Kropskultur anno 2021 | Brian Henneberg / Mussetrussen\n← Maxulin – effektivt mandekosttilskud eller mere norsk snakeoil?\nFarvel til Terry Todd 1938-2018 – hvem var han egentlig? →\nKropskultur anno 2021\nUdgivet den august 18, 2021 af mussetrussen\nGennem tiden har kroppen været både beundret og foragtet i vestlig kultur. I det gamle Grækenland blev kroppen f.eks. anset for, at være ekstrem vigtig, da den var bærer af sjælen. Var man flot og atletisk, betød det, at man også havde en ren sjæl, og dermed var man nærmere guderne og en top notch kindda guy. Kropsdyrkelse var lig med gudsdyrkelse, og på gymnasierne hoppede flotte nøgne mænd rundt og fornøjede guderne med deres atletiske udfoldelser og intellektuelle studier. En sund sjæl i et sundt legeme og alt det der. Det lyder som om det var good times.\nI år 529 skete der imidlertid to ting, som på symbolsk vis, var med til, at indvarsle en periode på 1000 år, hvor kroppen blev sat i skammekrogen. Det første kloster i Vesteuropa åbnede nemlig i år 529, og den østromerske kejser lukkede alle gymnasier. Det var for alvor slut med smukke nøgne mænd og fremskridt. Nu kom 1000 års kristelig middelaldermørke, hvori det kropslige var noget syndigt. Kroppen skulle tugtes eller ignoreres, da den var bærer af syndige drifter, og for øvrigt mest var til besvær. Nu var der fokus på en sund sjæl i en syndig slatten og glemt krop.\nFørst i 1500-tallet kom kroppen ind i varmen igen. I den skulpturelle kunst blev den klassiske græske krop genopdaget som æstetisk og kunstnerisk objekt. Idealet blev nu en muskuløs, aktiv krop med Michelangelos ’David’ som et af de ypperligste eksempler.\nOver de næste 3-400 år, var der vekslende idealer, som især var knyttet til stand og klasse. Overklassen distancerede sig fra arbejderklassen ved at sætte en ære i at undgå fysisk aktivitet og udendørsliv. Fysisk aktivitet, udendørs i den brændende sol, var noget bønderne var tvunget til. Dette betød at blege, fede kroppe blev totalt hippe i overklassen, mens arbejderens senede solbrændte krop, som var et produkt af trælsomt slid, var en lavstatus-krop.\nBonde- og arbejderkulturen fik dog fornyet deres selvrespekt sidst i 1800-tallet, da gymnastikkulturen vandt indpas. Først med den mandsdominerede tyske idræts- og militærgymnastik, og siden med en mere blid svensk gymnastik. Målet var her, at bondens og arbejderens krop, via gymnastikken, skulle rettes ud, og en foroverbøjet, underdanig, krumrygget holdning skulle erstattes med en stolt og rank holdning med fremskudt brystparti. Idealet var den stolte stærke bonde med overskud til at holde sig sund, og dyrke kroppen.\nI 1839 blev fotografiet opfundet, og det kom til at spille en vanvittig stor rolle i udbredelsen af kropsidealer. Før 1839, var kroppen noget, der hørte til privatsfæren, men pludselig blev kroppen et uhyre populært, visuelt, æstetisk objekt. Idealkroppe blev fotograferet, og blev bl.a. brugt som kommercielt blikfang når der skulle sælges alt fra øl og mode til kosmetik og helseprodukter. Fotografiet gik sin sejrsgang lige fra dag ét, og vi kan vist konkludere, at kurven for fotografiets udbredelse og indflydelse på de herskende kropsidealer, er steget eksponentielt siden dengang.\nDen kropskultur, der er dominerende i den vestlige verden i dag, anno 2021, er mere ekstrem end den nogensinde har været, med sit ensidige fokus på fitness og sundhed. Den minder vel egentlig nok mest om den græske kultur, bortset fra, at sjæl og guder næppe kan siges at spille nogen større rolle i dag. Startskuddet til den moderne kropskultur var bodybuildingbølgen fra slut 70’erne, som igen trak tråde tilbage til stærkmænd fra slutningen af 1800-tallet. Bodybuildingbølgen blev suppleret med aerobic- og fitnessbølgen fra starten af 80’erne og spinningbølgen fra midt 90’erne. Alt sammen var det optakten til det gigantiske boom i fitnesskulturen som vi kender i dag, med et mekka af holdtræning, fitness, bodybuilding, crossfit, maraton, ironman og hele fitsporationbølgen.\nDen negative vinkel\nOg det er lidt overvældende, er det ikke? Mængden af fitness i det offentlige rum? Hvis 70’erne var The Golden Age of Bodybuilding, så kan vi vist efterhånden konkludere, at vi i dag lever i The Golden Age of Fitness. Antallet af danskere der er medlem af et fitnesscenter er efterhånden mere end 1 mio. Er du en af de få der ikke dyrker fitness, har du sandsynligvis en lille smule kronisk dårlig samvittighed, fordi du føler du burde dyrke fitness.\nOg det er ikke kun fitness i virkeligheden, der er eksploderet de seneste år, men i endnu højere grad fitness på de sociale medier. Slettede vi samtlige fitnessselfies og fitfood billeder fra internettet, er mit gæt, at halvdelen af verdens servere ville blive tomme. Kæft vi går op i krop og fitness i de her år.\nTrenden med unge, veltrænede mennesker, der bombarderer verden med billeder af dem selv, deres mad og deres træning, har endda fostret et helt nyt begreb, nemlig fitspo. Eller fitsporation. En sammentrækning af fitness og inspiration. De unge veltrænede individer inspirerer efter sigende andre til en lignende livsstil med træning og sund kost via deres blogs, Instagram, Facebookprofiler og Gud ved hvor mange andre sociale medier. Andy Warhols berømte 15 minutes of fame er i dag passé. I dag kan alle med en internetforbindelse og en Instagram eller Facebook profil, iscenesætte sig selv som fitnessatlet og gøre sig selv berømte. I hvert fald for en udvalgt skare af venner og følgere.\nBillede fra: scontent.cdninstagram.com\nPå den ene side er det voldsomt individualiseret. Hver enkelt person har dem selv, og deres egne mål i fokus, og alle posts på de sociale medier handler om dem selv. På den anden side er det ekstremt konformt, og stort set alle fitspo-profiler ligner hinanden. Det der egentlig skulle have været et unikt projekt for den enkelte bliver uforvarende himmelråbende ensrettet og trættende.\nMan kan spørge sig selv, om vi ikke snart har nået en grænse. Om bøtten ikke snart vender. Om vi ikke i løbet af få år får en modreaktion, hvor folk begynder at kaste op af alle de fitness og madbilleder, dropper lortet og lukker og slukker Instagram.\nVi har jo allerede set hele historien om The Dad Bod, hvor en blogger pludselig proklamerede, at den halvchubby, blegfede, behårede far-krop nu var det hotteste hotte. Alle hoppede med på tanken fordi den var så inderligt befriende og modsatrettet. Blogindlægget ramte noget som folk savnede. En anti-fitnessk stemme i en fitnesshysterisk tid.\nOg jeg er da også overbevist om, at bøtten verden på et tidspunkt. Alle reaktioner mødes med en modreaktion på et tidspunkt. 1000 års foragt for kroppen blev afløst af intens dyrkelse af kroppen i Renæssancen; Romantikken i 1800-tallets kunst og litteratur var en modreaktion mod den fornuft og realisme, som herskede i 1700-tallet, og 30 år med ’Gillette – The best a man can get’, blev afløst af hipstere med omfangsrige fuldskæg.\nJeg forstår godt hvorfor de hårde fitnesskroppe er blevet et statussymbol, for en hård krop fortæller omverdenen, at kroppens ejer vil og evner selvdisciplin. En veltrænet fitnesskrop er et fysisk udtryk for viljens sejr over drifterne. En sejr over den syndige natur, der kræver slik og is og chips og kager. Den hårde veltrænede krop er et udtryk for selvkontrol og disciplin, som er karaktertræk, der er blevet attraktive og nødvendige, i en tid med overflod, som den vi lever i for tiden. Den æstetik vi dyrker nu til dags signalerer selvdisciplin, i en tid, hvor mangel på selvdisciplin kan føre til fedme, sygdom og død. Så jeg forstår godt trenden. Men på et tidspunkt må vi bare få nok af at dyrke disciplinen og den hårde fitnesskrop. For trenden er ved at være kørt ud i ekstremerne. Mange er i hvert fald kørt trætte. Alt er disciplin og hårdhed og selvpromoverende misforstået individualisme. Og det er til at kaste op over.\nDer er egentlig tale om en slags nypuritanisme, for der er i virkeligheden ikke langt fra den asketiske munk, til den moderne fitnessudøver. De forsager begge mange af livets goder til fordel for ’et højere mål’.\nTænk nu, hvis de sociale medier var fyldt med billeder af livets goder, fremfor billeder af folk der forsager livets goder. Tænk hvis de sociale medier var fyldt med folk der dansede. Folk der sang. Folk der grinede. Folk der læste bøger. Folk der holdt om hinanden. Folk der lå på ryggen i græsset og stirrede op i den blå, blå himmel og de grønne, grønne bøgeblade, mens de lod tankerne vandre. Eller tænk hvis folk bare gjorde disse ting uden, at det hele absolut skulle deles og foreviges på de sociale medier. Det ville være ligesom i gamle dage ik?\nInden det kommer til, at lyde som om, jeg er en gammel sur mand, vil jeg dog også præsentere en anden og mere positiv vinkling på den moderne fitnesskultur. For hvad er det egentlig alle fitnessfolkene på Instagram laver? Hvad er deres bevæggrunde for hyppigt at dele billeder af dem selv med verden? Det de i bund og grund siger, er: ’Se mig!’ ’Se mig, er jeg ikke unik, smuk, interessant, fantastisk, god nok og værd at elske og beundre?’ Var man ikke interesseret i, at blive ’set’ så oprettede man ikke en Instagramprofil, hvor man konstant smed billeder op. Så ville man bare passe sig selv. Så disse folk vil ses.\nAttentionwhore eller blot et menneske med menneskelige behov? Billede fra: myproana.com\nFor mange vil dette stadig lyde som en negativ vinkel, for det er sgu da for faen patetisk med den ’Se mig-kultur’, hvor det hele drejer sig om, at få opmærksomhed og likes. Medieludere, attentionwhores og like-hunters er labels vi uden videre klasker på folk, hvis vi synes de er liiige opmærksomhedshungrende nok på de sociale medier. Men i mine øjne er der ikke noget negativt i at søge denne opmærksomhed.\nFor betragter vi ønsket om at blive set og få opmærksomhed som noget negativt, så er vi ikke bedre end de mørkemænd og dystre kristne, som i 1000 år satte den menneskelige krop og de menneskelige drifter i skammekrogen. Mener vi selv, at vi har accepteret mennesket som det er, og endegyldigt har gjort op med fordums selvhad, synd og skamfuldhed, og mener vi, at ting som seksualitet, begær og krop er inde i varmen igen, så nytter det ikke noget, at hate på trangen til opmærksomhed. For fordømmer vi helt basale menneskelige drifter, såsom ønsket om at blive set, blive anerkendt og få opmærksomhed, så er vi ikke bedre end de mørkemænd vi ellers mente vi én gang for alle havde aflivet.\nDet er muligt, at vi et eller andet sted føler en irritation over folk, der tæppebomber de sociale medier med billeder af dem selv, deres mad og deres træning, men fordømme dem og kalde dem attentionwhores og like-huntere, bør vi afholde os fra, medmindre vi anser basale menneskelige drifter for at være usle og forkerte.\nVi vil alle ses. Det er et fåtal, der kan lide at være ensomme og oversete og uden for fællesskabet. Mennesket er et socialt dyr, og det er bare sådan vi er indrettet.\nOg er det egentlig så forfærdeligt det de gør disse sundhedsbloggere og Instagrammere? I bund og grund forsøger de jo bare at skabe en identitet og søge bekræftelse af denne. Man iscenesætter sig selv, og de andre, ens følgere og venner bekræfter én i denne identitet som ham eller hende den fitte. Den sunde med styr på tingene. Er det egentlig så slemt? I det mindste er de sunde, raske og passionerede omkring noget, og vil gerne anerkendes for dette. Det er IMO fint nok.\nSå finder du dem irriterende, jamen så lad være med at følg med i hvad de laver. Find noget du selv er passioneret omkring og lav det. Og lad bloggerne passe sig selv.


Hvorfor Song Form med Rhythm Tracks? – Alive Drumming\nHvorfor Song Form med Rhythm Tracks?\nTjek ovenstående artikel, ” Håndtering af Song Forms: Tips til Drummers ” fra Lær Jazz Standards hjemmeside. Det er store rådgivning til trommeslagere om, hvordan man styrke sangen formularen mens tromme.\nNogensinde spekuleret over, hvorfor ” Song Rhythm Tracks ” , og ikke bare, ” Rhythm Tracks ”?\nDet er fordi trommerne altid bør være skitserer form af sangen du spiller. Det er fundamentalt rolle trommeslager, eller rytmen spor, hvis du spiller uden en trommeslager. Artiklen ovenfor, som er mentorordningen trommeslagere, forklarer dette meget godt.\nAltid spille i ”sang formular”\nDu bør ikke bruge en rytme spor, der ikke skitsere form af sangen, fordi, hvis du gør, at så modvirker form af sangen, og derfor besejrer den sang, du forsøger at spille. Dette kan være subtile, især hvis du ikke har overvejet det før. Nye musikere ofte ikke og fejlagtigt har tror, at enhver metronomisk lyd eller rille vil gøre. De går glip forfærdeligt og ikke have songform skitseret faktisk vil hæmme din fremgang.\nAltid nyde stor sang akkompagnement, let\niPhone 8 Plus 03 MainTableScreen indrammet\nNår du har en øre for formularen bliver skitseret af trommerne, vil du finde det svært at spille sammen til enhver tromme, der ikke skitserer formularen korrekt. Hvis du gør, er det som om du spiller en melodi og rytme nummer afspilles en anden melodi. Når du spiller med en korrekt matchet rytmespor, er det en fantastisk oplevelse. Du og trommeslageren er ”i sync”, og hvor du er i form holder fik styrket. Dette gælder især, når du improviserer. Du ønsker hver hjælpe du kan komme til at holde dig i form; du ønsker ikke en trommeslager, eller en rytme spor, sende dig falske beskeder. Altid, altid, praksis med Song Rhythm Tracks . Nu, hvor de er så praktisk, super enkel at opsætte, lyder helt fantastisk og nem at administrere, er der ingen grund til ikke at længere.


Paradise Hotel: Cecilies dagbog fra uge 8 | Vi Unge\nParadise Hotel: Cecilies dagbog fra uge 8\nAf Cecilie 3. april 2009\nReka og Pernille har skrevet dagbog her på viunge.dk, men de er jo begge tjekket ud af hotellet, så fremover følger vi de andre deltagere på hotellet. Der er hver uge en af Paradise Hotel gæsterne, der skriver dagbog her på siden. I denne uge er det Cecilie.\nHej Vi Unge-piger\nPuha, vågner op kl. 6.30 efter en weekend med fødselsdag og hygge. Hmm, hvad sker der mon på Paradise i denne her uge? Må hellere lige tænde computeren og se, så kan jeg samtidig lige sove fem minutter længere. Romer uge, nårhhh ja, endnu en hård uge i paradiset. Kejser Gleager, jeg synes Kejserinde Cecilie lyder bedre, men som flertallet af drengene på hotellet bestemmer, så er det Gleager, der skal være kejser, og vælge en pige han vil sætte i fare. Årh jeg var nervøs hele den aften, jeg kunne slet ikke sove, og tænkte meget over, om han kunne finde på og vælge mig!?\nEt kryds på døren! Øv, Cecilie Kvist, i fare! Dejligt at Ronnie trøster mig, og siger det hele nok skal gå. Uha det er spændende og sidde med min veninde og se aftenens afsnit. Egentlig ved jeg jo godt, hvad der sker, men jeg har alligevel rigtig mange sommerfugle i maven. Jeg må indrømme, at jeg kneb en lille tåre, da søde Belinda måtte forlade os, men var samtidig rigtig glad for, at jeg overlevede den "drabelige dyst". [faktaBox]\nWee, tidligt fri fra arbejde og ud og shoppe med min bedste veninde. Det er meget sjovt at sidde på Sunset og spise, og pludselig står der fem piger og peger på mig og fniser og er meget generte. "Vi hepper på dig i Paradise," siger en lyshåret pige til mig og fniser lidt. Det er supersjovt og snakke med pigerne, og høre lidt om hvad seerne mener. Melissa kommer ind på hotellet, så sød pige, men det føles lidt underligt, at Belinda ikke er der mere. Jeg er faktisk også stadigvæk lidt små sur over, at Gleager har vraget mig til fordel for Maria. Hmm, skal jeg tage hævn?\nParcermoni! Torsdag er altid lidt mere speciel end de andre dage, det er nemlig her alle er mest spændte og nervøse, der skal nemlig sendes en hjem. Jeg synes, det er svært at beslutte, om jeg skal stå med Ronnie og gå imod alle andre, eller Mads som jeg egentlig ikke så godt kan lide? Nogle gange ville jeg ønske, at jeg kunne ringe til en veninde og snakke med hende, om hvad jeg skulle gøre, men det må man jo selvfølgelig ikke. Tja, men valget faldt på, at Mads skulle blive, lidt trist Ronnie skal hjem, jeg var faktisk begyndt at kunne lide ham.\nGlæder mig allerede til i næste uge, med nye spændende mennesker, udfordringer og endnu mere Paradise Hotel.\nKærlig hilsen fra Cecilie;o)\nLæs mere om Paradise Hotel her!


Køb Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017 hos Drinks&Co\n195,08kr + 53,74kr Forsendelse (24h - 4 dage)\nDomaine Henri Bonnaud producerer Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017 (195,08kr), en vine rosé af DO Palette baseret på callet, mourvedre og grenache klynger fra 2017 og med 14 alkohol prosent. Ifølge Drinks&Co brugere, er en fortjener den en validering på 4 5 poeng.\nTeknisk fil · Château Henri Bonnaud Palette Rosé\nHvis du kunne lide Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017 , kan du også nyde ...\nBeskrivelse · Domaine Henri Bonnaud\nChâteau Henri Bonnaud Palette Rosé 2017 (Grenache, Mourvedre og Callet)\nNæse: blomsteragtige noter med antydninger af ristet diskret.\nMund: frisk og krydret, rig og meget vedholdende.\nVINGÅRD: Château Henri Bonnaud er vingården Stéphane Spitzglaus egenskaben, som producerer Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017. Vinmarkerne fordelt på 14 hektar i det område Le Tholonet i nærheden af Aix-en-Provence. Produktionsområdet er AOC Palette. Skruer, over 60 år, der er dyrket økologisk, og vokser i en grus terroir (kaldet lokalt Langesse) delvist kalkholdig. Domænet af sted, i et naturligt amfiteater, beskytter druerne fra de iskolde vinde blæser fra Rhone-dalen.\nGRAPE: Grenache, Mourvedre og Cinsault\nALDRING: Vinen på egetræsfade, hvor den modnes i otte måneder overføres, indtil aftapning.\nFREMSTILLING: Høsten sker manuelt. Druerne er taget til vingården for et udvalg af de bedste, og derefter forsigtigt presset til at udtrække den rene saft, som stadig er i kontakt med skind til en kort periode. Det er på denne måde, at tanniner giver den fine farve. Saften hældes derefter i rustfri ståltanke, hvor det begynder at gære ved en kontrolleretTEMPERATUR:.\nPARRING: lækkert med fisk og skaldyr, friske oste og lo.\nKøbe Vine Domaine Henri Bonnaud:\nFlere anmeldelser af Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017\nUdgivet 14/10/19 til14.01\nSMAGSNOTATER:Syn: sart lyserød.Næse: blomsteragtige noter med antydninger af ristet diskret.Mund: frisk og krydret, rig og meget vedholdende.OPRINDELSESBETEGNELSE: PaletteVINGÅRD: Château Henri...\nMeget flot farve. Denne Château Henri Bonnaud Palette Rosé lugtede vilde jordbær.Straffen smag som tændstikker.\nBest of Domaine Henri Bonnaud sidste måltid.\nLæs flere anmeldelser af Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017 »\nDu kan også købe Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017 ...\nChâteau Henri Bonnaud Palette Rosé 2017 (BE)\nChâteau Henri Bonnaud Palette Rosé 2017 (PT)\nSøgninger relateret til Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017\nkøb Vin rosé Palette\nHvis du ønsker at købe Château Henri Bonnaud Palette Rosé 2017, om Drinks&Co finde de bedste priser på Vin rosé Palette.\tBring det med til den bedste pris på Drinks&Co en 100% sikkerhed og fra alle enheder. Derudover, vi har mere end 59.000 produkter til salg, for noget er vi de førende selgere af vin, øl og destillater i Europa med mere end 138.000 tilfredse kunder.


Kæmpe-analyse: Derfor er skyen totalt sikker - Computerworld\n23. april 2013 kl. 14.21\nSikkerhed faktisk ok: Her er det største problem ved cloud\nDårlig cloud-sikkerhed er din egen skyld\nCloud-tjenester udgør en kæmpe risiko for virksomheder\nHer er danske firmaers foretrukne cloud-funktioner\nDDoS, hackerangreb eller afsløring af password og brugernavne.\nOverskrifterne er mange, når det handler om sikkerhedsproblemer i it-verdenen.\nMen ifølge en ny rapport oplever analytikerne ikke sikkerhedsproblemer i forbindelse med cloud-løsninger.\n"Der er masser af sikkerhedsproblemer, men det er svært at få øje på problemer i forhold til cloud-tjenester," fortæller Kevin Thompson, der er sikkerhedsanalytiker i Verizons RISK-team, som netop har udgivet en omfattende sikkerhedsrapport med informationer fra 19 globale tjenester, herunder det danske Center for Cybersikkerhed og NITEC, der er en it-efterforskningssektion under Rigspolitiet.\n"I arbejdet med de mange data, der er indsamlet fra hele verden, har vi faktisk ikke set nogen episoder, hvor skyen har været direkte involveret."\n"Det mest skræmmende er for mange, at cloud computing medfører, at man ikke har sine data i sit eget datacenter, derfor skal man overvinde den barriere, det er at sende sine data uden for huset. Men vi har ikke set en eneste sikkerhedsepisode, hvor vi bag efter kunne sige, at hvis vedkommende ikke havde brugt en cloud-udbyder, ville det ikke være sket," siger Kevin Thompson til Computerworld.\nIngen eksempler på angreb\nHan peger på, at mange har fortalt om, hvor galt det kan gå, og udlagt teorier om, hvordan det kan ske, men i praksis er sikkerhedsmanden ikke stødt på nogen eksempler.\nLæs også: Cloud-tjenester udgør en kæmpe risiko for virksomheder\nDet begrunder han med, at det er ganske besværligt at angribe skyen, og derfor vælger de it-kriminelle mere enkle metoder og lavt hængende frugter.\n"Hvis man skal foretage et angreb mod en cloud-tjeneste, er det en kompliceret opgave. Det vil være svært at udvikle et exploit, det vil kræve mange ressourcer, og hvis man kan opnå større resultater med en enkel social engineering-teknik, så er det meget forståeligt, at det er her, der angribes."\nSå dem, der siger, at cloud er en sikker måde at opbevare data på, har ret?\n"Jeg vil helst ikke sige, om nogen har ret eller uret, men vi har ikke fundet data, der understøtter en teori om, at cloud er mere eller mindre farligt en noget andet. For mindre organisationer, der ikke har den nødvendige bemanding til at skabe et sikkert it-miljø, er cloud en god løsning. Langt de fleste udbydere er nemlig gode til at sikre deres skyer."\n"Hvis vi havde fundet et datagrundlag, der kunne påvise angreb mod skyen, ville vi naturligvis advare, men indtil videre kan vi altså næsten ikke finde noget," lyder analysen fra Kevin Thompson.\nVerizon Data Breach Investigations Report er udkommet siden 2004 og i løbet af disse ni år er der i alt analyseret over 2.500 brud på datasikkerheden og over 1,2 milliarder kompromitterede data.


Humleborg Online - Louisiana: Digitale besøg i titusindvis fra hele verden hver dag\nLouisiana: Digitale besøg i titusindvis fra hele verden hver dag\nOprettet: 18. marts 2020\nSiden lanceringen i 2012 har Louisiana Channel udsendt knap 750 videoer med nogle af tidens største navne inden for kunst og kultur. Godt 16.000 gange dagligt ser brugere over hele verden en video produceret i Humlebæk. I en tid, hvor et stort antal museer rundt om på kloden er lukket for besøg, oplever Louisiana Channel stor interesse for det gratis indhold – og sørger stadig for, at der ugentlig udkommer to videoer til et globalt publikum.\nAntallet af abonnenter på kanalens YouTube-side har for kort tid siden rundet magiske 100.000, og det totale antal visninger tælles i dag i mange millioner. Louisiana Channel er på få år blevet en betydelig – og hastigt voksende – global platform med videoer om kunst og kultur. Lige nu er der travlhed på redaktionen, for kanalen, der er tænkt som den digitale fløj på Louisiana Museum of Modern Art, besøges flittigt af seere, der har svært ved at få adgang til kultur- og kunstoplevelser, nu hvor mange museer og udstillingssteder holder lukket på grund af Corona-virussen.\n”Vi opfatter Louisiana Channel som et public service-medie, der er noget mere og noget andet end udstillingernes digitale udløb. Vi producerer kultur, og vi dokumenterer kulturen i dialog med kunstnerne – til et voksende globalt publikum. I løbet af ganske få år er Louisiana Channel blevet et kæmpe dokumentarprojekt uden sidestykke. Dermed fastholder vi en stærk formidlingstradition, men samtidig har vi arbejdet os dybt ind i et nyt og foranderligt mediebillede”, fortæller direktør på Louisiana Poul Erik Tøjner.\nSeere over hele verden – også i den yngre målgruppe\nOver halvdelen af Louisiana Channels seere er unge mellem 18 og 34 år, og de ser videoerne fra lande som især USA, Storbritannien, Tyskland foruden Skandinavien. De ser eksempelvis portrætter af nogle af verdens største arkitekter som Norman Foster, Peter Zumthor, Frank Gehry, Bjarke Ingels og Renzo Piano. De ser videoer med forfatterne Chimamanda Ngozi Adichie, Zadie Smith og Michel Houellebecq. De fascineres af legender som Yoko Ono, David Hockney og Yayoi Kusama, men deler også ivrigt videoer med yngre stjerner som forfatteren Sally Rooney, kunstnerne David Shrigley og Sterling Ruby. Og de indlever sig f.eks. i historien om kunstnerne Marina Abramović og Ulay, som fik fornyet aktualitet for kort tid siden, da Ulay døde, og flere end 80.000 på tre dage klikkede sig ind på kanalens videoer med performance-parret. Ikke mindst igangsat af at New York Times citerede fra og linkede til en af videoerne i deres nekrolog.\nLouisiana Channel er oprindelig søsat ud fra ideen om at udnytte Louisianas betydelige internationale netværk af kunstnere, forfattere, arkitekter m.m. Efterhånden er Louisiana Channel nået så langt ud globalt set, at det ikke er ualmindeligt ude i verden at møde unge kulturinteresserede mennesker, der har et stort kendskab til kanalens videoer men ikke kender museet. Det sker jævnligt, at Channels videoer går viralt, og flere videoer har opnået op mod en million video-visninger.\nRedaktionen modtager hver uge henvendelser fra internationale medier, uddannelsesinstitutioner og museer, der gerne vil gøre brug af videoerne, der spænder mellem at være helt korte interviews til lange portrætter. Man kan løbende se Channel-videoer på verdens største arkitektur-site ArchDaily, ligesom britiske BBC og tyske Arte har været nogle af aftagerne.\nEt tilbud om oplevelser og indsigt\nMålet har været at producere videoer i høj kvalitet til nettet og på nettets betingelser. Indholdet er lavet i den skandinaviske public service-tradition som ’evige’ små dokumentarfilm, der jævnligt opnår at få fornyet aktualitet, fordi indholdet ikke er målrettet nogen form for tidslighed.\nLouisiana Channel skal ikke trække flere besøgende til det fysiske museum men tilbyde unge kulturbrugere indsigt i og oplevelser af kunst og kultur – på sigt til gavn ikke kun for Louisiana, men for kunstmuseerne generelt. Videoerne er stærkt bakket op af kunstnerne, som ivrigt stiller op – de vil gerne være en del af Louisiana Channel.\nNy film fra Louisiana Channel om Jørgen Leth får Premiere på CPH:DOX\nPå filmfestivalen CPH:DOX, der i år alene er webbaseret på grund af Corona-virussen, kan man på fredag opleve et nyt 80-minutters portræt af Jørgen Leth (født 1937), produceret af Louisiana Channel. I filmen guider den danske filminstruktør seeren igennem sine vigtigste film produceret gennem seks årtier. Jørgen Leth kalder det ’en filmskole i sig selv’ og glæder sig over, at den unge generation nu og for eftertiden hermed kan opleve hans filmiske landvindinger. ’Tilfældets gaver –\nen film om Jørgen Leth’ kan efterfølgende opleves på www.channel.louisiana.dk\nTop 5 på Louisiana Channels YouTube-kanal:\n1. Marina Abramović & Ulay: Living Doors of the Museum\n2. George Condo: The Way I Think\n3. Norman Foster: Striving for Simplicity\n4. Yoko Ono: Celebrating her 80th Birthday in Berlin\n5. Patti Smith: Advice to the Young


Wintano vandt overlegent\nHomeWintano vandt overlegent\n1. løb Concorde Flamingo sad 6. par indvendigt ud til 3. par udvendigt frem i sidste sving fulgte godt med til 3. pladsen i tiden 18,5/1900 kørt af Rene Kjær og ejet af Bent Viborg Pedersen. C Bork sad sidst i feltet frem til 2. par udvendigt frem til udvendigt på sidste langside fulgte med til 4. pladsen i tiden 20,3/1900 kørt af Morten Friis og ejet af Villy Christensen og Chr. M. Lauridsen.\n2. løb Top Fighter sad sidst i feltet hele vejen sluttede fint af til 5. pladsen i tiden 15,8/2020 kørt af Kent Friborg og ejet af Niels Å Friborg.\n3. løb Smart Dilli førte indtil midt i opløbet blev nr 5 i tiden 17,9/2000 kørt af Mads Hjortsballe. Aira Cloc sad 2. par udvendigt sluttede godt af mellem heste til 6. pladsen i tiden 17,9/2000 ejet af Kaj Jørgensen og kørt af Carsten Madsen.\n4. løb Bandit P L tog spidsen frastart slået midt opløbet blev nr 3 i tiden 17.8/2000 kørt af Rene Kjær og ejet af Verner Lubker. Aslan Siem sad 4. par indvendigt ud til 2. par udvendigt fulgte med til 5. pladsen i tiden 18,1/2000 kørt af Bent Svendsen og ejet af Knud E Hansen.\nWintano tog sin 3. sejr i år.\n5. løb Wintano tog spidsen fra start og fik tryk et par gange undervejs, men forsvandt til en overlegen sejr i tiden 15,7/1900 kørt af Henrik Lønborg og ejet af Michael Frederiksen.\n7. løb Angelina Ballerina tog spidsen fra start slået midt i opløbet blev nr 4 i tiden 18,0/1900 kørt af sin ejer Svend Åge Vindbjerg.\n9. løb Lexus Raun sad 2. par indvendigt ud til 2. par udvendigt angreb i 3. spor på sidste langside blev nr 5 i tiden 19,5/2020 kørt af sin ejer Flemming Raundahl.\n10. løb Octavia Tamsen sad udvendigt på den førende hele vejen blev nr 2 i tiden 18,1/2000 kørt af sin ejer Erik Hansen. Ocean Top sad i vinderhullet hele vejen fulgte med til 3. pladsen i tiden 18,4/2000 kørt af Søren D. Andersen og ejet af Evald Jensen. O J Simpson fik en god start sad 2. par udvendigt hele vejen og blev nr 4 i tiden 17,8/2020 kørt af Annette Uglebjerg der ejer hesten sammen med Mads Hjortsballe. Triestina Simoni fik galop på fra start os satte mange meter til, sluttede godt af til 5. pladsen i tiden 19,1/2000 kørt af sin ejer Jens C Jacobsen.


januar 31, 2022 februar 23, 2022 by\ttwinmoms\tComments are closed\nMit navn er Sofie. Jeg er 33 år og mor til tveæggede tvillingedrenge, Alfred og Arthur, fra maj 2020 og Laura fra februar 2017. Og så er jeg gift med Philip. Min tvillingefødsel var overraskende god, forløsende og næsten behagelig – kun næsten! Læs min beretning om fødslen af mine tvillinger her.\nFoto: Line Gydholm\nUgerne op til min tvillingefødsel\nAt være gravid med tvillinger er nok altid specielt. På godt og ondt. At en tvillingegraviditet så falder sammen med en verdensomspændende pandemi og et nedlukket Danmark, gjorde ikke situationen hverken mindre speciel eller mindre fyldt af bekymringer.\nI min første graviditet med vores datter, havde jeg ingen skavanker, ingen bekymringer om for tidlig fødsel eller usikkerheder om hendes vækst og trivsel i maven. Så det var svært ikke at bemærke den negative forskel, da netop den slags udfordringer endte med at udgøre størstedelen af især de ”sidste” 12 uger af graviditeten med tvillingerne. En konstateret graviditetssukkersyge i uge 26 satte tingene i gang, efterfulgt af både en begyndende svangerskabsforgiftning og en tvilling, der hele tiden lå omkring minus 20-30 % under gennemsnittet ved de jævnlige tilvækstscanninger, dog med gode flows.\nDa jeg ramte uge 28 sendte en strid symfyseløsning mig i et dagligt smertehelvede – og så fik jeg pludselig den treårige hjem på fuld tid pga. nedlukningen af Danmark. Det var nogle hårde uger både fysisk og mentalt op til fødslen – men pludselig stod det klart, at jeg var én af de heldige tvillingegravide, der var kommet helt til igangsættelsen uden en for tidlig fødsel. Det føltes som at have vundet lotteriet. Hermed en beretning om selve fødslen, der på alle måder stod i skarp kontrast til den øv-agtige graviditet.\n”Hej, jeg skal vist føde nu…”\nPludselig kom dagen. Den der lidt mystiske, mærkværdige og mindeværdige dag, som man med ærefrygt har i udsigt helt fra starten af en tvillingegraviditet: Dagen hvor man igangsættes, hvis man er nået så langt som til uge 37.\nMandag den 4. maj 2020 er på alle måder speciel. Jeg var 37+2 og havde med et glimt i øjet fået at vide, at jeg helst skulle føde inden torssdag, hvor der var helligdage og weekend… Man vil helst ikke have tvillinger født i weekenden, tjek.\nJeg skulle møde op på Nordsjællands fra morgenstunden. Min mand var ikke med, da han først måtte komme ind på hospitalet, når jeg var i aktiv fødsel. Han havde heller ikke været med til de mange scanninger af drengene, og vi følte os begge lidt utilpasse over tanken om, hvor lidt han havde haft mulighed for deltagelse og støtte – men glædede os til at være nået så langt, at han kunne være med til fødslen, når den endelig gik i gang.\nKl. 8.00 rullede jeg altså ind på hospitalet med min lille kuffert, da jeg havde fået at vide, at igangsættelsen kunne tage alt fra 1-5 døgn – uden mulighed for at tage hjem eller få besøg – alt efter hvilken slags igangsættelse det blev. Jeg tropper op på fødegangen og indser pludselig, at jeg ikke helt ved, hvad jeg skal sige til personalet, der sidder og kigger på mig, som om jeg er ved at indlogere mig på et hotel. Jeg får sagt noget i stil med ”hej, jeg skal altså føde nu”, og så er der ligesom hul igennem.\nPersonalet på hospitalets mange forskellige afsnit og afdelinger er nemlig nogle af de sødeste, varmeste og mest kompetente mennesker, jeg nogensinde har mødt i mine utallige besøg på hospitaler gennem tiden. Her tænker jeg på dem alle: sonografen, der scannede mig ved tilvækstscanninger, obstetrikere, jordemødre, børnelæger og sygeplejerskerne på neonatal. Deres hjertevarme og ro gennem alle de mange stadier af graviditet og fødsel, har helt klart været dét, der har givet mig en kæmpestor tryghed og følelse af at blive grebet, hver gang jeg har følt, at jeg snublede over mine følelser i hele forløbet.\nEn hurtig indvendig vurdering (og min første PCR-test) senere, og det konstateres, at man nemt kunne tage vandet, så Angusta-piller ikke ville blive nødvendigt. Jeg ringer til min mand, som netop har afleveret vores datter i vuggestuen for første gang i 11 uger. Han får pludselig travlt med at køre afsted og ringe til mine forældre (der jo så skal hente Laura og passe hende på ”ubestemt tid”).\nKl. 10.00 er jeg klar til at vralte med Philip ved min side ned ad gangen mod den fødestue, der viser sig at være som et værelse på et lækkert hotel. Hyggelig indretning, masser af dagslys, blid musik og en sanseskærm er bare nogle af de elementer, der får os til at grine til hinanden over, at det her nok er det tætteste vi kommer på et spaophold, nu hvor Covid-19 og tvillingerne snart raserer i vores liv. Jeg er meget klar på snart at få min krop for mig selv igen, væsken i kroppen er tyngende, smerterne i bækkenet og ribbenene gør livet lettere uudholdeligt, og jeg bliver sparket til plukfisk af lille Arthur indvendigt – men alligevel føles det meget særligt at sidde der i nogle minutter med min mand, inden det hele går løs.\nKl. 10.25 kommer den søde jordemoder og tager vandet. Meget udramatisk og med tid til grin og snak. Lidt efter dukker en fabelagtig børnelæge op – en høj fyr, der med hele sit væsen giver udtryk for, hvor meget han glæder sig til at være med til at tage imod tvillingerne. Han joker med, at han simpelthen har glædet sig så meget, at han håber på, at jeg lige kan føde dem inden kl. 18, hvor hans vagt slutter. Og lige der, midt i den gode stemning, går det op for mig i mit indre, at nu går det her løs.\nDen eneste måde jeg kender til at føde er jo fra vores datters fødsel, som forløb relativt hårdt, da den begyndte med vestorm, presseveer i alle 7-8 timer (fordi hun åbenbart kom med hånden ud først), ingen mulighed for smertelindring og en pressefase på halvanden time, således at jeg var på vej mod kejsersnit, da jeg endelig fik klemt hende ud. Det er derfor i dét splitsekund, at jeg bliver både nervøs og en smule urolig over det hele.\nAt være monitoreret med dimser overalt føles pludselig ubehageligt. Drop lagt i hånden, hjertelyd nipset fast i Alfreds hoved, og en monitor rundt om maven for at have styr på Arthurs hjerterytme. Alt dette giver mig en smule klaustrofobi, som jeg ikke havde forventet. Ofte var jeg blevet præsenteret for det med, at der vil være mange mennesker til stede ved en tvillingefødsel, men jeg havde ikke tænkt på, hvor låst og bundet jeg var til enkelte stillinger og sengen. Jeg mærker derfor en snigende panik over, hvad de næste timer mon vil byde på.\nEfter en halv times tid mærker jeg den første lille nivende ve. En lille, men ikke ubetydelig ve, der fortæller mig, at vi er i gang. Sikke en lettelse, at der ikke startede en vestorm som sidst, for den her gang kan jeg følge med. En række af veer står i kø, men de føles bare som veer – som dem jeg blev ”snydt for” i første fødsel, men som nu næsten føles hyggelige og velkomne.\nVed 11-12 tiden tager veerne til i styrke. De kommer drønende, gør mig indadvendt og fokuseret mod smerterne, og jeg har ikke megen mulighed for at kommunikere klart med hverken jordemoder eller Philip. Det bliver foreslået, at jeg prøver lattergas, selvom det fejlede grumt sidste gang. Endnu en gang skal det vise sig, at jeg bare ikke kan tage lattergas. Jeg giver det et forsøg, men bliver sendt i en slags febervildelse og hele min mave føles som om, den står i flammer. Kvalme og opkast følger med lattergas for mig. Dét skal jeg ikke nyde mere af.\nDer forsøges med ilt i maske, men til sidst – omkring kl. 13.45 – mens jeg ligger og vrider mig, konstaterer jordemoderen ved et indvendigt tjek, at der ”altså stadig vil gå nogle timer”. Hun kigger på mig og siger med en fast og kærlig tone ”jeg ringer og bestiller en epidural, for det får du brug for”. Jeg nikker, kan ikke andet, men genkender den indvendige ensomhed og panik, jeg også havde i min første fødsel, fordi jeg faktisk er rædselsslagen for den berømte epidural – men jeg har hverken ord eller energi til rådighed. Jeg erkender, at jordemoderen ved bedst, da jeg nu befinder mig i et ægte smertehelvede ved hver ve, der bølger ind over mig, og jeg er som lænket fast i en dårlig stilling, jeg ikke kan komme ud af.\nDer bliver ringet – flere måneder senere kan jeg i journalen se, at der er blevet ringet kl. 13.58, hvilket giver et sjovt perspektiv på, hvor hurtigt tingene kan gå.\nEn, to, tre – nu kommer vi!\nDen ledende jordemoder fra fødegangen kommer ind for at tjekke op på situationen. Hun præsenterer sig, snakker lidt frem og tilbage med min jordemoder og peger ofte på skærmene og siger ting som ”hmm, det er da lige op over” og ”se den hjerterytme… han er da på vej”. Jeg noterer mig, at jeg er ret pjattet med tanken om, at Alfred er på vej, og at hende her ikke giver indtryk af, at der vil gå timer. Min jordemoder siger, at det jo kun er få minutter siden, at hun tjekkede indvendigt, hvor jeg kun var omkring 5-6 cm åben, men siger så, at hun da meget gerne lige vil tjekke situationen. Det gør hun så…\n14.00. På én og samme tid sker følgende: Jordemødrene tjekker hver især op (av, for h**vede!), den ene kigger på mig og siger noget i retning af ”okay, Sofie, næste gang du har en ve, skal du ikke holde pressetrangen tilbage”. Samtidig styrter den anden ud på gangen, for at tilkalde de mange folk, der jo skal være med i festen.\nTilsyneladende sidder de fleste af dem i møde, men folk springer ind fra alle sider, og ”min ven” (børnelægen fra tidligere) kommer susende ind, mens han tager maske osv. på, kommer op på siden af mig og siger med verdens største smil ”hej igen, og tak fordi du lige lader mig være en del af det her”. Jeg tror ærligt talt, at alt jeg rigtigt registrerer i det her, er hans positive tilstedeværelse og min jordemoders fuldstændig rolige, men tydelige og faste stemme, der går klart igennem til mig, som om der ikke var andre på stuen end hende og jeg.\nJeg hører en spæd stemme ovre fra døren sige ”er det her, der skal lægges en epidural”, hvorefter min jordemoder for første og eneste gang bryder vores øjenkontakt og nærmest råber ”nej, der fødes babyer her”. En gylden kommentar, som jeg har gemt et særligt sted i mit indre mindearkiv.\nFor ja, det gjorde der. Der fødtes babyer. Alfred blev presset ud først – med hovedet først og et hidsigt skrig, som vi senere fandt ud af passede perfekt til hans personlighed senere hen. Jeg så ham i et splitsekund, hvorefter han blev fragtet videre over til håndklæde-nusning og vejning.\nPhilip fulgte med ham, og jeg havde for en kort stund glemt, at der jo skulle fødes én mere. Men børnelægen og jordemoderen fra tidligere holdt jo stadig om Arthur, der hele tiden havde ligget med numsen nedad. De gav det et hurtigt forsøg at vende ham, men igen talte min jordemoder klart og direkte til mig, da hun sagde, at Arthur skulle ud med numsen først, og at jeg selv kunne sige til, når jeg næste gang følte pressetrang. Det gjorde jeg hurtigt. En susende numse blev født, derefter lidt ventetid til næste ve, og ”svup” fødte jeg også Arthurs hoved. En lille – meget lille og en del mindre end forventet – stille fyr kom til syne. Ingen store skrig, men det sødeste lille krøllede myr blev fragtet direkte over til vejning. Og så var de ude.\nDe blev født kl. 14.09 og 14.17. Altså lige præcis 11 minutter efter bestilling af epidural og med kun otte minutters mellemrum. Bum bum…\nDen korte version af eftertiden\nAlfred vejede 2805 gram, hvilket var både forventeligt og tilfredsstillende. Arthur havde derimod været vurderet til at veje cirka 2300 gram ved tilvækstscanningen i uge 35, hvilket var udslagsgivende for, at han ikke blev ”taget ud” før tid. Men ved fødslen vejede han altså kun 2035 gram. Derfor fik jeg kun lige nogle (dejlige) minutter med begge drenge liggende på brystet, før Philip og drengene kørte mod neonatal, så Arthur kunne komme på sonde.\nJeg fik serveret lidt mad og blev i ro og fred syet sammen – faktisk kun et par sting og nogle helt overfladiske ridser, hvilket var mig selv dybt imponerende. Et lidt for stort blodtab, gjorde det nødvendigt med lidt drop og yderligere hvile. Omkring kl. 17 blev jeg forenet med mine tre – og vi fik den dejlige melding om, at Philip alligevel ville få lov at blive og sove på neonatal, trods de mange restriktioner. Det var en kæmpe lettelse, og vi havde faktisk to døgn sammen på neonatal, inden han tog hjem til storesøster og familien.\nArthur fik sonde, mens Alfred etablerede amning på fornemmeste vis. Han sørgede godt for både sig selv og sin bror, idet han hurtigt sørgede for store mængder modermælk, som Arthur kunne få i sin sonde.\nAlfred selv blev mere og mere gul, så vi opdagede hurtigt, at han havde samme blodtype, som sin storesøster – og derfor var på vej mod samme ”immuniseret gulsot”, som var grunden til, at hun havde ligget i lyskasse i mange dage i sin tid (min blodtype er O, hvilket ”angriber deres 0 og sender bilirubin-tallene helt til tops allerede på det første døgn). Vi havde derfor forskellige ting, målinger, blodprøver og rytmer at holde styr på i løbet af den første uge, men alt i alt (i hvert fald, når man ser tilbage nu her halvandet år efter), gik det hele så fint, og vi havde faktisk en rigtig dejlig og hyggelig start på neonatal.\nIgen er jeg personalet evigt og dybt taknemmelig. Det var ikke en selvfølge for mig, at de alle kom til at betyde så meget for mig og os – og vores start. Jeg bliver stadig helt rørt over, hvordan man kan møde den slags mennesker i den slags store livsvigtige og betydningsfulde situationer. Jeg kom hjem på THO med drengene, tog til ambulante kontroller og lige pludselig – efter tre uger – var vi frie. Min krop var fri. Drengene var frie og raske.\nHvor de sidste tre måneder af graviditeten føltes nærmest forfærdelige, føltes de første tre måneder efter fødslen fabelagtige. Og så startede livet og kaosset som tvillingeforældre, men det er en anden historie!


Chris Macdonald sammenligner menneskets hjerne med en rytter på sin hest. Frontallapperne, som er der hvor vores fornuft, ræsonnement og evnen til konsekvensberegning bor, er rytteren. Rytteren/frontallapperne sidder med ansvaret for at styre hesten, som i Chris’ eksempel symboliserer den primitive del af vores hjerne, der hvor vores følelser og instinkter bor.\nUdover at analogien fungerer fremragende for mennesker der ikke har relation til heste, så synes jeg også den får en ekstra dimension for os der træner heste. Det der adskiller os fra hestene, er netop vores frontallapper (og et par enkelte andre detaljer ;-) ) og vores evne til at styre vores følelser. Nogle gange går det der med at styre vores følelser lidt bedre end andre gange. I samværet og træningen med vores hest, kan det ind imellem ske at vi bliver smittet af hesten og vores fornuft ryger om bag sadlen og styringen ”halter”.\nEn af de største chancer for succes i træningen, er når vi kan blive ved med at være rytteren/lade os styre af fornuften hvis hesten kommer i sine ”instinkters vold”. Hvis den er ved at vække vores indre hest og trække os væk fra de fornuftsstyrede frontallapper og over i vores primitive, instinktstyrede hjerne.\nHvis man træner sensible, vanskelige eller frustrerede heste er det alfa og omega at man er i stand til at styre sin egen indre hest og holde følelserne i ro. Der kan være situationer hvor der er behov for at træneren er aktiv udadtil (eksempelvis hvis hesten er ved at løbe ind i træneren i longen, stejler, bukker eller lignende) men her gælder det om at kunne være helt rolig indadtil, så træningen stadig er fornuftsstyret og træneren kan være præcis og st adig venlig i anvisningerne.\nHesten udviser netop ikke den voldsomme og/eller uhensigtsmæssige adfærd for at genere træneren. Den er ”blot” i sine instinkters vold og har derfor brug for en træner med gode aktive frontallapper, der kan styre både sin indre og ydre hest!


To bureaudirektører bakker op om reklameafgiften - Bureaubiz\nTo bureaudirektører bakker op om reklameafgiften\n30. november 2011 Har kommentarer\nBrancheklip: Frederik Preisler fra Mensch og Steen Søndergaard fra Umwelt mener ikke, det nødvendigvis er et onde med afgiften.\nDiskussionen om den varslede reklameafgift fortsætter. Således også i Børsen i dag, hvor Frederik Preisler, direktør i Mensch og Steen Søndergaard, direktør i Umwelt ikke vil hoppe med på, at det nødvendigvis er et onde med en afgift på reklametryksager.\nFlere har f.eks. bebudet, at en afgift vil give højere fødevarepriser, men det er Frederik Preisler ikke enig i. Han mener, at det lige så godt kan ende med lavere fødevarepriser og at tilbudsaviserne er en usund industri:\n“Jeg mener, at det er en voldsom usund industri. Vi har en af de højeste fødevarepriser i Europa, og der er ikke nogen tvivl om, at en del af årsagen er, at dem, der sælger fødevarer, er tvunget til at spille med på showet omkring tilbudsaviserne og betale markedsføringsbidrag til kæderne”.\nEn anden reaktion på afgiften, er at den vil medføre færre job. Bl.a. har Grafisk Arbejdsgiverforening advaret om 900 færre arbejdspladser. Det er Steen Søndergaard fra Umwelt uenig i:\n“Det tror jeg ikke. En stor del af arbejdskraften ligger i dag i udlandet, og hvis løsningen bliver, at man qua nye tilbudsmedier igen ser produktionen foregå i Danmark – ja, så kan det vise sig til det bedre”.\nDRRBs formand, Mona Juul, fastholder dog sin tidligere udtalte kritik om afgiften. Hun mener, at den vil presse den hårdtprøvede detailhandel og at det endda er et spørgsmål om liv eller død for virksomhederne (Børsen, p. 42-43).\n30. november 2011 kl. 18:44\nTak Frederik og Steen!\nJeg blev så glad da jeg læste Børsen i morges! Så er vi tre… Tre mod resten.\nFor udviklingen og branchens skyld ville jeg ønske det var omvendt. Resten mod tre. De tre-fem stykker, som bevistløst pumper snavset, glittet papir ud uge efter uge f.eks.\nEt trist og idéforladt spild, som branchen kunne få rigtig meget godt ud af, hvis nogen turde udfordre købmændene lidt. Eller bare tænke lidt – eller meget – anderledes, målrettet distribution.\nPenge som i dag bruges på distribution og udenlandske trykkerier kunne bruges på unge talenter og andre gode folk, der har idéer til hvordan vi kommer ud af krisen. Altså andre idéer end “mere af det samme”.\nSøren Sigurd Madsen siger:\n30. november 2011 kl. 23:17\nDet er da klart, at hr. Priesler ikke ser store problemer i en afgift på tilbudsaviser, han laver jo kun højtflyvende imagereklame – aldrig noget som direkte sælger varer.\nOg med hensyn til Hr. Søndergaard kan man spørge, laver Umwelt overhovedet reklame mere?\nFrederik og Steen har jo helt ret.\nTilbudsaviserne har i årevis været baseret på en tilskudsmodel, der ikke nødvendigvis har tjent hverken forbrugerne eller samfundet. De tjener så i øvrigt heller ikke nødvendigvis hverken producenterne, bureauerne eller kæderne i den endelige analyse.\nJeg er endnu ikke stødt på et eneste holdbart argument for at blive ved med at poste så store summer og knappe ressourcer i denne form for markedsføring ud over, at de tjener til at opretholde et nulsum-spil i værdikæden fra producent over detailled til forbruger.\nAt de skulle være med til at give danske forbrugere lavere priser, kan ikke bevises ift. de andre lande, vi sammenligner os med.\nAt netop tilbudsaviser skulle skabe større omsætning i detailhandlen, har ingen endnu bevist, da ingen har postet det samme antal kroner i en alternativ kanal eller kanaler ift. at skabe trafik-i-butik.\nAt de er med til at opretholde en bestemt omsætning kan formentlig lige så vel skyldes, at avistilbud anvendes i mønstringen af butikkernes sortimenter og dermed opnår bestemte placeringer i butikken og en særlig bevågenhed hos personalet.\nAt de til gengæld er med til at forhøje markedsføringsomkostningerne totalt set og dermed i sidste ende forbrugerpriserne, hersker der næppe tvivl om – ligesom der vel ikke kan stilles spørgsmål ved, at ikke kun trykningen men i lige så høj grad logistikken omkring aviserne er til skade for miljøet.\nDette er alt for stort et samfundsanliggende til, at det kun kan være et annoncør- eller bureauspørgsmål. Derfor må lovgiverne naturligvis træde til. Det kan da godt være, at et nogle få mister noget forretning på den konto, men nok ikke mere end, at det sagtens kan genvindes andre steder.\n1. december 2011 kl. 13:08\nDer er to – og kun to – legitime grunde til at indføre en afgift som denne. Enten fordi man har brug for penge i statskassen (provenu) eller fordi den aktivitet, man pålægger afgift, skader andre (eksternaliteter).\nMed et underskud omkring de 100 mia. kan lidt ekstra grunker i den slunkne statskasse nok lune, men afgiften lukker ikke engang et hjørne af hullet. At det offentlige budget i den grad minder om en forbrugsfest der er løbet løbsk, er en helt anden sag.\nSå har vi eksternaliteterne – og her hopper kæden virkelig af.\nHvem er det der lider under tilbudsaviserne? Forbrugerne? Så har de alle muligheder for at frasige sig reklamer. Det er der nogen der gør, men rigtig mange sætter tilsyneladende pris på dem, i hvert fald nok til ikke at afmelde dem. Miljøet? Tja, men vel ikke mere end al anden papirproduktion, fx aviser og blade, som man ikke lægger afgifter på af den årsag. Hvem ellers? Nej vel.\nNår der ikke er nogen eksternaliteter, vil afgiften udelukkende betyde en mindre effektiv reklamedistributionsøkonomi, fordi den kunstigt forhøjer prisen på tilbudsaviser. Og kom ikke og fortæl mig at tilbudsaviser er en dårlig forretninger for kæderne. Meget kan man beskylde dem for, men købmandsskab har de immervæk forstand på.\nLur mig om ikke den primære årsag til afgiften er at ophavsmændene bare ikke bryder sig om de “vulgære” reklamer.\nDISCLOSURE: Jeg lever af digital markedsføring, så afgiften er en fordel for mig og min virksomhed. Det ændrer ikke på det principielle i sagen.\nAnne Birkelund siger:\n2. december 2011 kl. 16:06\nNæsten 90 pct. af de danske tilbudsaviser indsamles og genbruges op 7 gange til fx køkkenruller, æggebakker, emballage og nyt papir. Så at kalde tilbudsaviser spild og svineri er måske en anelse overdrevet.


Kunderne betaler kontaktløst | Verifone\nKontaktløs betaling / NFC\nKontaktløse betalinger overhaler de traditionelle\n34,5 pct. af alle Dankort-transaktioner, og 49 pct. af alle betalinger via Verifones terminaler i Danmark er nu kontaktløse.\n34,5 pct. af alle Dankort-transaktioner, og 49 pct. af alle betalinger via Verifones terminaler i Danmark er nu kontaktløse. Mobilbetalingen har ikke de samme vækstrater i butikkerne, men handlende bør være forberedte med en terminal, som både tager kort, kontaktløs, MobilePay, ApplePay, Dankort app og fremtidige betalings-apps.\nMedierne har i flere år flydt over med artikler om slagsmålene mellem skiftevis Swipp, MobilePay, Dankort app og ApplePay. Imens er danskerne i stort omfang begyndt at betale kontaktløst i butikkerne. I oktober 2017 oplyste Nets, at de kontaktløse betalinger stiger med to procent om måneden, og at 34,5 pct af alle Dankort-transaktioner er kontaktløse. Verifone, som har leveret over halvdelen af Danmarks betalingsterminaler, kan oplyse, at hele 49 pct. af betalingerne nu er kontaktløse.\nLidl var for mindre end tre år siden først med fungerende betalingsterminaler i dansk detailhandel med den kontaktløse NFC-betaling til de kontaktløse betalingskort. Det skete med en løsning fra Verifone. Den eksplosive vækst siden den første introduktion kan sammenlignes med, at det tog MobilePay tre år at nå tre mio. brugere, og at det tog Dankortet 15 år at nå tre mio. brugere.\nDanske forbrugere er hurtige\n”Danskerne er meget hurtige til at tage nye teknologier til sig, og som handlende skal man derfor tage højde for, at udviklingen fortsætter”, siger adm. direktør Chris Lund-Hansen fra Verifone. ”Der er sket rigtig meget på betalingsområdet i Danmark i de sidste tre år. Intet tyder på, at den udvikling stopper. På globalt plan findes der en række apps, som kan komme til Danmark. Betalingsområdet er jo allerede meget mere broget end for få år siden. Det gælder om at have en kasselinje og en betalingsterminal, som er åben for alle betalingsformer og er klar til fremtidige ændringer.”\nDanmark overgår nu Storbritannien som det land i Europa med den største udbredelse af kontaktløs betaling. Danskerne er som forbrugere også langt mere villige til at bruge deres mobiltelefon end vores nordiske naboer. Deloitte har netop fremlagt en undersøgelse, som viser at 30 pct. af danske forbrugere har betalt med mobiltelefonen mod 26 pct. af svenskerne, 10 pct. af nordmændene og 6 pct. af finnerne.\nVerifone’s svar på butikkernes udfordring er at holde betalingsterminalen åben og fleksibel. I dag tager Verifone’s terminaler både imod traditionelle betalingskort, kontaktløse kort, MobilePay, Dankort app og ApplePay.\nDanskerne er meget hurtige til at tage nye teknologier til sig\nÅben løsning til det hele\n”Vi fokuserer meget hårdt på at levere en åben infrastruktur til butikkerne. Som handlende bliver det både dyrt og besværligt, hvis man skal lave om i kasselinjen, blot fordi danskerne begynder at bruge en ny app. Vi sørger for at vores terminaler er åbne, og på den måde sparer vi vores kunder for besværet med igen og igen at integrere til en ny app”, siger Chris Lund-Hansen fra Verifone.\nEt konkret eksempel er, at Apple har låst iPhones NFC-kommunikation til ApplePay. Den danske iPhone-bruger kan altså ikke bruge NFC til fx MobilePay. Derfor har Verifone udviklet Bluetooth-kommunikation fra betalingsterminalerne til mobiltelefonerne, så danskere med en iPhone også kan betale med eksempelvis Dankort App eller MobilePay i butikker med Verifone-terminaler.


Kræmmerhuse, som du selv kan lave. Et fint jule-DIY-projekt.\nFredag, 16. november 2018 - 13:22 - af Sidsel Zachariassen og Thea Lind Thomsen. Foto: Frederikke Heiberg.\nKræmmerhuse pryder oftest juletræet, hvor de hænger fyldt op til randen med sød julekonfekt og sprøde småkager. Men de kan også pynte smukt mange andre steder i hjemmet op til jul. Find inspiration til fine idéer i galleriet nederst i artiklen.\nFind mere inspiration til, hvordan du pynter op med kræmmerhuse, kogler og kugler her.\nDu kan fx lave kræmmerhuse i en kæmpe version, hvor der både er plads til store grangrene og pakker, og hænge dem op i entréen eller på trappegelænderet. Eller brug dem i små stilleben på borde og reoler, hvor de kan gøre det ud for et hyggeligt julelandskab. Sæt dem sammen med julens blomster, fx hyacinter eller juleroser i små vaser.\nDu kan også dække et fint julebord med kræmmerhuse. Læg dem på hver tallerken eller tilfældigt rundtomkring på bordet, så dine gæster kan tage dem med hjem bagefter og mindes den hyggelige aften. Sæt en lille label med navn på, og brug kræmmerhusene som bordkort.\nLæs også: Lav din egen julepynt: Glimtende kogler, grene og blade\nI galleriet herunder finder du fire fine kræmmerhuse, du selv kan lave.\nDæk et fint julebord, hvor du lægger et kræmmerhus på hver tallerken. Du kan evt. skrive navnet på din gæst direkte på kræmmerhuset, så bordopdækningen bliver endnu mere personlig.\nTegn en kræmmerhusskabelon af på et stykke fint karton. Har du ikke en skabelon liggende, kan du lave en ved at tegne en kvart cirkel af på et stykke tykt karton i den størrelse, du ønsker. Husk at lave en ekstra flap på den ene side, som du kan lime kræmmerhuset sammen med. Lav en hank af et aflangt stykke karton, og lim det hele sammen.\nLav kæmpekræmmerhuse, og brug dem som julesok eller blot til pynt på fx trappegelænderet.\nKræmmerhuset er lavet i to forskellige slags papir. Lav først et kræmmerhus i den ene slags papir, og lav derefter et andet i den anden slags papir. Klip den øverste del af, og sæt det første kræmmerhus ned i den spids, der er tilbage. Sørg evt. for lidt ekstra papir, så du kan bøje kanterne ned, så de bliver pæne. Lim dem sammen. Til sidst sætter du hanken på.\nLav nogle stilrene og enkle kræmmerhuse af papir med struktur, og fyld dem med masser af julegodter, fx karameller og chokolader. Læg kræmmerhusene på et fad, og stil det frem til dine gæster. Det er en alternativ måde at lave et slikfad på, men det vil med garanti hitte blandt dine gæster.\nHar du tapetrester, som du ikke ved, hvad du skal bruge til, kan du bruge dem til at lave kræmmerhuse af. Vi har stillet dem sammen med hyacinter i glasbeholdere og små lysestager med kronelys.\nLav det sødeste kræmmerhus med en lukning, der bliver til stjerner. Lav kræmmerhuset med tapet eller tykt papir med tryk.\nMed fine håndlavede kræmmerhuse kan du sætte dit helt eget præg på årets juletræ. Se her hvordan du folder fine stofkræmmerhuse med blonder og…\nMindre gaver kan pakkes ind som godter i et kræmmerhus. Her har kræmmerhuset fået lukket top af silkepapir og kulørte bånd.


→ Køb Swimmingpool i Køge [Bestsellers]\nEr du på udkig efter swimmingpool i Køge? Vi anbefaler følgende webshops…\nStørstedelen af e-handler tildeler nu et stort udvalg af løsninger til levering. En af de mest anvendte er på nuværende tidspunkt levering til en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente de bestilte varer når der er mulighed for det. Fragtmetoden er altså ret fleksibel, samt mange gange ligeledes den mest betalelige mulighed for levering.\nDu kan også udse dig at vælge at få sendt hjem til dig selv eller til dit arbejdes adresse. Løsningen bliver som oftest lidt dyrere, men omvendt temmelig smart. Den mest prisbevidste leveringstype af swimmingpool i Køge er utvivlsomt at du selv henter ordren, som dog forudsætter at du opholder dig med kort afstand til swimmingpool i Køge internet forhandlerens tilholdssted.\nFragtperioden er ekstremt central hvis vi har brug for ordren lige om lidt, så i det øjemed er det fuldt ud aktuelt at du checker den anslåede leveringstid ved det aktuelle produkt.\nDe fleste swimmingpool i Køge online webshops stiller garanti om levering på næste hverdag på massevis af varer, men vær påpasselig da det afhænger af at ordren køres igennem tidligere end et besluttet klokkeslæt, så de garanteret kan nå at få swimmingpool i Køge ud af døren før logistikmedarbejderne har fyraften.\nIndtil flere internet outlets byder på gebyrfri levering, men i de fleste tilfælde under forudsætning af at der bestilles for en præcis sum. I øvrigt må man tage den billigste mulighed for levering, som i mange tilfælde – uanset om du bor i Taastrup, Nørresundby eller Ringkøbing – vil være at få dem til at køre produkterne til et udleveringssted.\nDet er efterhånden temmelig problemfrit for almindelige mennesker at prissammenligne på swimmingpool i Køge hos flere e-forhandlere, og så har massevis af internet butikker set sig nødsaget til at formindske udsalgspriserne på en række af deres produkter – til børn, og ligeledes også til herrer og damer – betydeligt, og endda nogle gange garantere fragt uden betaling.\nDog kan det trods alt blive lukrativt at sammenholde nogle få internet firmaer efter swimmingpool i Køge udsalg forud for at du køber, således at du er tryg ved at modtage den mindst kostelige pris.\nMan skal trods alt være klar over, at såfremt en e-forretning udbyder swimmingpool i Køge til salg for en salgspris som virker kolossalt billig, så burde det ofte være et faresignal om en bedragerisk butik. Køb med gængse betalingskort er ikke desto mindre en del af en lovbestemmelse, der hjælper køberen imod uoprigtige forhandlere på nettet.\nGenerelt anbefaler vi handler med kort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed bør du overveje en afdragsløsning fra eksempelvis ViaBill, såfremt du higer efter at godtgøre prisen over en periode.\nInden folk handler swimmingpool i Køge på en e-forhandler burde de i princippet gennemgå webshoppens vilkår, dog er det gerne ikke særlig morsomt.\nAlternativet kan derfor være at se nærmere på hvorvidt e-shoppen er tilsluttet e-mærket, grundet at det kan være en angivelse af at e-forhandleren efterkommer dansk lovgivning, udover at internet webshoppen fra tid til anden tilses af jurister der behersker bestemmelserne på området. Desuden tilbydes du chance for at blive hjulpet, såfremt du udsættes for udfordringer med din shopping.\nUdover dette er det at foretrække at køberen er vaks omkring de mest essentielle bestemmelser i forbindelse med købet, eksempelvis hvilken byttepolitik på swimmingpool i Køge e-forhandleren benytter. Derfor er det også vigtigt, at man permanent opbevarer sin kvitteringsmail, således man når som helst vil kunne vidne om sin bestilling, uanset om du leder efter en vare til en herre eller dame.\nTrustpilot tilbyder dig fuldkommen habile løsninger til at blive klogere på en række øvrige køberes synspunkter og på grund af dette anbefaler vi, at du kigger på internet forretningens swimmingpool i Køge bedømmelser forinden du bestiller.\nFacebook resulterer i lignende stort set troværdige muligheder for at få en idé om online virksomhedens kundefokus. I øvrigt er der nogle online butikker som tilbyder kunderne at frembringe en vurdering af ordreforløbet, som ligeledes bør udnyttes til at vurdere tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har faste samarbejder med flere e-butikker når vi fremviser butikkernes varer, og tjener kommission ifald de besøgende vi sender videre fuldfører en handel.\nOrientering omkring swimmingpool i Køge og butikker på nettet værnes om hyppigt, men vi påtager os intet ansvar for rettelser der muligvis er udarbejdet efter sidste opdatering af de anvendte informationer.\nSwimmingpool i Køge – Køb swimmingpool i Køge


Større ansvarsområder og en mere usikker ansættelsesform har betydet en større fremgang i løn for kommunale chefer end for andre medarbejdere.\nPå fire år er rengøringsassistenter og specialarbejderes løn steget med henholdsvis 10,87 og 12,45 procent, mens forvaltningschefer og kommunaldirektørers løn er steget med henholdsvis 29,74 og 20,29 procent. Det skriver Fagbladet 3F.\nTallene er dog ikke udtryk for, at cheferne har fået større lønstigninger end andre grupper af medarbejdere, siger formand for KL's Løn- og Personaleudvalg, Michael Ziegler (K). I stedet er det udtryk for, at man har ændret ansættelsesformen fra tjenestemandsansættelse til kontrakt- eller åremålsansættelse.”Er du kontraktansat, kan man lettere slippe af med dig. Og i en åremålsansættelse har du en fast udløbsdato. Begge dele bliver man kompenseret for med en højere løn, fordi det er en mere usikker ansættelsesform. Så lønnen skyldes kombinationen af et mere usikkert job og en mindre lukrativ pension,” forklarer Michael Ziegler.Færre chefer, samme arbejdeEn anden del af forklaringen er, at der er blevet væsentlig færre chefer samtidig med, at ansvarsområdet er det samme. Dermed har hver enkelt chef har fået et større ansvarsområde. I januar 2008 var der eksempelvis 639 chefer lige under kommunaldirektørerne, de såkaldte Niveau 2 chefer, mens der i maj 2012 kun var 348.”Det skal slås fast med syvtommersøm, at der i de kommunale overenskomstforhandlinger i den forgangne periode ikke er aftalt større lønstigninger til cheferne end andre personalegrupper. Det er stort set det samme,” siger Michael Ziegler.\nArtikel 15.06.12 15:52 Lave lønstigninger i kommunerne


Brevkassen: Hvad siger Bibelen om selvmord?\nSelvmord optræder flere gange i Bibelen med mange forskellige bevæggrunde. To eksempler er den fortvivlede Judas, der tager sit liv efter at have forrådt, og Samson, der går i døden for at tage sine fjender med sig. Illustration: Samsons død. Ukendt kunstner, Wikimedia Commons.\nLone vil gerne vide, hvad man kan læse i Bibelen om selvmord. Lektor Morten Hørning hjælper med et svar\nKirkens Korshær driver Sct. Nicolai Tjenesten, som er en telefontjeneste, der findes i hele landet. Historisk blev Sct. Nicolai Tjenesten oprettet som svar på et højt antal af selvmord. Her kan man ringe ind og møde et lyttende øre, hvis man overvejer selvmord. Man kan også ringe ind, hvis man har andre problemer eller blot har brug for at tale med et andet menneske.\nRing på 70 120 110\nJeg er sikker på, at der står noget i Bibelen om selvmord. Jeg vil gerne vide, hvad Bibelen siger, og hvor det står? Håber I kan hjælpe mig.\nMan kan sige, at Bibelen på en og samme gang udtaler sig - og ikke udtaler sig om selvmord. Selve begrebet "selvmord" er af nyere dato, men det at tage sig eget liv var naturligvis kendt i oldtiden og der er også en mindre række eksempler i Bibelen:\nI Dommerbogen 9,54 læser vi om Abimelek, som bliver såret af en kvinde, der kaster en kværnsten i hovedet på ham, hvorefter han beder sin våbendrager om at slå ham (helt) ihjel.\nI Første Samuelsbog 31,14 og Første Krønikebog 10,4-5 læser vi om kong Saul, der bliver såret af filistrene, hvorefter han kaster sig ned over sit sværd for at slå sig ihjel.\nI Anden Samuelsbog 17,23 begår Davids tidligere rådgiver, Akitofel, selvmord ved at hænge sig selv.\nI Første Kongebog 16,18 begår Zimri selvmord, da hans politiske plan slår fejl.\nMan kunne også nævne Samson, der slår sig selv ihjel i templet i Gaza for at tage så mange filistre som muligt med sig i døden (Dommerbogen 16,29-30).\nI Det Nye Testamente har vi det berømte eksempel med Judas, der slår sig selv ihjel, efter at han har forrådt Jesus (Matthæusevangeliet 27,3-10 og Apostlenes Gerninger 1,16-20).\nEndelig er der udsagnet i Johannesevangeliet 8,22, hvor Jesus' tale om at gå bort tolkes som et muligt selvmord.\nDet er en gennemgående tanke i Det Gamle Testamente såvel som Det Nye Testamente, at livet er helligt (jf. de første love til Noa i Første Mosebog 9,6) og derfor skal beskyttes. For så vidt er det også overraskende, at vi ikke finder en egentlig lov mod selvmord i Moseloven eller i Det Nye Testamente f.eks. i Jesus' formaninger eller Paulus' breve. Derimod finder vi i lyset af Jesus' selvopofrende død en tanke om at være villig til at dø for evangeliets skyld (fx Matthæusevangeliet 10,39; Matthæusevangeliet 16,25 og Filipperbrevet 1,21). Dette udvikler sig til martyrtraditionen, der var stærk i Oldkirken og for så vidt også i dag, hvor kristne oplever forfølgelse for deres tros skyld.\nMorten Hørning Jensen er ph.d. og lektor på Menighedsfakultetet. Se hans andre brevkassesvar\nI bogen Hjælp - når livet kommer bag på os fortæller sygehuspræst Preben Kok og tidl. Korshærschef Bjarne Lenau Henriksen om, hvordan man kan mestre livets svære stunder, til journalist Eva Jørgensen. Køb den her.


Beitostølen - Find skirejser her\nTransport Vælg evt. transportKør-selv (Inkl. færge fra Jylland 2 skirejser)Kør-selv (8 skirejser)\nLand Uden betydningNorge (8 skirejser)\nDestination Uden betydningAllgäu (6 skirejser)Axamer Lizum (1 skirejse)Bad Hofgastein (2 skirejser)Bayerske Wald (6 skirejser)Beitostølen (8 skirejser)Berchtesgaden (42 skirejser)Brides les Bains (1 skirejse)Cavalese (5 skirejser)Davos (4 skirejser)Engelberg (3 skirejser)Espedalen (4 skirejser)Fieberbrunn (2 skirejser)Garmisch Partenkirchen (8 skirejser)Gaustablikk (1 skirejse)Geilo (17 skirejser)Grindelwald (5 skirejser)Hafjell (64 skirejser)Harzen (32 skirejser)Hemsedal (113 skirejser)Innsbruck (10 skirejser)Kaprun / Kitzsteinhorn (2 skirejser)Kvitfjell (34 skirejser)Liberec (4 skirejser)Mallnitz (9 skirejser)Nassfeld (2 skirejser)Norefjell (5 skirejser)Pec Pod Snezkou (1 skirejse)Sjusøen (1 skirejse)Skeikampen / Austlid (17 skirejser)St. Michael / Lungau (3 skirejser)Stubaital (20 skirejser)Szklarska Poreba (14 skirejser)Trysil (27 skirejser)Val Thorens (1 skirejse)Vrådal (4 skirejser)Willingen (12 skirejser)Winterberg (101 skirejser)Zakopane (25 skirejser)\nStølstunet Lejligheder, Beitostølen\nDisse lejligheder ligger midt i byens centrum med gåafstand til pist såvel som lift. I underetagen findes bl.a. boghandel, vinmonopol, tøjforretning og COOP-dagligvareforretning med stor ferskvareafdeling.\nLejlighederne er stilfuldt indrettet og fremstår nye. Hvid du leder efter en lejlighed i den gode afdeling, men til en god pris, så er Stølstunet helt sikkert et godt bud.\n4-vær. lejlighed (7 pers.), 80 m2\n15/2 2019 - 3 skidage\nDKK 949 pr. person ved 7 pers.\n3-vær. lejlighed (4 pers.), 45 m2\nDKK 999 pr. person ved 4 pers.\n5-vær. lejlighed (8 pers.), 85 m2\nDKK 999 pr. person ved 8 pers.\nBergo Hotel, Beitostølen\nDette er et rigtig godt norsk hotel med masser af stemning og en smagfuld indretning. Maden er dejlig og serveres i en hyggelig spisesal, som er smagfuldt indrettet. Der er også en a la carte restaurant ? kendt for sin gode mad. Hotellet lægger stor vægt på vildmarken og dens traditioner, hvilket også ses på hotellets imponerende ?vildmarkssal? med udstoppede rensdyr, ræve, hjorte osv. Hotellet kan varmt anbefales til børnefamiler ? ikke mindst grundet sin centrale beliggenhed ud til pisterne. Der er... Læs mere Dette er et rigtig godt norsk hotel med masser af stemning og en smagfuld indretning. Maden er dejlig og serveres i en hyggelig spisesal, som er smagfuldt indrettet. Der er også en a la carte restaurant ? kendt for sin gode mad. Hotellet lægger stor vægt på vildmarken og dens traditioner, hvilket også ses på hotellets imponerende ?vildmarkssal? med udstoppede rensdyr, ræve, hjorte osv. Hotellet kan varmt anbefales til børnefamiler ? ikke mindst grundet sin centrale beliggenhed ud til pisterne. Der er fri kaffe og te til hotellets gæster dagen lang.\nDobbeltværelse (2 pers.) - mulighed for 1 opredning\nDKK 2.349 pr. person ved 3 pers.\nEnkeltværelse (1 pers.)\nDKK 2.749 pr. person ved 1 pers.\nRadisson Blue Mountain Resort, Beitostølen\nThinggaard er stolte af at kunne byde velkommen på dette flotte 1. klasses hotel med international atmosfære og god service.\nI 2006, 2007, 2008 og 2009 blev hotellet kåret som årets skihotel i Norge af turoperatørerne og World Travel Award.\nPerfekt beliggende midt i centrum lige overfor alpinanlægget og med langrendsløjpen nedenfor. Det tætteste man kommer på ski-in og ski-out. Hotellet er renoveret i 2000 og fremstår med fine værelser og fællesarealer.\nDKK 2.399 pr. person ved 3 pers.\n4 sengsværelse (4 pers.) 'Familiesuite' - mulighed for 1 opredning\nDKK 2.599 pr. person ved 5 pers.\nDKK 2.799 pr. person ved 1 pers.\nPris 149,- Spar 16%\nHestra Handcuff til damer\nNye støvler - justering af bindinger eller hvad ?


Jai overfladebehandling – Fugtfjerner jem og fix\nFind vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere. Jai Overfladebehandling As – firmaer, adresser, telefonnumre. Land: Sverige, Norge, Finland. JAI-O undertakes demanding tasks for European customers within industry, wind industry, electronics, defence, environment and health.\nYelp er en sjov og nem måde at finde, anbefale og tale om hvad der er cool og knap så cool i Vildbjerg og omegn.\nHenrik Givskov Afdeling: Salg og tilbud. Nordiske Medier Mimersgade 4 5. Bekræftede arbejdsgivere. Gratis , hurtig og nem måde at finde et job med mere end 32. JAI ønsker at producere i Danmark med ægte jydsk indstilling til arbejdsomhe stolthed over udført arbejde, loyalitet overfor selskabet samt gensidig respekt mellem medarbejderne. Erik Brandbyes CVR-oplysninger.\nJAI -O tilbyder stor kompetence og . VVM-screeningsafgørelse.\nHerning Kommune vurderer, at metalliseringsanlægget ikke vil få væsentlig indvirkning på miljøet. Projektet vurderes ikke at være . JAI Overfladebehandling , Vildbjerg, Ringkobing, Denmark. Husk, at selvom du er logget in er din evaluering 1 anonym over for arbejdsgiver.\nd for at evaluere . JAI får sin første eksportordre. JAI bygger ny meget automatiseret maskinfabrik. JAI tager et teknologisk tigerspring og udvider kapaciteten fra 1. Lavere energiforbrug og lavere forbrug af farlige stoffer. Mere miljø- og energibevidste medarbejdere. JAI – Overfladebehandling er en spændende virksomhed der tager præcision og certificering til et helt nyt niveau.\nFirmAd blev bedt om, at designe og sprogversionere deres nye certificeringsbrochure. Kom ihåg mitt namn och e-post på den här datorn. Lakering af tanke og beholdere, indvendig og udvendig.\nOgså drikkevandsgodkendt. Vi tilbyder vores kunder følgende typer overfladebehandling : Pulverlakering Vådlakering Hvirvelsintring (Rilsan) Forbehandlingen er vital for det færdige resultat og her kan vi tilbyde .


Free online datingsite: gratis dating side til danske singler dk.datingsingleslocal.com\nNavn: Lyn/ Alder: 40 år/ Vækst: 180/ Vægt: 73\nI dag stemmer briterne om at blive i eller forlade EU. Tatoveringer afslører utroskab I sommervarmen, kan man rigtigt se kroppe.\nNavn: Sinus/ Alder: 36 år/ Vækst: 154/ Vægt: 50\nAltså skal du ikke holde dig tilbage, trods det at du er fra Sønderjylland eller lignende, på disse sider omkring latin dating. Lauridsen HH, Hestbaek L.\nNavn: Phillip/ Alder: 39 år/ Vækst: 168/ Vægt: 56\nSkal manden betale eller ikke? Men hvis du søger et ukompliceret forhold, så er det bare med at komme i gang på scor.\nNavn: Skjold/ Alder: 35 år/ Vækst: 154/ Vægt: 52\nFor virksomhederne betyder det eksponering af de ledige jobs og en optimeret rekrutteringsproces. Search Millions of Local Personals to Find Your True Love.\nNavn: Thomas/ Alder: 24 år/ Vækst: 176/ Vægt: 61\nMan ender med ikke at få én the one, men en håndfuld. El 25 de abril de 1895, la obrera del pensamiento dejaria el Peru para nunca mas volver en vida 7 Despues de una larga travesia en el vapor Maipo y de visitar Chile, Clorinda Matto de Turner llegaria a Buenos Aires el 15 de mayo de 1895.\nNavn: Magdalene/ Alder: 19 år/ Vækst: 168/ Vægt: 56\nTV3 kalder mderne for det modigste krlighedseksperiment, du nogensinde vil opleve. En anden person kan gøre hende glad.\nNavn: Ulrikka/ Alder: 39 år/ Vækst: 174/ Vægt: 56\nVi har samlet alle informationer om match. Last week I was put on bed rest by the good ol’ doc.\nNavn: Celina/ Alder: 30 år/ Vækst: 173/ Vægt: 78\nDu kan ikke sige det, men jeg kan læse det i dine øjne”. Det hele var ligesom lidt for mekanisk.\nNavn: Iza/ Alder: 33 år/ Vækst: 174/ Vægt: 80\nVil han/hun passe ind i mit liv? Sæt dig under oliventræerne med udsigt ud til vandbassinet.\nNavn: Nona/ Alder: 20 år/ Vækst: 164/ Vægt: 63\nDating efter fritidsinteresse PetDating - Dating for dyrevenner - Dating for folk, der er glade for deres kæledyr GolfDaters. Dermed er han helt på linje med Forbrugerombudsmanden, der siger, at det skal være lige så let at komme ud af et abonnement som ind i det.\nNavn: Dirch/ Alder: 22 år/ Vækst: 158/ Vægt: 67\nDating Voor Invaliden hij zou echt iets voor jongeren datingsite voor jongeren. Ingen beskeder endnu læs score hj er te rkronisk hovedpine ogmigræne piskesmældsskade.\nNavn: Dorrit/ Alder: 32 år/ Vækst: 158/ Vægt: 56\nDernæst er der en række finurlige, pikante, sjove og erotiske fortællinger fra hendes egne oplevelser på scor. Fænomenet bonusmor har efterhånden været behandlet i alle dameblade og bøger, men de fleste af dem understøtter de ting, man "bør", men som er så svære, hvis man står alene med det.\nNavn: Helga/ Alder: 20 år/ Vækst: 156/ Vægt: 62\nKunsten at finde lige netop den X du savner er, som at spille med i et stort lotteri! Finally I had to relieve myself in the bathroom and was only gone perhaps 2 minutes before I came out again.\nNavn: Kresten/ Alder: 27 år/ Vækst: 176/ Vægt: 77\nEt eller andet skal man da gå op i. En anden, der har undret sig over sagen, er Peter Tagesen, som er ved at uddanne sig til grafiker.\ndating sites nl, online dating chat, top online dating, spannende date, dating sider udlandet, free dating site nl, free site for dating, dating kontakt, datingsite zonder inschrijving, aspnetdating lite, victoria dating, free dating websites, dating voor vrouwen, beste datingsider på nett, us dating sites, dating sider esbjerg, speed date online, svensk dating sider, hvor finder jeg en kæreste, date oudere vrouwen


Forslag til rejseregler. Movias almindelige rejseregler (forretningsbetingelser) - PDF\nDownload "Forslag til rejseregler. Movias almindelige rejseregler (forretningsbetingelser)"\n1 1 Forslag til rejseregler Movias almindelige rejseregler (forretningsbetingelser) 1. Generelt Stk. 1. Reglernes anvendelsesområde Movias rejseregler gælder for almindelig rutekørsel med bus og lokalbane i Region Sjælland og Region Hovedstaden undtagen Bornholm. Reglerne omfatter herunder takstområderne Hovedstaden, Vestsjælland og Sydsjælland, jf. kort på Movias hjemmeside, Ved lokalbane forstås tog med Frederiksværkbanen, Nærumbanen, Gribskovbanen, Hornbækbanen og Lille Nord, der drives af Lokalbanen A/S, samt Lollandsbanen, Østbanen, Tølløsebanen og Odsherredbanen, der drives af Regionstog A/S. Stk. 2. Tog og metro i Hovedstadsområdet Movias almindelige rejseregler for Hovedstaden er i overensstemmelse med de fælles rejseregler for bus, tog og metro i Hovedstadsområdet, jf. Fælles rejseregler for bus, tog og metro i Hovedstadsområdet (link). 2. Billet og kort Stk. 1. Gyldighed Passageren skal have en gyldig billet eller kort (rejsehjemmel) til rejsen. Det er passagerens ansvar at sikre sig, at billetten eller kortet er korrekt stemplet eller udfyldt og gælder for hele rejsen. Passageren skal stige på bussen eller lokalbanen, inden billetten eller kortet udløber. Billetten eller kortet skal desuden være gyldigt fra det tidspunkt, hvor bussen eller lokalbanen ifølge køreplanen skal køre fra stoppestedet eller stationen. Hvis bussen ikke kører efter en køreplan, men i faste intervaller, skal billetten eller kortet være gyldigt fra det tidspunkt, hvor passageren står på bussen. Mobilbilletten skal være modtaget på mobilens display før påstigning. Billetten og klippekortet skal være gyldigt til den fjerneste (dyreste) zone, som rejsen går igennem. Periodekortet skal være gyldigt til alle zoner, der rejses igennem. Dog skal periodekortet for Sydsjælland være gyldigt til den fjerneste (dyreste) zone, som rejsen går igennem.\n2 2 Stk. 2. Priser mv. Hvad angår priser gælder regler om priser, billetter og kort for henholdsvis Hovedstadsområdet, Sydsjælland og Vestsjælland på Movias hjemmeside, jf. Stk. 3. Billetkontrol Passageren skal vise billet eller kort til buschaufføren. Billetter og kort skal opbevares under hele rejsen og vises frem, hvis der kommer billetkontrol. Passageren har pligt til at opgive fuldt navn, adresse, fødselsdag og år samt at legitimere sig. Stk. 4. Kontrolafgift Passageren skal betale kontrolafgift i tilfælde af, at passageren ikke har gyldig billet eller kort. Kontrolafgiften er 750 kr. for voksne og 375 kr. for børn under 16 år. For manglende billet til hund eller cykel er kontrolafgiften 375 kr. Hvis Movia eller lokalbanen skal rykke for manglende betaling, tillægges ekspeditionsgebyr. Hvis beløbet ikke betales efter den almindelige rykkerprocedurer, overdrages fordringen til Told- og Skatteforvaltningen (SKAT), jf. lov om inddrivelse af gæld til det offentlige. Stk. 5. Refusion/billetter refunderes ikke Ubenyttede eller delvist benyttede kontantbilletter refunderes ikke. Forudbetalte mobilbilletter refunderes dog indtil 24 timer før rejsen. Stk. 6. Misbrug af billetter og kort Billetter og kort må ikke misbruges. Det samme gælder mobilbilletter. Det betragtes eksempelvis som misbrug, hvis der er rettet i dato eller zoner eller foretaget andre ændringer, nummeret på stamkortet og værdiindlægget ikke er ens, billetten eller kortet er forfalsket, passageren rejser på en andens personlige kort, eller passageren er fyldt 16 år, men rejser på en billet eller kort til børn og unge. Misbrug af billetter og kort kan være strafbart efter straffeloven. Misbrug medfører, at billetten eller kortet inddrages, at forholdet anmeldes til politiet, og at Movia kan fremsætte erstatningskrav. 3. Bagage og andre medbragte genstande Stk. 1. Bagage (kufferter mv., musikinstrumenter, ski, kælke, skateboards, rulleskøjter, sammenklappede cykler og løbehjul) Personlig bagage som f.eks. kufferter, rygsække eller tasker kan medbringes gratis, hvis buschaufføren eller togpersonalet vurderer, at der er plads, og at bagagen ikke er til gene. Det enkelte stykke bagage må maksimalt fylde 100 x 60 x 30 cm.\n3 3 Musikinstrumenter, ski, kælke, skateboards, rulleskøjter, løbehjul (sammenklappet) eller lignende må også medtages gratis som bagage, hvis chaufføren eller togpersonalet vurderer, at der er plads. Det samme gælder sammenklappede cykler eller cykelanhængere, hvis den sammenklappede cykel eller anhænger er placeret i en pose og ikke måler mere end 100 x 60 x 30 cm. Større bagage skal placeres på bagagepladsen eller perronen. Det er ikke tilladt at placere bagagen, så den blokerer for gangareal. Stk. 2. Barnevogne mv. Barne- og klapvogne samt baby-joggere kan medtages gratis, hvis buschaufføren eller togpersonalet vurderer, at der er plads. En bus kan højest have 2 vogne med (eller en barnevogn og en kørestol). Passageren skal selv sørge for at bære vognen ind og ud af bussens midterdør eller togdøren. Kombinerede barnevogne eller løbevogne kan medtages, hvis de ikke fylder mere end almindelige barnevogne, og hjulene kan låses. Vognen skal stå i kørselsretningen og være bremset under kørslen. Barnet kan sidde i barnevognen forudsat, at barnet er fastspændt og under opsyn. Der må ikke sidde flere børn i vognen end, den er beregnet til. I lokalbanen er det angivet uden på toget, hvor barnevognen skal placeres, og hvor mange barnevogne der kan være med. Stk. 3. Cykler Lokalbane Cykler kan medbringes i lokalbanen hele døgnet, hvis de efter togpersonalets vurdering ikke er til gene. Det er angivet uden på toget, hvor cyklen skal placeres, og hvor mange cykler der kan være med. Bus Cykler kan medbringes i havnebusser og i følgende andre busser, hvis de efter buschaufførens vurdering ikke er til gene: Det drejer sig i Hovedstadsområdet om buslinje 150S og 600S uden for myldretiden samt natbussen 95N. Myldretiden er mellem kl og 9.00 samt mellem kl og Der kan dog højest være 2 cykler i bussen. I Syd- og Vestsjælland drejer det sig om landbusserne (dvs. de busser, som ikke fortrinsvis kører i byerne). På Movias hjemmeside, oplyses nærmere om, hvilke landbusser der medtager cykler. Betaling for cykler Det er gratis at medtage cykler i havnebusser og lokalbanetog i Hovedstadsområdet (dvs. Frederiksværkbanen, Nærumbanen, Gribskovbanen, Hornbækbanen og Lille Nord). I de almindelige busser og øvrige lokalbanetog betales i henhold til det fælles takstsæt for bus, tog og metro, (link).\n4 4 4. Personer med funktionsnedsættelser Bus Kørestolsbrugere kan gratis medtage deres kørestol, hvis buschaufføren vurderer, at der er plads. Busser med trinløs adgang har specielle pladser til kørestole. Kørestolsbrugere skal selv sørge for at få hjælp til at få kørestolen ind og ud af bussen, jf. nedenfor om ledsagerordning. Kørestolen skal i bussen placeres, så brugeren har ryggen mod kørselsretningen. Almindelige kørestole skal være bremset og spændt med sikkerhedssele, hvis der er installeret en sele i bussen. El-kørestole skal blot være bremset. El-scooter (minicrosser) kan ikke medtages. Rollator og lign. kan medtages gratis. Lokalbane Personer med funktionsnedsættelser, herunder kørestolsbrugere, har adgang til lokalbanen og kan altid bede om assistance. Hvis tog og perron ikke er i niveau, vil togets lokomotivfører sikre, at der bliver lagt en kørestolsrampe ud. Hvis personer med funktionsnedsættelser ønsker assistance i toget, kan passageren kontakte lokalbanernes kundecentre. Lokalbanens Kundecenter, telefon (hverdage mellem kl. 7-17) assisterer vedrørende befordring med Frederiksværkbanen, Nærumbanen, Gribskovbanen, Hornbækbanen og Lille Nord. I disse lokalbanetog er der også mulighed for at trykke på en kørestolsknap. I Frederiksværkbanens tog sidder knappen i den ende af toget, der vender mod Hillerød. For Gribskovbanens, Hornbækbanens og Lille Nords tog sidder knappen i den ende af toget, der vender væk fra Hillerød. Regionstog s kundecenter, telefon (hverdage mellem kl. 8-16) assisterer vedrørende befordring med Lollandsbanen, Østbanen, Tølløsebanen og Odsherredbanen. Hvis vedkommende har brug for hjælp til rejsen, skal kundecentret kontaktes senest dagen før rejsen. Ledsagerordning Personer med funktionsnedsættelser kan have en ledsager med på rejsen til prisen for en halv kontantbillet og mod forevisning af særligt legitimationskort. Legitimationskortet skal være udstedt af en af følgende organisationer: Dansk Blindesamfund, Thoravej 35, 2400 København NV, Danske Handicaporganisationers Brugerservice, Kløverprisvej 10 B, 2650 Hvidovre, Invalideorganisationernes Brugerservice, Synscenter Refnæs, Kystvejen 112, 4400 Kalundborg,\n5 5 5. Dyr Stk. 1. Større hunde Passageren kan medbringe større hunde i lokalbanen, hvis togpersonalet vurderer, at hunden ikke er til gene for de øvrige passagerer. For hunden betales børnepris. Større hunde kan ikke medtages i busser. Stk. 2. Fører- eller servicehunde Fører- eller servicehunde, som bærer symbolet manden med den hvide stok, eller hundehoved og hånd kan medbringes i bus og lokalbane. Det gælder også servicehunde, som bærer ID-vest forudsat, at passageren kan fremvise særligt ID-kort. Fører- eller servicehund kan medtages gratis. Stk. 3. Små hunde og andre mindre dyr Små hunde, katte, fugle og andre mindre dyr kan medtages, men skal være anbragt i en taske eller bur, som passageren har på skødet, og det skal blive i tasken eller buret under hele rejsen. Små hunde og andre mindre dyr kan medtages gratis. Stk. 4. Hensyn Passagerer med dyr skal vise særligt hensyn over for øvrige passagerer. Hvis dyret er til gene, kan buschauffør eller togpersonale afvise eller bortvise passager og dyr. 6. Mad og drikke Det er ikke tilladt at indtage mad, is, chips og drikkevarer i bussen. Under hedebølger accepteres det dog, at passagerer indtager vand og lign. under kørslen. 7. Mobiltelefoner og musikafspillere Passageren kan bruge mobiltelefoner og lignende, hvis der tages hensyn til øvrige passagerer og chaufføren. Buschaufføren må ikke tale i telefon eller læse/skrive sms-beskeder under kørslen. Passagerer kan lytte til musik, hvis der benyttes høretelefoner således, at chauffør og medpassagerer ikke forstyrres. Chaufføren kan bede passageren om at skrue ned for lyden. I lokalbanerne er der indrettet særlige stille kupéer, hvor der ikke må tales i mobiltelefon. 8. Eksplosive stoffer, våben mv. Det er ikke tilladt at medtage eksplosive stoffer, våben og andet, der kan genere eller udsætte øvrige passagerer og personale for fare. Personer, som ifølge lovgivningen, har ret til at bære skydevåben, må dog gerne medbringe det. Våben skal opbevares forsvarligt og adskilt (gælder ikke politiet). Ammunition skal ligeledes opbevares forsvarligt, og det skal bæres i patrontasker/bælte og ikke være synligt.\n6 6 9. Adfærd under rejsen Stk. 1. Hensyn Passageren skal generelt tage hensyn til medpassagerer, eksempelvis ved at give plads til ældre eller andre med behov for at sidde ned eller ved at give en hjælpende hånd, når ældre eller andre udsatte grupper skal af eller på bussen/lokalbanen. Stk. 2. Ældre og kunder med små børn m.fl. I visse busser er 8 sæder ved midterdørene fortrinsvis for ældre, gangsbesværede og kunder med små børn. Sæderne er markeret med et særligt piktogram i vinduerne. Stk. 3. På- og afstigning af bus Passageren skal ved på- og afstigning af bussen stå ved stoppestedet og være synlig for chaufføren, holde afstand til kantstenen ved busstoppestedet og først gå frem, når bussen holder stille, gå bag den gule linje i bussen, og holde øje med cyklister, og gå lige fra bussen (ikke langs med den), når passageren står af bussen. Mindre børn bør altid benytte midterdøren, når de står af bussen. 10. Annoncering af zoner og stoppesteder/standsning/vinkestrækninger Stk. 1. Annoncering af zoner Der annonceres zoneskift i busserne enten inden det sidste stop, før zonegrænsen passeres (hvis den passeres mellem to stoppesteder), eller før ankomst til et grænsestoppested. Det kan ske via bussens display eller via højttaleren i busser uden fungerende display. Der er dog enkelte busser i Syd- og Vestsjælland, hvor der ikke annonceres zoneskift. Stk. 2. Annoncering af stoppesteder Hovedstoppesteder (de stoppesteder, der står i køreplanen) og stoppesteder, som pasagerer beder om, annonceres over bussens højttaler. I enkelte busser er der dog elektronisk stoppestedsannoncering. På busser i Syd- og Vestsjælland skal passageren selv bede chaufføren annoncere det stoppested, som passageren skal af ved. I lokalbanerne annonceres alle stop via højttaler og display. Stk. 3. Standsning/Vinkestrækninger for bus Uden for byerne Hvis de trafikale forhold uden for byerne tillader det, og der er mere end 600 meter mellem stoppestederne, kan passageren stige af og på bussen, selv om der ikke er et stoppested. Der skal dog minimum være 300 meter til næste stoppested.\n7 7 Når passageren skal stige på bussen, skal passageren stille sig i vejkanten og give tydeligt tegn. Når det er mørkt, bør der bruges en refleks eller lign. for at fange chaufførens opmærksomhed. Det er chaufføren, der afgør, om det er lovligt at standse bussen det pågældende sted. Når passageren skal stige af bussen, skal passageren i god tid bede chaufføren om at stoppe. Det gælder dog ikke steder, hvor det er ulovligt at standse efter færdselsloven, f.eks. i vejkryds, på eller i nærheden af bakketoppe, ved uoverskuelige vejsving eller steder, hvor der holder parkerede biler. I byerne I byerne standser busserne kun ved de faste stoppesteder, som er anført i køreplanerne. 11. Forbud mod rygning Det er forbudt at ryge i bussen eller lokalbanen, jf. lov om røgfri miljøer. 12. Indsamling af underskrift, uddeling af materiale mv. Alle, der ønsker at indsamle underskrifter, uddele/sælge materiale og lignende i bussen eller lokalbane, skal have særlig tilladelse fra Movia. 13. Afvisning Buschaufføren eller togpersonalet har ret til at afvise eller bortvise passageren, såfremt de er til gene for personale eller øvrige passagerer, herunder hvis de tilsmudser sæder mv. Afvisning eller bortvisning kan ske ved politiets hjælp. Chaufføren eller togpersonalet kan ligeledes afvise passagerer, som ikke har eller vil anskaffe sig gyldig billet eller kort. 14. Erstatningsansvar mv. Stk. 1. Erstatning for passagerer og håndbagage Bus I tilfælde af, at bussen volder skade, gælder regler om erstatningsansvar m.v. i færdselsloven, herunder 101 og 102, jf. Særligt uddrag af gældende lovgivning, jf. 17 (link). Hvis bagagen er beskadiget på anden måde end ved færdselsuheld mv. jf. færdselslovens 102, kan erstatningen dog ikke overstige kr kr. for hver passager. Denne grænse gælder dog ikke, hvis operatøren har handlet forsætligt eller groft uagtsomt. Såfremt kørestole, andre bevægelseshjælpemidler eller hjælpeanordninger beskadiges, skal erstatningen altid svare til omkostningen ved erstatning eller reparation af det tabte eller beskadigede udstyr.\n8 8 Lokalbane I tilfælde af skade på passager eller beskadiget håndbagage i forbindelse med jernbanebefordring gælder regler om erstatningsansvar m.v. i jernbaneloven og jernbanepassagerforordningen, jf. Særligt uddrag af gældende lovgivning, jf. 17 (link). Stk. 2. Driftsforstyrrelser Rejsegaranti Passageren har ret til at tage en taxa for Movias regning under følgende omstændigheder: Hvis bussen eller lokalbanen er mere end 20 min. forsinket. Hvis bussen kører forbi stoppestedet uden at stoppe, også selvom passageren har været der til tiden samt været synlig for chaufføren, og der er mindst 20 min. til næste afgang. Hvis bussen kører mere end 2 minutter før tid, og der er mindst 20 min. til næste afgang. Rejsegarantien gælder kun for den del af turen, hvor det var planlagt at benytte Movias busser eller lokalbaner. Rejsegarantien gælder fra stoppested til stoppested eller station til station. Movia refunderer op til kr. 300 af taxaregningen. Det er en betingelse, at passageren udfylder et ansøgningsskema, som kan hentes på Movias hjemmeside. Skemaet og original taxa kvittering fremsendes til Movia mærket Rejsegaranti. Movia skal have modtaget ansøgningsskema og kvittering senest 14 dage efter hændelsen. Beløbet refunderes op til 7 til 14 dage efter modtagelsen. Rejsegarantien gælder ikke: Ved planlagte busændringer, der er annonceret på moviatrafik.dk og/eller MitMovia senest 24 timer før. Ved planlagte lokalbaneændringer, der er annonceret på lokalbanen.dk og regionstog.dk senest 24 timer før. For mistede korrespondancer til øvrige busser eller tog (fx hvis forsinkelse på én bus medfører, at passageren kommer for sent til den næste bus). Ved arbejdsnedlæggelser. Når vejrforholdene betyder, at Movia ikke har en reel chance for at overholde køreplanen. Ved force majeure (f.eks. krig, terror og naturkatastrofer) eller andre omstændigheder, som har været vanskelige for Movia at forudse. Der henvises i øvrigt til rejsegarantiordningen på Movias hjemmeside. Erstatningsansvar i øvrigt Movia påtager sig ikke herudover erstatningsansvar for passagerens omkostninger som følge af forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse og aflysning med bus, herunder heller ikke tab som følge af udgifter til f.eks. fly-, tog- eller teaterbilletter.\n9 9 I tilfælde af forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse og aflysning med lokalbanen gælder regler i kapitel IV i jernbanepassagerforordningen, jf. Særligt uddrag af gældende jernbanepassagerforordning, jf. 17 (link). Movia påtager sig ikke herudover erstatningsansvar for passagerens omkostninger som følge af forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse og aflysning, herunder heller ikke tab som følge af udgifter til f.eks. fly-, tog- eller teaterbilletter. I tilfælde af mere permanent indstilling af driften gælder der særlige regler for passagerer med abonnementskort, jf. regler om priser og billetter mv., jf. 17 (link). Stk. 3. Fremsættelse af erstatningskrav Krav om erstatning kan fremsættes skriftligt til Movia. 15. Kundeservice Stk. 1. Information Information om bus og lokalbane kan læses på Movias hjemmeside ( Stk. 2. Personlig service m.v. Passageren kan få personlig service i spørgsmål om busser og lokalbane hverdage mellem kl og og i weekenden mellem kl og hos Movia Kundecenter, telefon Man kan hente oplysninger via trykknaptelefoner hele døgnet. Kundecenteret modtager også kritik og forslag til forbedringer. Stk. 3. Hittegods Har passageren tabt eller glemt genstande i bussen eller lokalbanen, kan passageren ringe til Movia Kundecenter, telefon og få oplyst telefonnummeret til operatøren, som kører den pågældende bus eller tog. Når passageren kontakter operatøren, kan passageren få oplyst, om det glemte er sendt videre til politiets hittegodskontor. Visse operatører opbevarer hittegods i op til 30 dage, andre sender det videre hittegodskontoret allerede dagen efter. 16. Klager Generelt Klager vedrørende rejsen kan indgives til Movia Kundecenter, Gammel Køge Landevej 3, DK Valby eller til Klager vedrørende kontrolafgift indgives skriftligt til Movia, Kvalitetsopfølgning, Gammel Køge Landevej 3, DK-2500 Valby eller til Klagen skal være kommet frem til Movia senest 14 dage efter den hændelse, der har givet anledning til klagen. Klagen skal være ledsaget af kopi af original stemplet billet eller kort, hvis der er tale om fejlstempling. Movia er tilsluttet Ankenævnet for Bus, Tog og Metro. Klager over Movias afgørelser kan rettes til ankenævnet. Det gælder dog ikke tvister om personskader i forbindelse med bustransport, jf. 2, stk. 3 og 5, i Vedtægter for Ankenævnet for Bus, Tog og Metro.\n10 10 Fremgangsmåde og betingelser, herunder om gebyrer, findes i ankenævnets vedtægter på nævnets hjemmeside, Afsluttende bestemmelser Oversigt over EU regler og nationale regler samt andre regler, der gælder for rejsen Lov om trafikselskaber, jf. lovbekendtgørelse nr. 412 af 11. april 2010 (link) Færdselsloven, jf. lovbekendtgørelse nr af 28. november 2010 (link) Lov om jernbaner, jf. lovbekendtgørelse nr af 11. november 2010 (link) Bekendtgørelse nr af 18. november 2010 om regulering af erstatnings- og forsikringsbeløb i henhold til lov om jernbane (link) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) Nr. 1371/2007 af 23. oktober 2007 om jernbanepassagerers rettigheder og forpligtelser(link) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 181/2011 af 16. februar 2011 om buspassagerers rettigheder og om ændring af forordning (EF) nr. 2006/2004 (link) Særligt uddrag af gældende lovgivning i færdselsloven, jernbaneloven og jernbanepassagerforordningen om erstatning for passager og håndbagage (link) Særligt uddrag af gældende jernbanepassagerforordning om forsinkelse, ikke-opnået tilslutningsforbindelse og aflysning vedrørende jernbanebefordring (link) Fælles rejseregler for bus, tog og metro i Hovedstadsområdet (link) Fælles priser, billetter og klippekort, abonnementskort, særlige billetter og kort samt billetsamarbejde for bus, tog og metro i Hovedstadsområdet (link) Regler om billetter og klippekort samt billetsamarbejde med DSB vedrørende Sydsjælland (link) Regler om billetter og klippekort samt billetsamarbejde med DSB vedrørende Veststjælland (link) Det fælles takstsæt for bus, tog og metro (link) Alle ovennævnte regler mv. findes på Movias hjemmeside, Ikrafttrædelse og bekendtgørelse Disse rejseregler træder i kraft den 1. januar 2012.\n11 11 Rejsereglerne kan downloades på eller fås hos Movia, Gammel Køge Landevej 3, 2500 Valby.