også andre græsgange på grund af kravet om mere sikkerhedsstillelse, men alt i alt gav det 9,2 millioner kroner i tilbageførte afskrivninger og et positivt årsresultat.\nDet var den fortælling, som bestyrelsesformand Jeppe Valbjørn og direktør Henning Balle gav medlemmerne af repræsentantskabet, da regnskabet skulle godkendes. Det skete da også med kun én stemme imod, nemlig fra Ove Gejl, der slet ikke var tilfreds med den dårlige basisindtjening på minus 5,2 procent.\nFormand Jeppe Valbjørn startede med det positive.\n”Resultatet blev 1,3 millioner kroner, og vi fik 178 nye kunder og har nu 3.674. Det første er tilfredsstillende i forhold til budgettet, det andet er meget glædeligt. Det er faktisk et ganske pænt tal, og mange af dem er tilflyttere, som vælger sparekassen til. Det er vi meget glade for. Det er en fremgang på fem procent. Det giver håb for fremtiden”, sagde han.\nMen der var også modvind:\n”Finanstilsynet kom for første gang siden 2013 på besøg. Vi fik klaret at svare i tide efter en kæmpeindsats fra medarbejdernes side. Vi fik nogle påbud, blandt andet om at gennemgå nogle af engagementerne grundigere, men det er vi ikke ene om”, fastslog han og tilføjede:\n”Basisindtjeningen skal op. Vi har måttet opsige to medarbejdere, der har tjent sparekassen godt, De skal have en stor tak for indsatsen. Resultatet har alligevel været svært at opnå. Vi har et stort indlånsoverskud, og sætter vi mere end 50 millioner kroner i Nationalbanken, er der en negativ rente på 0,65 procent. Men det får os ikke til at indføre negative renter for vores kunder som mange af storbankerne. Når folk har betroet os deres penge, vil vi ikke være det bekendt”, sagde han.\nHar kun få aktier\nSparekassen har i dag ganske få aktier i porteføljen og har stort set kun korte og meget sikre obligationer med et lavt afkast, fortalte Henning Balle, der efterlyste mere lånelyst:\n”Vi må og skal have øget udlånet. Vi tjener for lidt på grund af det lave renteniveau, hvor vi er nødt til at følge markedsniveauet. Vi skal have flere udlån udenfor Fanø. Folk på Fanø låner ikke meget. Folks formuer herovre vokser og vokser. Vi kan se et spring i indlånet, hver gang folk får skattepenge tilbage. Balancen er vokset fra 460 til 525 millioner kroner fra 2014 til 2018. Folk på Fanø bliver rigere og rigere. De skal ud at bruge nogle penge i butikkerne! Indlånet er vokset fra 378 til 405 millioner kroner, men vi ved ikke, hvad vi skal med alle de penge. Vi har måske Danmarks bedste likviditet. Jeg er ikke bange for, at folk tømmer pengeautomaten”, sagde han.\nDirektør Henning Balle opfordrede kunderne til at låne nogle penge.\n”Vi prøver at finde kunderne direkte, for eksempel ved at tilbyde sommerhusejerne lån til energiforbedringer, men det er ikke let. Vi skal låne over tre millioner kroner ud om måneden for at øge udlånet! De seneste 14 dage har dog været gode, da har vores dygtige medarbejdere udlånt 10 millioner kroner, så 2019 ser rigtigt fornuftigt ud”, tilføjede han.\nKursstigninger og en forventet indtægt fra salget af Spar Invest, som sparekassen er medejer af, forventes også at løfte resultatet i år.\n”Vore udlån er spredt godt ud over alle brancher. Vi har kun ganske får store risikokunder, og de er udenfor Fanø. Vi har lært af finanskrisen. 77 procent af vort udlån er til private. De svømmer lettere gennem kriser end virksomheder, har det vist sig.”\nSparekassen giver et udbytte på 285.000 kroner, svarende til en forrentning på to procent. Og det blev vedtaget at hæve formandens honorar fra 80.000 til 120.000 kroner om året.


Et skakrelateret indslag 22. december 2016\nVed juleafslutningen stod redaktøren for et skakrelateret indslag. Det drejede sig om problemskak. Han indledte med at fortælle om hjælpemat-opgaver, som er en speciel opgavetype, hvor sort og hvid samarbejder om at sætte sort mat! Der er altså ikke tale om en kamp, snarere om et puslespil med skakregler. Skakspillere vil sige, at sort altid laver de værst tænkelig træk.\nNaturligvis er det nemmere at sætte sort mat, hvis han selv hjælper til, men opgaverne er nu ikke så lette endda. Der er nogle (uskrevne) regler for sådanne opgaver.\nalle hvids officerer skal deltage i matsætningen i alle løsninger\nhjælpemat i to eller tre træk skal altid have mindst to løsninger. Det er tilladt at opnå flere løsninger ved at lave tvillinger, to eller flere opgave i én ved at lave en simpel stillingsændring, f.eks. at have en B-opgave ved at ombytte to brikker\nder bør ikke være brikker, der kun deltager i en af løsningerne\nder bør ikke være træk, som går igen i flere af løsningerne (dog accepteres ombyttede træk)\nnår der er flere løsninger, skal de have nogle fællestræk, og her er der mange muligheder\nThema Danicum 119/2005\nH#2 4.1... C+ 4+6\nOvenstående er en kort notation, som først angiver komponisten og det blad, opgaven først er publiceret i (=offentliggjort). H#2 står for hjælpemat i to træk, 4.1... betyder 4 løsninger uden stillingsændringer, C+ betyder, at opgaven er computertestet og 4+6 betyder 4 hvide og 6 sorte brikker.\nI en hjælpemat begynder sort.\nJohan løste den hurtigt:\n1. Kd3 Sh2 2. Ke2 Df1#\n- men vidste ikke, at der var flere løsninger. Forsamlingen nåede i fællesskab frem til endnu en løsning:\n1. Kb5 Sd4+ 2. Ka6 Da8#\nmen måtte have hjælp til de to sidste:\n1. Kb3 S×d2+ 2. Ka2 Db1#\n1. Kd5 Dh5+ 2. Ke6 Df7#\nTemaet var her en stor kongestjerne: sort konge laver to træk ud ad alle fire diagonaler. Desuden er der skak i første hvide træk og matsætning med dronningen i alle fire løsninger.\nDette var dog kun en forberedelse til det egentlige emne: en speciel form for skak (det er jo juletid), en særlig betingelse kaldet circe, hvor slagne brikker ikke forsvinder fra brættet! Næsten lige om i ludo bliver de slået tilbage til start efter disse regler:\nbønder ender på 2./7. række i den søjle, hvor de bliver slået\nspringere, tårne (og løbere) ender på 1./8. række på det S-, T-, L-felt med samme farve som feltet, hvorpå de bliver slået\ndronningen ender altid på d1/d8\nkongen kan ikke slås\nMan siger, at de genfødes på det pågældende felt. Hvis der allerede står en brik på det felt, så kan den slagne brik ikke står der. Den forsvinder i så fald fra brættet. En genfødt bonde kan lave dobbelttræk i sit første træk. Et genfødt tårn kan bruges i rokade, med mindre det kan vises, at kongen har været flyttet.\nBetingelsen er fra 1968 og er opkaldt efter troldkvinden Circe i Odysseen, som forvandlede Odysseus' mænd til grise. Måske også efter cirkel (livets cirkel), fordi brikkerne genfødes.\nBetingelsen kan illustreres således:\nH#3 circe C+ 3+4\nHer har vi netop en tvilling, to opgaver i én, hvor A-opgaven er som diagrammet, mens sort konge i B-opgaven er flyttet til d4.\n1. e1L h7 2. La5 h8T\n3. T×h8 [+wTa1]+\nSort slår det hvide tårn på et sort felt. Det bliver derfor genfødt på a1. Sorts træk er med skak, og hvid kan kun sætte springeren imellem. Men den kan sort slå med skak (springeren genfødes på g1), hvorefter hvid er mat! Hvid konge kan nemlig ikke slå tilbage på b8, fordi tårnet så ville blive genfødt på h8 og igen give skak. Tårnet dækker således sig selv. Kxb8 er altså ulovligt.\nMen takket være circe har hvid en lignende mulighed:\n3. - T×a5 [+sLf8]#\nHvid slår løberen, der genfødes på f8 og blokerer skakken. Samtidigt sætter hvid selv mat, for sort konge kan ikke slå på a5, for så ville hvids tårn blive genfødt på a1 og igen give skak!\n1. e1S h7 2. Sd3 h8D\n3. T×h8 [+wDd1]+\nIgen står hvid skak fra tårnet, og hvid må lave en feberredning:\n3. - D×d3 [+sSg8]#\nSorts springer genfødes på g8 (et hvidt felt) og blokerer skakken, mens hvids dronning ikke kan slås, fordi den ville blive genfødt på d1.\nBemærk, at der er alforvandling, forvandling til S, L, T og D. Og naturligvis de to gange sortunderforvandling, to gange blokering af skak ved hjælp af circe og en mat med en brik, som dækker sig selv. Eneste minus er trækket h7, som optræder samme sted i begge løsninger.\nRedaktøren sluttede med endnu et eksempel på circe:\nH#4 circe C+ 2+6\nHvid skal sætte mat med sin springer alene, det må altså være en kvalt mat, men det kræver jo mange træk (7) at få sK til h8, sS til g8 og sT til h7 eller 6 at få sK til h8, sS til h7 og sT til g8. Men ved hjælp af circe kan det gøres på bare 4 træk!\n1. g5 Sd8 2. Th7 Se6\n3. Sf7 S×g5 [+sBg7]\nHvid får bonden på plads, så mangler der bare to sorte brikker.\n4. Kh8 S×f7 [+sSg8]#\nI B-opgaven er sort springer meget længere væk:\n1. Se2 Sh8 2. K×h8 [+wSg1] S×e2 [+sSg8]\nSå kom sorts springer på plads, hvids springer må selv arbejde sig derop\n3. g6 Sf4 4. Th7 S×g6 [+sBg7]#\nTemaet er naturligvis to gange kvalt mat. Overraskende, at det kan lade sig gøre. I seneste nummer af fribonden er der mere om circe og en konkurrence om at løse nogle af de viste opgaver.


Overføre billeder fra computeren til iPhone 4S/iPhone 5/iPhone 4\n> Ressource > iPhone > Tutorial til hvordan man synkronisere fotos fra computeren til iPhone\n"Hej, der. Er der nogen vide, hvis det er muligt at synkronisere fotos fra computeren til iPhone 4S uden iTunes. Nogle gange, ønsker jeg ikke at synkronisere alle fotos fra en hel mappe til iPhone, fordi det tager så meget plads. Hvad jeg behøver synkronisering nogle udvalgte billeder fra computeren til iPhone at holde. Ethvert forslag vil blive værdsat. Tak!"\nGenerelt, iTunes er det første værktøj, som folk normalt bruger til at synkronisere fotos fra computeren til iPhone. Men som bruger ovenstående sagde, hver gang det kun lader dig sync foto mapper fra computeren til iPhone, ikke valgte fotos. I dette tilfælde nogle uønskede billeder vil blive tilføjet til iPhone og optager mere plads. Du synkroniserer fotografier fra computer til iPhone, i stedet for iTunes, foreslår jeg du prøve TunesGo Retro. Det lader dig synkronisere nødvendige billeder fra computeren til iPhone visuelt i 2 trin.\nDownload TunesGo Retro retssag gengivelse for at have en prøve!\nBemærk: Som du ser ovenfor, er tog versioner for TunesGo Retro (Windows) og TunesGo Retro (Mac) tilgængelig for download. Vælg den rigtige version ifølge din computer. Efter få installationspakke, installere det på din computer. I følgende vi tage importerer fotos fra computeren til iPhone med TunesGo Retro (Windows) som et eksempel.\nTrin 1. Lancere TunesGo Retro\nLancere TunesGo Retro straks efter installere den. Og derefter bruge USB-kablet at iPhone kommer med at tilslutte din iPhone med computeren. Enhver iPhone, herunder iPhone 6s(Plus), iPhone 6(Plus), iPhone 5S og iPhone 5c, kører i iOS 9, iOS 8, iOS 7, iOS 6 eller iOS 5 er fuldt understøttet af MobileGo. Hvis tilslutning med held, din iPhone og dens grundlæggende info vises i TunesGo Retro primære vindue.\nTrin 2. Synkronisering fotos fra computeren til iPhone 4S/5/4/3GS\nTil venstre i hovedvinduet, kan du se "Billeder". Klik på trekanten lige ved siden af det at afsløre fotoalbum. Som standard, kan du se kameraet Roll og fotobibliotek. Herfra kan du synkronisere fotos fra computeren til iPhone fotobibliotek eller nye albums.\nDu synkroniserer fotografier fra computer til iPhone fotobibliotek, skal du klikke på mappen "fotobibliotek" > Klik på trekanten under "Tilføj" på toppen af vinduet for at afsløre indstillingen "Tilføj mappe" eller "Tilføj fil". Og derefter Gennemse computeren for at synkronisere fotos til iPhone.\nHvis du vil synkronisere fotos fra computeren til et nyt album, højre-klik på "Billeder" og vælge "Ny Album". Name it og dobbeltklik for at åbne den. Fra det tomme vindue, enten klik "Tilføj element" eller klik på "Tilføj" at synkronisere fotos fra computeren til iPhone. I en anden, kan du se dine ønskede billeder på iPhone frit.\nSammenlignet med iTunes, er TunesGo Retro mere fleksible. Det lader dig synkronisere billeder i en mappe eller enkelte billeder fra computeren til iPhone. Det er nemmere at bruge.\nPrøv TunesGo Retro til at synkronisere fotos fra computeren til iPhone 4S/5/4/3GS.


Top 10 billige rejser - Nuevo Vallarta - TripAdvisor\nBedste last minute-hoteltilbud i Nuevo Vallarta, Mexico\nNr. 1 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 2 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 3 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 4 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 5 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 6 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 7 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 8 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 9 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 10 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 11 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 12 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 13 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 14 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 15 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 16 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 17 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 18 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 19 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 20 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 21 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 22 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 23 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 24 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 25 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nNr. 26 ud af 29 hoteller med bedste værdi for pengene i Nuevo Vallarta\nHoteller i nærheden af Nuevo Vallarta (4)\nPrisen, som du fandt, er 47 % lavere end dette hotels gennemsnitspris på 334 $ pr. overnatning.


Her følger en prædiken til søndag d. 5. april 2020, Palmesøndag. Du er velkommen til at læse og dele den med dine nærmeste, naboer, venner og bekendte. Teksterne til læsning er angivet nedenfor og kan i øvrigt findes her: https://www.bibelselskabet.dk/palmesoendag-fra-anden-raekke\nTekster til læsning: Fil. 2,5-11, Mark. 14,3-9\nForslag til salmer fra Salmebogen (https://dendanskesalmebogonline.dk/): 176, 62, 172, 192, 84, 208\nDet er så mærkeligt – i ordets egentlige betydning – at vi for tiden er afskåret fra, at være fysisk sammen med andre. Vi kan mærke, der mangler noget i forhold til hvordan det plejer at være og det gør noget ved os. På et dybere plan er vi afskåret fra at vise hinanden kærlighed.\nOg her skal man selvfølgelig træde varsomt. For det ord har mange betydning, alt efter hvem der hører det. For teenageren betyder det noget i stil med, at man er forelsket og vild med nogen og sover dårligt om natten. For de yngste er kærligheden ofte rettet mod mor, far, kæledyr eller bamser, også selvom man ikke nødvendigvis har ord for det.\nMed årene opdager man, kærlighed overordnet findes i forholdet til andre mennesker, til ens familie, kæreste eller ægtefælde, men også i venskaber. Når vi mister mennesker, vi elsker, betaler vi kærlighedens pris, nemlig sorgen over, at mangle modtageren for vores kærlighed. Samlet for al kærlighed kan vi sige, det udtrykkes på forskellige måder – med forskellige sprog.\nVi udtrykker kærlighed med berøring og fysisk nærvær, tid, gaver, gode gerninger og opmuntrede ord. Både kærligheden til vores hjertes udkårne, til fodboldholdet, til kollegerne og alle andre, udtrykkes grundlæggende på en eller flere af de måder. Og så er det godt at huske på, det er forskelligt, hvordan vi hver især foretrækker at udvise og modtage kærlighed. Nogle bruger mange ord, andre slår græsset og bygger et skur, mens andre igen gerne bruger oceaner af tid med dem, de elsker. Det kan også være en skøn blanding af det hele.\nMed det i baghovedet kan vi godt få øje på, hvor vi er udfordret lige for tiden. Vores kærlighed til andre mennesker er overvejende begrænset lige nu af myndighedernes restriktioner, særligt hvis vi gerne vil udtrykke kærlighed med fysisk nærvær og berøring. Vi er afskåret fra hinanden. Hvor længe ved ingen. Det er mærkeligt.\nOg sådan ved vi en smule om, hvad der gik gennem hovedet på den kvinde, der opsøgte Jesus mens hun kunne og overøste hans hoved med kostbar olie til en værdi af, hvad en arbejder tjente på et år! Hun havde gennemskuet, hvad der var ved at ske. Inden længe ville hun være afskåret fra det menneske, der havde vendt op og ned på alting – også i hendes liv. Hun havde forstået, hvor tæt Jesus var på sit mål: Lidelsen og døden i Jerusalem. Nu skal han salves, som udtryk for kærlighed.\nKvinden hælder olien udover hovedet på Jesus. Det er også her Jesus salves til konge, hvilket de færreste i huset forstår noget af. De har kun øje for, hvilket fråseri med kostbare ressourcer det er. Pengene kunne være brugt bedre! ”Helt sikkert”, svarer Jesus. Men nu og her drejer det sig om, kvinden vil udtrykke kærlighed overfor sin Herre og Gud, ved at salve ham til den lovede befrier og konge, Messias. En frelser og befrier, der skuffede nogle men gik den nødvendige vej til Jerusalem, ”den morderstad” som vi synger i nr. 176 fra Salmebogen.\nHun ville give kærlighed mens hun kunne, og fremhæves for sin gerning. På denne gudstjenesteløse palmesøndag skal hun fremhæves og nævnes som en af mange, der på hver deres måde senere lagde kapper ned for Jesus, som red ind i Jerusalem og modtog folkets hyldest. De gav deres kærlighed til ham, der var deres håb, koste hvad det ville! Hånden på hjertet: Kan man gøre nok for at takke og hylde ham, der gik planken ud og besejrede dødens magt?!\nKærlighed skal udtrykkes, mens den kan. Den skal gives videre og er mere end sødsuppe-film fra Hollywood, hvor alle får hinanden til sidst og violinerne spiller solen ned. Selvom vi hver kan have vores foretrukne måde at vise det på, er kærlighed først og fremmest handling og viljen til at gøre noget for andre.\nBibelen fortæller os historien om Gud, der elsker den verden, han har skabt og mere end noget andet, elsker han mennesker. Af kærlighed formes Adam og Eva og får livet som en gave, de må tage vare på. Da de fristes af slangen og går imod Guds gode vilje, sættes der skel mellem dem og Gud, men hans kærlighed er uforandret og fortsætter med at gøre ting, der hjælper dem og deres efterkommere.\nGud er kærlighed og udtrykker det gennem handling. I Jesus, som både er menneske og Gud, ser vi det allertydeligst. Han går ud og gør noget for den verden og de mennesker, Gud har skabt og elsker. Han viser betydningen af, at være elsket og den forvandling, det skaber i mennesker. Det første skridt til at kunne elske andre, er at man selv er elsket. Guds kærlighed går forud for alt andet og skaber bevægelse i verden og os.\nFrit fra hukommelsen husker vi nok, Jesus lærer os at elske vores næste som os selv. Det ved vi godt er nøglen til liv og fællesskab med hinanden, men også enormt udfordrende. For hvem er vores næste? Er det også det fattige menneske i Bangladesh, der slider og slæber for at vi kan købe billigt tøj på nettet eller i Kolding Storcenter?\n”Elsk din næste som dig selv”, siger Jesus. Vi er desværre slemme til at glemme, han sidestiller det med et andet bud: ”Du skal elske Herren din Gud af hele dit hjerte og al hele din sjæl og af hele din styrke og af hele dit sind” (Luk. 10,27). Guds kærlighed til dig, mig og alle er udgangspunktet for den kærlighed, vi giver videre til hinanden. Den må dyrkes og styrkes, for at kunne trives i vores liv og fællesskab. Guds kærlighed kender ingen grænser, men er som en bundløs kilde, der strømmer med levende, klart vand, man slukker tørsten eller bader sig ren i.\nDet er her vi hører og lærer, vi har uendelig værdi. Det er her vi kan finde et solidt udgangspunkt for hver eneste dag. ”Du ER noget! Din værdi som menneske afhænger ikke af, hvad du kan præstere eller imponere med. Uanset hvad andre måtte sige eller bilde dig ind af løgn og latin, er du værdifuld”, siger Gud til os. Det slukker den store tørst og skyller selv den værste snavs af! Guds kærlighed må vi modtage ligesom vi er. Hvis vi øver os i, at tage imod den med tak, lade den forme os og give igen til Gud af den kærlighed, vi selv har oplevet, får vi også øje for vores næste, som både er vores nærmeste og det menneske, der er fremmed for os.\nØvelsen er svær, men kan i al sin enkelhed lyde: ”Gud, tak for det er sådan det er. Du elsker mig, og jeg må forsøge det bedste jeg har lært, at elske dig igen, også når jeg er i dyb sorg, er ensom eller vred på dig. Hjælp du til, at din kærlighed må forvandle mig, så jeg også ser andre mennesker, som du ser dem: Uvurderlige og enestående.”\nKærlighed er noget, vi får og har fået, for at give det videre. Det havde kvinden med dyrebare oliedråber forstået, da hun salvede Jesus til Messias og en alt andet end kongelig begravelse. Kærligheden skal udtrykkes, som Jesus gjorde det. Til palmesøndag hører en stærk, poetisk tekst – en salme – fra Filipperbrevet kapitel 2, hvor kirkens første store teolog, Paulus, beskriver hvilket sind vi må vise overfor hinanden. Nemlig det sind, Jesus havde.\nHan trådte ned fra det høje til det lave, havde al magt og herlighed men gav afkald, lod det være, og valgte at tjene andre helt derud, hvor det kostede ham livet. Betyder det, vi må ofre livet for andre i den nuværende krise med Corona-epidemi? Måske. Det betyder i hvert fald, vi har noget at øve os i. Noget, som også kan slå os ud, når vi mislykkes med det.\nFor det kvinden gjorde, altså at hælde kostbar olie ud over hovedet på Jesus, hvordan skulle jeg nogensinde kunne gøre noget tilsvarende? Hvis det er, hvad Jesus kræver af mig, så finder jeg en anden vej og klarer mig uden ham! Her gik man og troede, den kristne tro var et fristed, hvor der ingen love og regler var, og så viser det sig, man skal gøre noget nærmest umuligt for at være med.\nDen tanke eller oplevelse, tror jeg rammer de fleste. Der kræves mere af os end vi kan levere. Det kan slå os helt ud og få os til at vende ryggen til Guds kærlighed. Men vi må prøve at forstå, hvordan sammenhængen egentlig er. Nemlig, at Guds kærlighed er forudsætningen for al kærlighed. Vi elsker fordi han elskede os først, står der et andet sted i Det Nye Testamente. For at kærligheden kan eksistere mellem to parter, må den gå begge veje. Den modtages og gives.\nVi er skabt til fællesskab med Gud og hinanden. Et fællesskab i kærlighed, hvor vi må stræbe efter at have det sind, der var i Jesus. Det sind, der hellere giver end tager og som kvinden med oliekrukken så forbilledligt viser, hvordan vi kan udleve i praksis. Hende må vi lære af, når det kommer til at vise vores dybe taknemmelighed overfor Gud. Kan vi give og gøre nok, for at takke ham, der har givet os alt?\nI kærlighedens navn vil vi give det bedste, vi har, til vores konge, vi ikke kan se med det fysiske øje men må tro på. Også det værste, tungeste og mest mørke. For han vil tage imod os, som vi er. Det vigtigste ved kærligheden, er at den gives videre. Derfor er opfordringen til os, at give Gud og vores medmennesker af det, vi nu har at give. I stedet for, at se det bud som en stor hammer, der dunker os i hovedet når vi mislykkes eller holder igen, må vi høre det som den gode vej at gå. En vej, hvor vi griber om det, der giver livet mening, indhold og værdi.\nNår vi giver kærlighed, får vi også noget igen. Noget større end os selv. Noget, der gør ondt at miste, når modtageren af vores kærlighed mangles, hvad enten det er i kortere tid pga. Corona-virus, eller det er for altid, fordi døden har sat skel og slået skår af glæden, livet – af kærligheden.\nI dag standser vi op på vores vej gennem livet, som det nu engang er og åbner sig i alt dets glans og gru med Corona, frygt, bekymringer, uvished og tunge beslutninger. Vi standser op ved den fråsende kærlighed, kvinden med krukken viste Jesus. Den er dog kun en forsmag på den overvældende fråsende kærlighed, der langfredag naglede Jesus til korset, hvor vi på 2000 års afstand ser, hvad kærlighed er i sit inderste væsen. Det er viljen til at lægge handling bag ordene og hellere give end tage. Amen\nVi vil gi dig det bedste vi har


Hunkydory online | Den nye kollektion på Zalando\nSko, tøj og accessories fra Hunkydory\nLOGO - T-shirts print - army green\nBlazere - carmosine red\nFLORAL TIE DRESS - Hverdagskjoler - navy\nZIP CREW - Sweatshirts - soft white\nSTAR HOODIE - Hættetrøjer - light grey melange\nDette Stockholm baserede brand er det perfekte alternativ til de unge kvinder, som leder efter et alternativ til mainstream mærker. Hunkydory kollektionen er primært baseret på stilarter såsom bohemian, militær og rock ’n’ roll. Tre meget forskellige looks der fuldender en original stil, som vil få både drenge og piger til at vende sig om på gaden. Du kan købe denim, knitwear og meget mere af det svenske tøjmærkes udvalg på Zalando.\nStilrent svensk design som både er casual og sofistikeret\n“Hunkydory” betyder “all is peaceful and relaxed”, hvilket oversat til dansk betyder “alt er fredeligt og afslappet”. Det er et udtryk som stammer fra David Bowie albummet ”1971”, og det er det som svenskerne Ulrika og Christopher Bjercke ønsker at udrykke med designet. Hunkydory tilbyder blødt knitwear og luksustøj for at føre en simpel men elegant stil. På den måde kan du fuldende et look som hverken er for glamourøst eller kedeligt. De svenske designere er kendte for at kombinere en både sofistikeret og afslappet stil. Men du skal ikke være nervøs for at det bliver for casual, da de har gjort sig bemærket for at holde sig på grænsen mellem det afslappede og det professionelle.\nTøj til Hunkydory kvinden\nModehuset leverer stærke looks for at give Hunkydory power og attitude til alle kvinder. De skaber imponerende mode med hver evig eneste Hunkydory kollektion sæson ind og sæson ud. Det traditionelle minimalistiske svenske design giver dig mulighed for at skinne igennem med din egen personlige stil. Udvalget får et nyt pift hvert år, men er altid trofast overfor den sædvanlige stil som alle kender dem for. Du kan blandt andet købe en lækker Hunkydory ruskindsjakke, denim i alle farver, samt strikket tøj, som skaber den perfekte silhuette.


Obligationer er din porteføljes brandforsikring | Nordea Invest Magasinet\nLæs næste artikel Vinproduktion i Danmark er ikke længere bare en hobby\nObligationer er din porteføljes brandforsikring\nRenterne i Danmark og resten af Europa er i bund, og det betyder, at udsigterne til gode afkast på obligationer er middelmådige. Hvorfor skal vi så overhovedet have obligationer i vores portefølje? Få fem hurtige svar fra Andreas Østerheden, seniorstrateg i Nordea Asset Allocation.\nVil du ikke starte med at forklare, hvad en obligation er i forhold til en aktie?\n- Hvor du med en aktie køber dig en ejerandel i en virksomhed, og du dermed kan få et afkast gennem en kursstigning og udbytteudbetaling, hvis det går godt for virksomheden, er en obligation et lån, du giver til andre. Du får så en betaling – dit afkast - – gennem en rente, som låntageren skal give dig for at have råderet over pengene. Hvis du for eksempel har sat penge i investeringsafdelingen Nordea Invest lange obligationer låner du blandt andet penge til huskøbere, der optager et langt obligationslån. Det kunne være et fastforrentet 30-årigt realkreditlån, hvor husejernes terminsbetaling går blandt andet til at betale renter til dig. Desuden er dit afkast også påvirket af, om kursen på obligationen går op eller ned, forklarer Andreas Østerheden.\nHvorfor skal vi have obligationer i vores portefølje?\n- Det er en grundregel, at en investeringsportefølje skal have flere ben at stå på. Der skal være en portion aktier og endelig skal der også være obligationer. Både med aktier og obligationer anbefaler vi at man forsøger at sprede sine investeringer ud, så investeringerne for flere ben at stå på. Vi ser det lidt som en køkkenskammel. Hvis du stiller dig op på en med tre ben, så skal der faktisk noget til at rykke den. Har den to ben, så skal der ikke de store rystelser til, før den vælter.\nAndreas Østerheden uddyber:\n- Vi mener helt generelt, at man skal have obligationer for at afdæmpe den risiko, man har som investor. I perioder hvor aktier klarer sig dårligt, er obligationerne der for at stabilisere afkastet. I det scenario, hvor man virkelig har brug for at beskytte sin portefølje ved store kursfald på aktierne, så er det, at obligationerne skal vise deres værdi. Derfor kalder vi det en slags brandforsikring.\nEr der da udsigt til at aktierne vil klare sig dårligt fremover?\n- Vi anbefaler lige nu en overvægt af aktier mod obligationer. Det betyder, at man afviger en smule fra ens langsigtede investeringsprofil. Har man fx som udgangspunkt 50% aktier og 50% obligationer, anbefaler vi, at man har 55% aktier og 45% obligationer. Når vi kigger på den økonomiske konjunkturcyklus, har det været kendetegnende i år, at det synkrone opsving, vi så i 2017, hvor der var fremgang i alle lande, ikke er det samme i år. Mens det stadig kører rigtig godt i USA, er vækstmomentum svækket i Europa, Japan og ikke mindst i Emerging Markets. Det er også en af årsagerne til at vi har oplevet store forskelle på hvordan de enkelte investeringsmarkeder har klaret sig i år – selvfølgelig i en cocktail med politisk usikkerhed særligt fra den amerikanske præsident Donald Trumps handelspolitiske agenda. Men usikkerheden til trods ser vi stadig bedst værdi i aktier fremfor obligationer, selvom vi fremadrettet forventer udsving på markederne – og mere end hvad vi så i 2017. , forklarer Andreas Østerheden.\nNordea Invest har flere investeringsafdelinger udelukkende med obligationer. Her får du overblik over værdiudviklingen i de forskellige afdelinger.\n2012 – 4,13%\n2013 – 1,34%\n2014 – 2,77%\n2015 – 0,31%\n2016 – 2,22%\n2017 – 1,60%\n2012 – 7,13%\n2013 – 0,28%\n2014 – 7,25%\n2015 – -0,15%\n2016 – 3,74%\n2017 – 1,84%\n2012 – 7,92%\n2013 – -0,88%\n2014 – 11,03%\n2015 – -0,85%\n2016 – 6,02%\n2017 – 2,59%\nHvad forventer du, afkastet bliver på obligationer i den kommende tid?\n- Inden for obligationer er vi i øjeblikket meget glade for danske realkreditobligationer, fordi vi ser det som en sikker obligationstype, som man samtidig får et højere afkast for end statsobligationer. Vi regner med, at en dansk realkreditobligation i år vil give omkring 0 % i afkast, og en dansk statsobligation vil ligge på -1 % afkast. Det er jo ikke meget, men det er som sagt en slags brandforsikring, hvis aktiemarkedet skulle falde, siger Andreas Østerheden.\nNår nu renten er steget meget i USA de sidste seneste par år, og den ikke stiger i Europa og Danmark, skal man så ikke investere i amerikanske obligationer?\n- Vi har den strategi i Nordea, at vi valutaafdækker vores obligationsinvesteringer. Det betyder, at langt de fleste af vores obligationsinvesteringer ikke vil opleve de direkte effekter af valutakursudsving. Så selvom man kan få i omegnen af 2-3 procentpoint højere rente på en amerikansk statsobligation end for eksempel en tysk, så ser vi det ikke som attraktivt, da man efter omkostninger til afdækning af valutaen mister i underkanten af 3% på det løbende afkast pga. den store renteforskel der er mellem USA og Europa. Skulle man som investor finde på at investere i for eksempel statsobligationer på egen hånd, skal man være opmærksom på at valutakursen kan have en stor indflydelse på afkastet., slutter Andreas Østerheden af.


Advarsel: Falske Pamol-tabletter i omløb | SOL.dk\nForside » Advarsel: Falske Pamol-tabletter i omløb\nAdvarsel: Falske Pamol-tabletter i omløb\nFoto: Arina Zaiachin/123rf.com\nHvis du har en beholder med Pamol-tabletter stående derhjemme, som er købt i indeværende år, skal du øjeblikkeligt undersøge den nærmere.\nPamol-producenten Takeda Pharma fortæller nemlig på sin hjemmeside, at der ved en fejl er kommet Ibumetin 600 mg, et andet smertestillende lægemiddel, i nogle af beholderne. Disse er nu tilbagekaldt.\nDet tilbagekaldte parti Pamol-tabletter er af 500 mg i 300 stk.-indpakninger, og de kan kun købes på recept på apoteker eller hospitalsapoteker. De tilbagekaldte tabletter kan identificeres ud fra nummeret 11255945 og vnr. 51 07 32.\nLÆS OGSÅ: Danmarks bedste hospital får kritisk rød smiley\nDerudover oplyser Lægemiddelstyrelsen, at man kan kende de almindelige Pamol-tabletter fra Ibumetin-tabletterne ved, at førstnævnte er aflange, hvide og filmovertrukne med teksten PAMOL skrevet på den ene side. De andre tabletter mangler denne tekst.\nTakeda Pharma opfordrer til, at man søger læge, hvis man har indtaget de falske Pamol, og at man desuden skal returnere pillerne på apoteket hurtigst muligt. Derudover undersøger producenten sagen nærmere og melder noget ud, hvis der kommer nyt.\nHvad bør konsekvensen være for Takeda Pharma?


Jan Van Haasteren Puslespil - 1000 Brikker - Bådkaos Ved Havnen → Køb billigt her - Gucca.dk\nNår du er færdig med at samle det, kan du se den pæne illustration af et kaos med både og mennesker ved en lille havn.\nVed e-handel er det meget vigtigt, at sikkerheden er i top, og derfor er det et område, vi vægter højt. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for online betaling er selvfølgelig NETS godkendt. Derfor er handel og betaling hos Gucca.dk helt sikkert.\nDe 30 dages returret gælder selvfølgelig alle varer hos Gucca. Med andre ord medfører det, at hvis du af forskellige grunde ikke måtte ønske at beholde varen, så sender du blot varen, og vi sender dine penge den modsatte vej. Vi står selvfølgelig til rådighed med rådgivning og svar, hvis du måtte ønske at returnere din vare.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde modtager din vare både sikkert og hurtigt. Vi knokler for, at du modtager forsendelsen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Du kan altid se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, så er det en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nHandler du hos os, så kan vi tilbyde dig at vælge blandt adskillige former for betaling. Der er naturligvis frit valg blandt betalingsmetoder - du benytter den, der passer lige til dig. Lige meget hvilken betalingsform, du vælger - kan du føle dig sikker og tryg. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Bemærk at pengene først trækkes fra din konto, når vi sender varen til dig.\nHar du spørgsmål, eller støder du på problemer når du besøger Gucca.dk, beder vi dig kontakte os omgående. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails alle hverdage imellem kl. 10-15, og vi er klar til at hjælpe dig - med godt humør og et smil.\nNår du køber hos Gucca.dk, kan du bagefter tracke, hvor langt forsendelsen er kommet. Efter gennemførsel af købet kan du få adgang til din personlige ordreside. Du kan se, hvornår vi afsender dine produkter, på ordresiden. Du får besked via e-mail, når din forsendelse afsendes fra vores lager og er på vej.\nDin anmeldelse af Jan Van Haasteren Puslespil - 1000 Brikker - Bådkaos Ved Havnen\nVores brugere har bedømt Jan Van Haasteren Puslespil - 1000 Brikker - Bådkaos Ved Havnen Puslespil til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\njeg er vældig tilfreds med produktet som jeg fik samlet på 3 dage. tak\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_puslespil path__forside path__legetøj path__puslespil path__puslespil1000brikker path__puslespil path__puslespil1000brikker path__jumbo path__janvanhaasterenpuslespil path__janvanhaasterenpuslespil1000brikkerbådkaosvedhavnen


CVR. NR Tilsynsbesøget udført d. 14.november Forrige tilsynsbesøg udført d. 5.september 2013 Tilsynsbesøget var anmeldt / Anmeldt - PDF\nDownload "CVR. NR Tilsynsbesøget udført d. 14.november Forrige tilsynsbesøg udført d. 5.september 2013 Tilsynsbesøget var anmeldt / Anmeldt"\n1 Postadresse: Vesthimmerlands Kommune Himmerlandsgade Aars Opholdsstedet Altinget v/ Jeppe Graarup Bjergvej 7 Gøttrup 9640 Farsø Tel.: Tilsynsrapport for Altinget CVR. NR Tilsynsførende Lone Groot Tilsynsbesøget udført d. 14.november Forrige tilsynsbesøg udført d. 5.september 2013 Tilsynsbesøget var anmeldt / Anmeldt uanmeldt Tilsynsbesøgets struktur Afsluttende tilsynsbesøg med henblik på overle vering til Socialtilsyn Nord. Samtaler med leder og afdelingsleder på Tindur. Deltagere ved tilsynsbesøget Leder Jeppe Graarup, afdelingslederen på Tindur samt Lone Groot Vesthimmerlands kommune. Rapporten sendt til Jeppe Graarup den 9.december 2013 Dato: 9.december 2013 Socialafdelingen, Løgstør Sagsnr.: Dokumentnr.: Sagsbehandler: Lone Groot Tel.: Mail: et med tilsynsbesøget er at sikre, at: - Der leves op til de personalemæssige forudsætninger, som beskrevet i godkendelsen - Der arbejdes efter de pædagogiske og behandlingsmæssige metoder, der er beskrevet ved godkendelsen, og at disse til stadighed udvikles. - Det pædagogiske og behandlingsmæssige arbejde har den kvalitet, der var forudsat ved godkendelsen. - Brugerne omgås på en værdig, omsorgsfuld og respektfuld måde. - Der leves op til standarder for god behandling af brugerne - Brugerne får den hjælp, som de har ret til efter loven. - Der så vidt muligt gribes korrigerende ind, før mindre problemer udvikler sig til alvorlige problemer. Andet, herunder særligt fokus for tilsynsbesøget et er, at der kan fokuseres på specifikke og aktuelle problemstillinger indenfor et givet område (fx på en bestemt type tilbud, på grundlag af aktuel bekymring eller andet).\n2 Overordnet ramme for det særlige Den overordnede ramme for dette afsluttende tilsynsbesøg er at lave en ud- fokus Tilbuddets specifikke håndtering dybende beskrivelse og vurdering af af emnet Mulige løsninger / handlemulighedeblik på overlevering til Socialtilsyn opholdsstedet det, med hen- Nord. Tilbuddets målgruppe, målsætning og brugersammensætning af målgruppen og overordnet målsætning for tilbuddet af tilbuddets aktuelle sammensætning (Herunder antallet af etniske minoriteter) Hvordan er der sammenhæng mellem tilbuddets aktuelle brugersammenhæng og målsætning? Hvordan arbejder opholdsstedet det med at omsætte handleplanen fra anbringende kommune? (overordnet) et er at vurdere sammenhængen mellem tilbuddets brugersammensætning, målsætning og værdier. Altinget er godkendt til at drive opholdssted efter servicelovens 142 stk. 7 samt tilbyde efterværn efter 76 til allerede indskrevne elever. Altinget er ligeledes godkendt til at drive intern skole. Altingets godkendelse omfatter følgende målgruppe: børn i alderen 6 18 år (23) Altinget har 3 godkendte afdelinger: Tindur, Eska og Hekla. Fælles for de indskrevne elever er, at de ofte er præget af en stærk belastet psykosocial baggrund med massive omsorgssvigt og ikke kan klare sig uden systematisk behandlingsindsats. Tindur er godkendt til 7 pladser (12 18 år) og har pt. indskrevet 8 elever. Altinget har fået en dispensation til en overbelægning på den 8.plads frem til den 1.juli Der er 4 piger og 4 drenge fra år. Side 2\n3 Eska er godkendt til 5 pladser (6-15 år) og har pt. 5 elever indskrevne. Der er 2 piger og 3 drenge fra 11 til 14 år. Hekla er godkendt til 2 pladser (12-18 år) og har pt. 2 elever indskrevne. Der er 2 drenge på henholdsvis 16 og 17 år. Der er pt. ikke indskrevet elever med anden etnisk baggrund end dansk. Målgruppen for Altinget fremgår af godkendelsesskrivelsen og leder samt afdelingsleder fortæller, at eleverne rummes indenfor den godkendte målgruppe. De beskrives som massivt omsorgssvigtede, mere indad reagerende end udad reagerende, på nær en enkel elev på afdeling Hekla. Eleverne er generelt tilknytningsforstyrrede, herudover har Altinget opbygget ekspertise i at have søskende anbragt samt børn der har været udsat for seksuelle overgreb. Altingets pædagogik beskrives med følgende grundværdier: At stedet fremstår så familienært som muligt, som en tryg base. At der er en fast døgnstruktur og relationer til de unge, Altinget har 3 forskellige modeller for efterværn: 1. Altinget lejer en lejlighed i Farsø til eleven og står for alt støtte. 2. Eleven lejer selv en lejlighed og får støtte fra Altinget. 3. Eleven flytter tilbage til sin hjemby og Altinget hjælper med at finde eget bolig, udd, m.m. og kan købes til udslusningsstøtte i 3 måneder eller de er faldet til. Der er altid 2 personer på arbejde i dag- Side 3\n4 timerne, den ene person har til opgave at gøre noget med de unge (fokus på at holde strukturen) og den anden skal være noget for eleven (fokus på relationen) Herudover nævnes ord som, ankerkendelse, sammenhæng, engagement, håb for elevernes fremtid, motivation og NUZO. Tilbuddets fysiske rammer Fællesarealer (indendørs og udendørs) Bad og toiletforhold Værelser / egne boliger et er at vurdere tilbuddets fysiske rammer i forhold til det pædagogiske arbejde og brugernes trivsel. Tilsynet besigtigede ikke de fysiske rammer ved dette besøg. Tilsynet var kort inde på afdeling Tindur, hvor indtrykket er en hyggelig og hjemlig stue og spisestue med ild i brændeovnen. Tilrettelæggelse af den samlede indsats over for brugeren et er at vurdere, om den samlede indsats er tilrettelagt hensigtsmæssigt overfor brugeren. Side 4\n5 Hvilke pædagogiske metoder og Altinget har 2 pædagogiske dage om indfaldsvinkler arbejdes der året, hvor det samlede personale gennem går alle elevernes behandlingspla- med? og hvilke holdninger er der bag? Hvordan er samarbejdet med ner samt undervises i et relevant tema. forvaltningen samt andre instanser? Herunder hvordan arbejdes Der udarbejdes behandlingsplaner på der med handleplaner? alle elever som selv inddrages i. Derudover afholdes der strukturerede samtaler Hvordan arbejdes der med skriftlig dokumentation af det pædagogiske arbejde på opholdsstedet det? en fast dagsorden til samtalerne, men med alle elever 1 gang ugentligt. Der er samtalen kan ændres til en aktivitet, hvis medarbejderen skønner det vil være bedre for eleven den dag. Tilsynet har forud for besøget gennemlæst statusrapport og behandlingsplan på en elev. Materialet er fyldigt og velbeskrevet. Brugerens trivsel og dagligdag i tilbuddet et er at vurdere, hvordan brugerne trives i tilbuddet og om dagligdagen fungerer hensigtsmæssigt. af stemning på tilbuddet Hvordan er kontakten mellem brugerne og personale? Hvad synes brugerne om at være her? Hvordan arbejdes der med sundhed, kost, motion, kontakt til lokalsamfundet? Hvordan støttes der op om skoletilbud / arbejde? Altinget beskriver en god og harmonisk elevgruppe i begge huse. Eleverne søger de voksne og vil gerne lave aktiviteter sammen med dem. Alle elever har som minimum 1 fritidsaktivitet. Vedr. sundhed, er der fokus på at have en varieret kostpolitik og der støttes op omkring fritidsaktiviteter. Hver elev har Side 5\n6 en ugentlig maddag, hvor eleven skal hjælpe med at lave mad, dække bord, samt rydde op efter maden sammen med en voksen. Brugerindflydelse i tilbuddet et er at vurdere, om brugerne har indflydelse på deres tilværelse. Hvilke områder har brugerne indflydelse på? Og hvordan? Ex. udviklingspunkter og fritidsaktiviteter. Er der brugerråd? Hvad er dets funktion? Hvordan fungerer det? Det beskrives, at eleverne har stor indflydelse på egen hverdag og hvad de gerne vil bruge deres fritid på. Der er fast struktur på hverdagen med ex. spisetider, oprydning og rengøring, hvor eleverne får hjælp efter behov. Inddragelse af pårørende i tilbuddet Hvordan fungerer samarbejdet med de pårørende? et er at vurdere, hvordan der samarbejdes med de pårørende. Det beskrives, at Altinget inddrager forældre i alt det, der er muligt og som Side 6\n7 I hvilken grad er det formaliseret? forældrene magter. Er der en politik for inddragelse af pårørende og hvordan fungerer Man har ugentlig kontakt med forældre, den? og der er afsat timer til samarbejde med forældre. Der er fast et julearr. For forældre samt en forældredag, hvor der typisk arr. orienteringsløb, man ser i fotoalbum fra året og får sønderjysk kaffebord. På denne dag er også søskende, bedsteforældre og andre i netværket velkomne på Altinget. Herudover er der som regel en grill aften i forbindelse med at eleverne tager hjem på sommerferie. Magtanvendelse i tilbuddet Bliver procedurerne vedr. magtanvendelse fulgt og hvordan håndterer tilbuddet magtanvendelser og indberetning heraf? Er der særlige problemstillinger, der giver anledning til magtanvendelse? Har der været episoder med et er at tilse, at bestemmelserne følges op procedurer overholdes, samt at der gribes ind, før problemerne udvikler sig. Tilsynet drøfter 2 konkrete magtanvendelser med ledelsen. Lederen tilkendegiver, at han er enig i Tilsynet vurdering af magtanvendelserne selvom de ikke svare til den første vurdering som lederen havde lavet. Side 7\n8 magtanvendelse, der har givet anledning til særlige tiltag? Antal magtanvendelser i 2013, herunder undersøgelse af person / rum. Hvordan forebygges magtanvendelser? Magtanvendelserne er blevet drøftet i medarbejder gruppen. Afd.lederen tilkendegiver, at der sjældent forekommer magtanvendelser på Altinget. Han er bevidst om, at det er vigtigt at folk møder friske og veloplagte på arbejde, så de kan tackle evt. konflikter bedst muligt. Regelsættet omkring magtanvendelser gennemgås med alle nye medarbejdere. Medicinhåndtering et er at tilse, at bestemmelserne for medicinhåndtering følges op procedurer overholdes. Hvordan håndteres medicin konkret i tilbuddet? Har personalet de fornødne kompetencer til at give medicin? Herunder kendskab til Sundhedsstyrelsens vejledning om ordination og håndtering af lægemidler & Sundhedsstyrelsens vejledning om sygeplejefaglige optegnelser. Har personalet kendskab til relevant medicin på området? 3 medarbejder har kursus i medicin håndtering. Medicinen opbevares i aflåste skabe. Lederen har ikke kendskab til at utilsigtede hændelser skal indberettes til Vesthimmerlands kommune. Tilsynet vil fremsende navn og kontakt oplysninger på den person som Altinget skal indberette utilsigtede hændelser til. Tilsynet vil henstille til, at Altinget frem- Side 8\n9 adrettet indberettet episoder. Alkohol og stofmisbrug et er at vurdere omfanget af misbruget og indsatsen for at hjælpe brugeren med misbrugsproblemer. Er der formuleret en misbrugspolitik i tilbuddet? I hvilket omfang finder der misbrug sted af alkohol, hash, hårde stoffer (heroin, kokain, speed), medicin (ketogan, stesolid m.m.)? og hvad gøres der for at begrænse misbruget? Hjælper personalet med afgiftning, vedligeholdelse, afhjælpning af skadevirkninger. Gives der tilbud om behandling? Hvem koordinerer behandlingen? Er der et samarbejde med misbrugsbehandlingstilbud? Hvis Altinget har mistanke om misbrug tager de kontakt til en misbrugsbehandler fra Aalborg, kontakter sagsbehandler og aftaler om de skal iværksætte urintest og om der skal reguleres i den unges samvær der hjemme. Det er normalt ikke et problem på Altinget med stoffer. Der er en alkoholpolitik, der siger, at der er nul alkohol på Altinget. Der er dog visse undtagelser som juleaften hvor de voksne og elever over 16 år gerne må få 1.genstand samme regel gælder på sommer- og skiferie. Hvis der holdes konfirmation eller lignende på Altinget serveres der alkohol men den stilles ikke frem på bordene med hentes glasvis. Hvis de unge er til fester udenfor huset må de have alkohol med når de er fyldt 16 år. Side 9\n10 Personalet i tilbuddet et er at vurdere, om personalets kompetencer svarer til brugernes behov, og om personalet trives, herunder vurdere det psykiske arbejdsmiljø. Hvilke uddannelser / kompetencer har personalet og i hvilket omfang svarer disse til brugernes behov? Hvordan arbejdes der med uddannelse og kompetenceudvikling? Hvordan fungerer arbejdstilrettelæggelsen, og hvad synes ledelse, medarbejdere og brugere om den? Hvordan vurderes det generelle psykiske arbejdsmiljø af henholdsvis ledelsen og medarbejderne og hvordan er personalegennemstrømningen og sygefravær? Er der en fast procedure for oplæring af nye medarbejdere? Hvordan føler medarbejderne sig klædt på til arbejdet med målgruppen? Medarbejdergruppen består af både uddannet og u uddannet medarbejdere med mange års erfaring fra området. Afd.lederen synes denne blanding af kompetencer er godt for stedet. Der er meget stabilt medarbejder gruppe på Tindur og Eska, der har været mere udskiftning på afd. Hekla, der også har en sværere målgruppe. Altinget har fast 2 pædagog studeren, hvilket vurderes værdifuldt ifht. At få sat spm.tegn ved vaner og metoder. 4 medarbejdere er PAS konsulenter. Altinget har supervision ved psykolog Jane Østergaard, 5-6 gange årligt. Hun underviser også medarbejderne på de pædagogisk dage samt laver kortlægning af alle nye elever. Side 10\n11 Samlet vurdering: Overordnet set lever Altinget op til deres godkendelsesgrundlag. Tilsynet vurderer, at de indskrevne elever stemmer overens med den godkendte målgruppe. Generelt vurderer Tilsynet, at eleverne på Altinget trives og der er en god stemning på Tindur som Tilsynet besøgte. Tilsynet vurderer, at der gøres et stort arbejde for at involvere og samarbejde med elevernes forældre og netværk, ligesom der bakkes meget op om elevernes skolegang og fritidsaktiviteter. Tilsynet vurderer, at man på Altinget har en fornuftig tilgang til eleverne i forhold til at forebygge magtanvendelser samt evaluerer på dem og skabe læring. Vedr, medicin håndtering, alkohol og stofmisbrugs politik på Altinget, er det Tilsynets vurdering, at der er en fornuftig holdning til det og er positiv overfor at der er formuleret en politik omkring alkohol. Tilsynet henstiller til, at Altinget fremad rettet indberetter utilsigtede hændelser vedr. medicin håndtering til Vesthimmerlands kommune. Tilsynet vurderer, at der er en stabil medarbejdergruppe på Altinget med enten relevant uddannelse eller mange års erfaring på området. Dette skabet et godt grundlag for at lave det relations arbejde med eleverne som stedet værdigrundlag foreskriver. Tilsynet vurderer, at leder Jeppe Graarup med fordel kunne blive aflastet i hans lederrolle, f.eks. ved at ansætte endnu en afdelingsleder og/eller andre i funktionsbeskrivelserne for ledelsen på Altinget. Dato: 9.december 2013 Tilsynsførende underskrift: Lone Groot Tilsynsførende konsulent. Side 11\nTilsynet talte med lederen, fire medarbejdere, gadesygeplejersken, psykiatrisk konsulent, femten til tyve beboere og unge fra værestedet.\nTILSYNSRAPPORT Tilsynsrapport for Gaderummet Tilsynsførende Elsebeth Hytten og Liselotte Nielsen Tilsynet udført d. 2. juni og 15. august 2006 Forrige tilsyn udført d. Ingen tidligere tilsyn Tilsynet var\nUanmeldt tilsyn. Fonden Opholdsstedet Home Nørregade Hundested. 30. marts 2012\nUanmeldt tilsyn Fonden Opholdsstedet Home Nørregade 79 3390 Hundested 30. marts 2012 Tilsynet er udført af: Peter Ege & Tina Knop FFA Familie, Forebyggelse & Anbringelse (erhvervsdrivende fond) Kongevejen\nAnmeldt tilsyn på Skole- og behandlingshjemmet Orøstrand Afdeling Viskinge Københavns Kommune. Tirsdag, den 29. marts 2011 fra kl. 11.\nTILSYNSRAPPORT Anmeldt tilsyn på Skole- og behandlingshjemmet Orøstrand Afdeling Viskinge Københavns Kommune Tirsdag, den 29. marts 2011 fra kl. 11.30 Indledning Vi har på vegne af Københavns Kommune aflagt


En weekend i børnehøjde (inklusiv voksentid) | Rikke Lyngholm En weekend i børnehøjde (inklusiv voksentid) – Rikke Lyngholm\nMin efter-fødselsberetning (del 2)\nIgår skrev jeg om mine oplevelser i de allerførste timer efter Magnus var kommet til verden. Der var\nEn weekend i børnehøjde (inklusiv voksentid)\nTroels og jeg havde dobbelt op på debut i julen 2015. Det var første gang, at vi skulle tilbringe juleaften sammen og det var første gang at vi skulle købe gave til hinanden. Vi har altid holdt jul hver for sig og købt en lidt større fælles ting til hjemmet. Denne jul var anerledes og du kan læse om hvorfor den involverede tårer i indlægget her.\nDa det kom til gaverne viste det sig at vi begge var total i tvivl om hvad vi skulle give hinanden. I et mindre panik-øjeblik den 23. december, bestilte Troels en weekendtur til os alle 3 i Tyskland. Først fattede jeg ikke hvad det var, da det var pakket ind i en halvgammel udgave af Børsen. I weekenden skulle gaven bruges og vi satte kurs mod Ostsee Damp Resort.\nTanken med gaven var, at der skulle være en masse sjovt til Magnus og mulighed for voksentid om aftenen. Vi prioriterer begge dele højt, så det var en perfekt tanke. Det giver altid noget særligt for os at komme væk hjemmefra. Vi får kigget hinanden lidt mere i øjnene, hygget lidt ekstra og får grint en masse.\nDeres badeland var helt perfekt til Magnus. Der var familie-omklædningrum som altså gør det meget nemmere med en 1-årig krudtugle. Deres lille bassin og rutsjebane var et kæmpe hit, Magnus stavrede rundt og legede med strålerne rundt om i bassinet. Heldigvis har jeg en lille numse, så jeg kunne klemme mig i rutsjebanen sammen med Magnus og han nød det – alle de mange, mange gange vi prøvede den.\nLørdag eftermiddag tog vi i deres legeland – hold nu op! Vi troede det var en lille hal med lidt kugler og legetøj. Vi tog fejl. Det var en kæmpe hal med alt ligefra kugleland, hoppeborg, mini-legeland, beach-volley bane, skater-hal og klatrevæg. Magnus havde en fest og fandt hurtigt nogle børn at lege med. Jeg bliver altid forundret og fascineret over hvordan børn uagtet køn, sprog og baggrund finder sammen og leger – det var virkelig hyggeligt at se på.\nOmrådet var på en måde lidt sydlandsk. Der var et havneområde, en lang strand med promenade, forskellige legepladser og små boder. Et sted der kommer allerbedst til sin ret i sommerhalvåret. Hytten vi boede i var desværre utæt, så det var hammerkoldt! Havde det været varmere i vejret, havde det været en fin hytte til at sove i, men med det vejr vi havde var det alt for koldt. Dog tilbød de os at flytte i en anden hytte den sidst dag, men da vi alligevel skulle hjem om aftenen så vi fik en rabat på opholdet som kompensation.\nDet var en kort smuttur, men det var en hyggelig weekend i børnehøjde og med voksentid om aftenen. Muligvis sover Magnus ikke meget om dagen, men til gengæld putter vi ham inden klokken 19 og det giver nogle timer til at kigge hinanden i øjnene og huske på hvorfor vi er blevet gift og har fået et barn sammen.\nDet var ikke en gave jeg havde gættet på, men den var perfekt og jeg nyder at være væk hjemmefra med min lille familie!\nTøffetid og omgangssyge\nIgår skrev jeg om mine oplevelser i de allerførste timer efter Magnus var kommet til verden. Der var flere ting jeg ikke var forberedt på. …


Rapport: Reba McEntire kunne 'risikere at miste' kæreste Rex Linn med kontrollerende adfærd - Gossip Cop - Nyheder\nRapport: Reba McEntire kunne 'risikere at miste' kæreste Rex Linn med kontrollerende adfærd\nFra konstante tekster til udvælgelse af hans tøj til ham, siger kilder, at Linn måske 'går' på grund af McEntires opførsel hurtigere end senere.\nReba McEntire synes virkelig at nyde sin tid med kæresten Rex Linn sidst, men en rapport siger, at tingene ikke er så gode, som de ser ud. Faktisk risikerer hun endda sit forhold helt. Her er hvad vi ved.\nReba skubber sin kæreste væk?\nStjerne opfordrer forholdet i et stykke med titlen 'Reba: Driving allerede Rex Nuts!' Stikkontakten spørger straks, om de to falder ud af kærlighed, da det ser ud til, at 'bryllupsrejsen er forbi' for det tilsyneladende søde par.\nEn anonym kilde siger, at McEntire var ansvarlig for deres første kamp med sin 'kvæle' opførsel.\n'Når Reba og Rex ikke er sammen, gør hun ham skør med opkald og tekster,' forklarer de. 'Hun vil spørge, hvad han laver, og hvem han gør det med, og som oftest er han alene.'\nSelv når de to faktisk er sammen, tilføjer stikkontakten, at det stadig er dårligt, da McEntire 'dikterer alt fra hvad de spiser til hvordan Rex klæder sig!' Tilsyneladende beder hendes venner hende om at 'løsne tøjlerne', så hun ikke 'risikerer at miste den mand', hun elsker. ”Han bliver måske træt [af det] og går,” konkluderer kilden.\nsucces er den progressive realisering af et værdigt mål\nHvad sker der med Rex Linn og Reba McEntire?\nDette begynder at blive en mærkbar tabloidtrend. Hele fortællingen om countrylegenden, der kører sin kæreste op ad en mur med sine narrestreger, er dukket op et par gange allerede, først dukker op i National Enquirer lige inden udgangen af december. Meget som denne historie hævdede den første, at McEntires indre cirkel var fortæller hende at slappe af af hende tilsyneladende kontrollerende måder ellers ville hun køre ham væk. Det hævdede også, at hun smsede ham non-stop 'hele tiden' og nægtede at give ham plads.\nDet Forespørgsel gentog en version af historien tidligere på denne måned, selvom den mere fokuserede på at McEntire fortæller Linn hvad han kunne og ikke kunne spise . Nu ser det ud til Stjerne hentede ideen om at McEntire skulle kontrollere sin kærestes diæt og trængende tekster og løb med det i denne artikel. Heldigvis er det mere end indlysende, at de to forhold ikke ligner tabloidens skildring af det.\nDe gik i biografen sammen lige den anden uge og nød en dejlig spredning af teatersnacks , så hun trænger ham ikke over hans diæt. Linn's mode ser det samme ud som det altid har været - hvilket giver mening, det passer ham godt - så hun tvinger ham ikke til sine valg. Dette ukreative forsøg på at grave i landelegenden er svagt, træt og åbenlyst falsk. Lad Reba slappe af med sin beau, Stjerne , og stop med at opmuntre nogen af de andre tabloider til at prøve deres hånd på denne fornærmende fortælling. Det eneste der synes trængende i hele denne ting er tabloidens desperate trick for opmærksomhed ved at nedværre en af landets yndlingsstjerner.\nSandheden om Chris Pratt's forhold til Arnold Schwarzenegger\nkuren for alt er saltvandsbetydning\ni dag var god i dag var sjov i morgen er en anden\nhar ung mor en kæreste


Økonomi Arkiv - Heavy Jam\nJon 02/12-2019 Økonomi 0 Læs mere >\nGrøn energi kan meget vel blive fremtiden\nKlimaforandringer. Ordet er på manges læber i disse år. Og det er der en god grund til. Klimaforandringerne er her nemlig, og de har konsekvenser for menneskeliv såvel som dyreliv. (mere…)\nJon 27/01-2017 ØkonomiGrøn energi 0 Læs mere >\nDer er mange lande, der har ambitiøse mål for, hvor stor en del af deres energibehov, der skal dækkes af grøn energi. (mere…)\nJon 28/12-2016 ØkonomiGrøn energi 0 Læs mere >\nBor du i Greve eller Himmelev? Er det på tide med et nyt gasfyr? (mere…)\nJon 08/11-2016 Økonomibosch, gasfyr 0 Læs mere >\nSpar rigtig mange penge gennem isolering\nDe allerfleste mennesker har ikke vildt meget lyst til at gå på arbejde hver eneste morgen. Vi kender nok alle sammen følelsen af, at man bare er virkelig træt af hele tiden at skulle slide og slæbe for andre mennesker, hvor man så bare får en løn ud af det, som man måske synes er alt for beskeden i forhold til det arbejde og den energi, som man lægger i det. (mere…)\nJon 18/06-2016 Hjem, Økonomiisolering, spar penge 0 Læs mere >\nCertifikathandel er spændende og hurtigt\nRigtig mange mennesker kender lysten til at tjene lidt ekstra ved siden af jobbet. (mere…)\nJon 25/04-2016 ØkonomiCertifikathandel 0 Læs mere >\nLån penge nu med en af de mest populære metoder\nRigtig mange mennesker i Danmark er begyndt at låne penge ved at benytte sig af de såkaldte kviklån. Kviklån tager nemlig ikke højde for, hvorvidt du er berettiget til at låne nogle penge eller ej. (mere…)\nJon 11/04-2016 ØkonomiLån penge, Lån penge nu 0 Læs mere >