CONTENT BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE CFO. Vol BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE NYT TEMA: MAKE-AND-BUY - PDF\nCONTENT BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE CFO. Vol BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE NYT TEMA: MAKE-AND-BUY\nDownload "CONTENT BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE CFO. Vol. 2-2014 BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE NYT TEMA: MAKE-AND-BUY"\n1 CFO CONTENT Vol BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE SIDE 3 NYT TEMA: MAKE-AND-BUY En ny tendens, Make-and-Buy, er ved at vinde indpas i udlandet. Det sker som en reaktion på virksomhedernes fokusering på outsourcing, offshoring og shared services. SIDE 5 FINANCE TRANSFORMATION Transformation af finance har været på CFO-agendagen i en årrække. Det er en langstrakt og risikabel proces, men den er ofte nødvendig! SIDE 9 BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE I disse dage indleder Basico en undersøgelse for at kvantificere fokus inden for finance og teste udbredelsen af nogle globale retninger i Danmark. SIDE 10 BOGRESUMÉ: PROJECT MANAGEMENT METRICS, KPI S AND DASHBOARDS Her er den. Bogen, som enhver projektleder bør læse og bagefter slide op som opslagsbog. Vi bringer et resumé. SIDE 8 CASE STORY: UNO-X AUTOMAT Fra støvet olieselskab til værdidrevet retailforretning: Uno-X Automat har på 3 år implementeret en ny organisation i tråd med Reitangruppens værdier og ledelsesfilosofi. Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse. 1\n2 AF ANDERS OLESEN LEDER NY INSPIRATION TIL CFO EN Dette nummer af CFO Content indeholder tankevækkende artikler om nye, alternative og bedre måder at organisere finansfunktionen på med henblik på maksimal værdiskabelse. I artiklen Make-and-Buy på side 3 introducerer vi et tema, som er nyt for de fleste, men som er ved at finde fodfæste uden for Danmark. Vi kender alle til begrebet Make-or-Buy, som er udbredt i jagten på effektivitet inden for såvel finance som mange andre af virksomhedernes funktioner. Ved Make-and-Buy menes, at der er taget en bevidst beslutning om, at det samme produkt eller den samme service både skal laves internt og købes eksternt. De fleste CFO er lancerer før eller siden et Finance Transformation-projekt, men studier viser, at under en tredjedel af projekterne opnår det ønskede langsigtede resultat. Artiklen på side 5 omtaler en række typiske faldgruber og giver anbefalinger på de vigtigste forudsætninger for at lykkes. Artiklen kommer også med en opfordring til vores læsere om at betragte finansorganisationen som et profitcenter. Uno-X Automat er et interessant eksempel på en virksomhed, som har opnået en markant forbedret effektivitet gennem en ændring af organisation og ledelsesstil. Læs på side 8 om, hvordan koncernens værdier og kultur er blevet omsat i praksis også i finansorganisationen. CFO CONTENT ANSV. REDAKTØR: ANDERS OLESEN OPLAG: CFO CONTENT ER BASICOS NYHEDSBREV. DET UDKOM- MER 3-4 GANGE ÅRLIGT, OG OMHANDLER ALLE TÆNKELIGE PROBLEMSTILLINGER INDEN FOR ØKONOMIFUNKTIONEN FORSIDEFOTO: LARS SVANKJÆR UDGIVES AF: BASICO PHILIP HEYMANS ALLÉ 3, HELLERUP SØREN FRICHS VEJ 42B 8230 ÅBYHØJ TLF: I samarbejde med studerende på Copenhagen Business School (CBS) gennemfører Basico en spørgeskemaundersøgelse for at afdække de seneste tendenser inden for organisering af finance-funktionen i danske virksomheder. Vi håber meget, at du vil bidrage med dit input, når vi kontakter dig. Læs mere om undersøgelsen på side 9. Basicos mål er at hjælpe økonomifolk med at få succes, så lad os endelig høre fra dig, hvis du ønsker inspiration til videreudvikling af din økonomifunktion. Vi håber, at dette nummer af CFO Content giver dig en masse inspiration. God læselyst! 2 Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse.\n3 AF HENRIK DAHLGAARD NYT TEMA: MAKE-AND-BUY EN NY TENDENS, MAKE-AND-BUY, ER VED AT VINDE INDPAS I UDLANDET. DET SKER SOM EN REAKTION PÅ VIRKSOMHEDERNES FOKUSERING PÅ OUTSOURCING, OFFSHORING OG SHARED SERVICES. HER GÅR VIRKSOMHEDERNE VÆK FRA TANKEN OM ENTEN/ELLER OG HEN MOD EN FORRETNINGSTILGANG, DER RUMMER ET BÅDE/OG. Inden for strategiforskning og -implementering er begrebet Make-and-Buy et nyt tema. Make-and-Buy-begrebet er en evolution af det teoretisk anerkendte Make-or-Buy, der har tematiseret virksomhedernes evige sourcing-dilemma mellem at internalisere eller eksternalisere dele af virksomheden, eksempelvis en produktion eller en anden afdeling af virksomheden. Make-and-Buy fusionerer det interne og eksterne til en hybrid form for organisering, hvorved virksomheden både laver (make) og køber (buy) det samme produkt eller samme service. Målet er dermed at opnå et optimalt mix af interne og eksterne ressourcer i en funktion, hvor de interne og eksterne ressourcer let skal kunne substituere hinanden. Make-and- Buy karakteriseres ved, at det er den enkelte proces, der både er intern og ekstern, og ikke bare forskellige dele af værdikæden der er delt op. Det betyder fx, at 100 % outsourcing af virksomhedens debitorproces ikke medfører en Make-and-Buy-konstellation. Make-and-Buy i økonomifunktionen er, når de samme processer/arbejdsopgaver bevidst bliver udført både internt i virksomheden og samtidig købt eksternt Ved identifikation og efterfølgende implementering af en optimal kombination, kan virksomheden både opnå en række fordele og samtidig en eliminering af flere ulemper og risici ved ren outsourcing. Make-and-Buy giver anledning til eliminering af nogle af de problematiske snitflader, vi ser i forbindelse med outsourcing og offshoring og kan medføre en høj grad af fleksibilitet til den enkelte proces og til finansfunktionen som helhed. En anden fordel er, at virksomheden sikrer, at viden og læring forbliver en intern del af organisationen, hvor virksomheden dog fortsat har lavere omkostninger, end hvis hele processen skulle forblive intern. Man sikrer ligeledes en optimal udnyttelse af ressourcerne i finansfunktionen ved, at man ved potentiel underkapacitet kan købe yderligere assistance, og omvendt kan de købte ydelser skæres ned ved eventuel overkapacitet. Et nyligt amerikansk studie viser, at flere og flere Fortune 500-virksomheder benytter Make-and-Buy inden for legal services. Virksomhedernes strategiske beslutning er at reducere deres interne legal-afdelinger, og tilhørende faste omkostninger, for i stedet at købe eksterne legal-ydelser i tilfælde af underkapacitet eller ved behov i forbindelse med særlige specialistsager. Ofte indgår virksomhedernes egne advokater i et samarbejde med de eksterne på de enkelte sager. Dette sikrer, at virksomhederne opnår fortsat nærhed til de sager, der bliver behandlet, og den viden, der oparbejdes, forbliver en del af virksomheden og har dermed potentiale til at skabe værdi i forbindelse med fremtidige sager. Denne tendens vurderer vi vil vinde indpas i flere dele af virksomhedens processer herunder Finance. Basico deler gerne erfaringer og input til overvejelser omkring organisering af finansfunktionen kontakt partner Henrik Dahlgaard, Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse. 3\n4 ØKONOMIFORUM DEDIKERET VIDEN TIL ØKONOMIFUNKTIONEN KONFERENCE Case: Økonomistyring, forretningsplanlægning og strategi Case: Sammenhængende planlægning på tværs af organisationen Case: Ledelse, mind-set og business planning Perspektiv: Beyond Budgeting-principper i IT-afdelingen og softwareudvikling Perspektiv: Resultater med Beyond Budgeting i forskellige lande Viden: Sådan bruger du datadrevet business planning Indlægsholdere Anders Olesen Partner, Basico/Director, Beyond Budgeting Institute Ulrich Gammelgaard Head of Global Financial Management, Velux Morten Holm Jensen Vice President, Corporate Finance, Arla Foods Dr. Garry Lohan Research Centre & Whitaker Institute, NUI Galway (Irland) Mira Gvozdenovic Finance Manager for Region Europe, Coloplast Daniel Johanson Associate Professor, Ph.D., Norwegian School of Economics (N) 4 Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse. Læs mere og tilmeld dig på\n5 AF OLE BRØDSGAARD FINANCE TRANSFORMATION TRANSFORMATION AF FINANCE HAR VÆRET PÅ CFO-AGENDAGEN I EN ÅRRÆKKE. DET ER EN LANGSTRAKT OG RISIKABEL PROCES, MEN DEN ER OFTE NØDVENDIG! En finance transformation kan desværre ikke gennemføres ligeså elegant som en sommerfugls forvandling fra en larve, eller ligeså hurtigt og effektivt som filmfigurerne i Transformers-filmene. Ofte er det en langstrakt og risikabel proces bestående af en række forskellige projekter, og desværre står resultatet af transformationsprocessen ofte ikke mål med det forventede. Men større finanstransformationsprocesser er nødvendige at gennemføre med mellemrum, og i nogle tilfælde kan behovet være presserende. Markeds- og konkurrencevilkår kan have ændret sig, nye konkurrerende forretningsmodeller kan være dukket op og indtjening og pengestrøm er truet - eller har allerede været negativ gennem nogen tid og sat virksomheden under stort pres. KUN 30 % OPNÅR DE FORVENTEDE MÅL Finance transformation har været på CFO-agendaen i en række år og er det til stadighed hos de fleste. Data fra det amerikanske CEB (CEB 2014 Finance Transformation Survey) viser, at 76 % af CFO erne er engageret i et eller flere store projekter, som ændrer strukturer, arbejdsprocesser eller ansvarsområder i finansorganisationen. Der kan fx være tale om store IT-investeringer, procesforbedringer, shared service center-implementering eller outsourcing. Samme analyse fra CEB viser desværre også, at kun 30 % af finans transformationsprojekterne opnår de forventede forbedringer og besparelser. Men hvorfor sætte større transformationsprojekter i gang, hvis chancen for succes er lav? Hvorfor kan en løbende tilpasning ikke gøre jobbet? LØBENDE TILPASNING ER IKKE ALTID NOK Forretningen ændres løbende. Nye produkter/produktområder kommer til, nye kunder/kundetyper skal serviceres, nye distributionskanaler åbnes eller produktions-set-up ændres. Finansorganisationen har løbende aktiviteter til denne tilpasning. Ofte er det mest hensigtsmæssigt, at tilpasningerne laves som bolt-on på eksisterende processer, eksisterende IT/ERP og eksisterende datastrukturer og med eksisterende organisation. Ligesom bolt-on - akkvisitioner også typisk integreres på finanssiden som en bolt-on. I praksis er der dog ofte tale om, at små tilpasninger og variationer accepteres og implementeres. Der er også løbende oprettelse af nye profit- eller kostcentre, nye selskaber, nye procedurer og opgørelsesmetoder til styring af et område, og nye best-of-breed -systemer integreres på ERP-platformen. De mange løbende marginale ændringer og optimeringer samt løbende tilpasninger klarer jobbet, men kun til et vist punkt. Kompleksiteten kan også blive for stor, og så er der behov for en større oprydning. FINANCE TRANSFORMATION NU! Ofte er CFO en i god tid. Behovet for de store transformationsprojekter har været forudset i flere år og er blevet planlagt i god tid, så det passer med andre større tiltag i virksomheden. Af og til er det en ny CFO, som er blevet ansat til en bunden opgave om at gennemføre en større transformation. Måske fordi den tidligere CFO ikke fik gennemført de nødvendige tiltag, måske på grund af en skarp analyse af risiciene ved projektet og en kølig beslutning om, at det må næste CFO på posten tage ansvaret for? Men ofte er transformationsprojekterne blevet tvingende nødvendige. Der skal ryddes op nu. Der skal effektiviseres, etableres transparens, hurtighed og kontrol med transak- Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse. 5\n6 CEB S RÅD TIL EN SUCCESFULD FINANSTRANSFORMATION FINANSTRANSFORMATION SKAL TILPASSES VIRKSOMHEDENS STRATEGI. MÅLENE FOR TRANFORMATIONEN SKAL FOKUSERE PÅ, HVOR FI- NANSORGANISATIONEN KAN HJÆLPE MED AT SKABE VÆRDI. YDELSER MED LAV VÆRDI ELIMINERES TIL FORDEL FOR YDELSER MED HØJ VÆRDI. RESSOURCER FLYTTES TIL OMRÅDER, DER KAN GIVE DEN HØJESTE VÆRDI. FORVENTNINGER TIL RESULTATERNE AF FINANSTRANSFORMATI- ON SKAL VÆRE REALISTISKE. HAV FOKUS PÅ FORANDRINGSLEDELSE OG KOMMUNIKATION SOM VIGTIGE LØFTESTÆNGER. tionsmaskinen, i rapporteringen og i (globale) end-to-end processer. Der skal være fokus på værdiskabende aktiviteter, forretningen skal understøttes og der skal være effektiv styring af indtjening og cash flow - nu! Samtidig med kravet om, at også finansorganisationen skal levere verdensklasse - mere for færre ressourcer. ÅRSAGER TIL MANGLENDE SUCCES Det amerikanske konsulenthus CEB peger på 4 fejltagelser, som typisk ligger til grund for fejlslagne finans transformationsprojekter. Fejl 1 - Ensidigt fokus på omkostningsmål CEB s research viser, at 73 % af alle CFO er har et omkostningsmål som deres prioritet nr. 1 i forbindelse med transformationsprojekter. Ofte er målet sat relativt som % af omsætningen og baseret på eksterne konsulenters benchmarking-analyser og definitioner for global best practice og verdensklasseprocesser. Med et primært fokus på kost risikerer CFO en, at finansorganisationen vælger billige (og kortsigtede) løsninger, frem for gode (og langsigtede) løsninger, som i højere grad kan understøtte ændringer i forretningsstrategien. Fejl 2 - Undervurdering af kompleksitets indflydelse på kost CEB påpeger, at kompleksitet, fx i form af spredning af kunder, produkter og geografi, i høj grad påvirker totale finansomkostninger, men at dette ofte undervurderes, og at et fokus på omkostningsmål ikke fjerner eller reducerer kompleksiteten. Fejl 3 - Forventning om kostreduktion og samtidig forbedring af service En samtidig reduktion af omkostninger og forbedring af service, fx ved introduktion af nye finansopgaver som Finance Business Partnering, nye analyser og BI-løsninger, risikerer at skabe en for tynd organisation, som skal sprede sig over for meget, og som derfor ikke leverer effektivt eller med høj kvalitet. Også fordi en oprydning i eksisterende services sjældent sker i samme takt, som nye services tilføjes. Fejl 4 - Sæt kundetilfredshed lig med leveret værdi De fleste finansorganisationer (80 %) sætter kundetilfredshed som den primære målestok for leveret værdi. Men heri ligger en risiko for, at nye strategiske initiativer forbigås, og at finansorganisationen mister et proaktivt syn på fremtidige behov. EFFEKTIV TRANSFORMATION KRÆVER STRATEGI En effektiv transformation af finans kræver først en klar vision for, hvordan finansorganisationen bedst vil og kan understøtte forretningens værdiskabelse, indtjening og cash flow - nu og fremadrettet. Et primært fokus på HVAD der skal opnås (fx omkostninger) og HVORDAN (fx processer), som påpeget af CEB ovenfor, giver ikke det nødvendige svar på HVORFOR, der skal gennemføres et risikabelt transformationsprojekt. CEB påpeger, at de CFO er, som lykkes med finanstransformationer, i mindre grad fokuserer på omkostningsniveauer, branche-benchmarks og generelle beskrivelser af verdensklasse, men i højere grad har fokus på virksomhedens unikke forretningsstrategi, og hvilke services finansorganisationen skal levere for at understøtte forretningens succes. EFFEKTIV PRIORITERING KRÆVER EN PROFITCENTERTANKEGANG CEB præsenterer den tankevækkende observation, at de succesfulde transformationer har det fællestræk, at finansorganisationen opfatter sig selv som et profitcenter. Ved at betragte finansorganisationens serviceydelser som produkter, der alle skal levere en værdi, skabes et bedre fundament for prioritering af opgaver og ressourcer. Dette fører til bedre processer for beslutning om, hvilke services 6 Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse.\n7 BASICO KAN ASSISTERE PÅ FLERE OMRÅDER: SPARRING TIL UDARBEJDELSE AF FINANSSTRATEGI OG CFO ROAD MAP. OVERORDNET KOORDINATION OG STYRING. PROJEKTLEDELSE AF ALLE TYPER AF FINANSPROJEKTER. PROJEKTRESSOURCER TIL SPECIFIKKE OPGAVER. INTERIMSRESSOURCER TIL AT UDFYLDE DAGLIGE DRIFTSOPGAVER FOR INTERNE NØGLEMEDARBEJDERE, SOM ER ALLOKERET TIL PRO- JEKTERNE. der skal droppes når nye introduceres, og ved vurdering om differentiering af kvalitetsniveau eller frekvens for forskellige services. Profitcentertankegangen vil, ifølge CEB, ligeledes understøtte stakeholder management i transformationsprojektet. Finansorganisationen kan nemmere prioritere interne kunder, fx efter kundernes værdiskabelse, og differentiere servicegrad og kvalitet. Kunderne tvinges derved til at prioritere mellem nice-to-have og need-to-have og til at tage stilling til, hvilke finansprodukter der understøtter deres værdiskabelse mest effektivt. Profitcenter tankegangen sikrer en succesfuld transformation, men gør ikke nødvendigvis alle de interne kunder lige glade. Nogle kunder får ikke længere alle de services eller rapporter de tidligere modtog, og nogen produkter kommer på et andet og lavere serviceniveau som et led i den forretningsmæssige prioritering. Dermed gør CEB også op med, hvad de kalder illusionen om det uopnåelige world class finance : At alle processer kan eller skal være verdensklasse, at totale finansomkostninger skal være lavest blandt alle virksomheder inden for samme industri og størrelse baseret på omsætning, og at kundetilfredsheden kan/skal være i top for samtlige kunder. BASICOS ANBEFALING Baseret på vores iagttagelser og egne erfaringer er vores anbefaling klar: Transformationsprojekter kan ikke gennemføres let og elegant. Men det kan gøres effektivt. Tre vigtige forudsætninger er værd at trække frem: 1. Etablér en klar vision, som beskriver hvorfor, der skal gennemføres et stort, risikabelt transformationsprojekt 2. Sæt specifikke og realistiske mål for, hvad der ønskes opnået: Hvordan understøtter vi forretningen med hvilke værdiskabende opgaver? Hvordan ser processerne ud til den tid (fx gennemløbstid, rapportering, transparens, varianter)? Hvilken systemunderstøttelse/landskab har vi (fx 1 ERP-system frem for mange ERP-systemer)? Gør forbedringerne konkrete og vedkommende for de enkelte medarbejdere og interessenter. 3. Frigiv virksomhedens bedste ressourcer til projektet. De fleste virksomheder har dygtige medarbejdere, som har kompetencer og lyst til at løse store dele af projekterne selv. De kender virksomheden, og er derfor en uvurderlig ressource til at drive eller bidrage i projekterne. Ved at sikre en høj grad af involvering af egne medarbejdere, og af virksomhedens bedste ressourcer, opnås følgende: Forankring i virksomheden, fordi medarbejderne har været med i så mange dele af projektet som overhovedet muligt. De interne projektdeltagere er ofte gode ambassadører for projektet efter, det er afsluttet. Det er her værdien for alvor skal frem. Uden ambassadører vil eventuel utilfredshed lettere sprede sig og forhindre den fulde værdi af tiltaget. Effektivitet, fordi meget af den viden, som eksterne konsulenter ofte skal interview sig til, fødes ind projektet fra begyndelsen af virksomhedens egne medarbejdere. Brug af færre konsulenttimer til analyse og udførsel og dermed en lavere samlet investering. Samlet giver det ofte en højere jobtilfredshed og motivation for de involverede medarbejdere, som ikke oplever at andre forandrer deres dagligdag uden, de selv kan være med. SÅDAN KOMMER DU VIDERE Hvis du er interesseret i at finde ud af, hvordan din virksomhed kommer succesfuldt igennem en finanstransformation, så kontakt Ole Brødsgaard på / tlf eller din sædvanlige partner hos Basico. Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse. 7\n8 CASE STORY OM UNO-X AUTOMAT AF ANDERS OLESEN HVIS DU ER INTERESSERET I AT MODTAGE BEYOND BUDGETING- NETVÆRKETS CASE STORY OM UNO-X AUTOMAT, SÅ KONTAKT LONE BRYDE NIELSEN HOS BASICO PÅ EL- LER TLF CASE STORY: UNO-X AUTOMAT FRA STØVET OLIESELSKAB TIL VÆRDIDREVET RETAILFORRETNING: UNO-X AUTOMAT HAR PÅ 3 ÅR IM- PLEMENTERET EN NY ORGANISATION I TRÅD MED REITANGRUPPENS VÆRDIER OG LEDELSESFILOSOFI. RESULTATET ER EN SÆRDELES STRØMLINET OG EFFEKTIV FORRETNING. Uno-X Automat, som driver 280 ubemandede benzinstationer i Danmark, var tidligere en del af olieselskabet HydroTexaco. Siden 2006 har selskabet været ejet af den norske Reitangruppe, som primært beskæftiger sig med detailvirksomhed. Koncernens andre brands omfatter bl.a. Rema 1000 og 7-Eleven. Det er Reitangruppens ambition at blive kendt som Skandinaviens mest værdidrevne selskab. Kernen i Reitangruppens værdibaserede ledelsesfilosofi er et positivt menneskesyn samt at bygge store mennesker som skaber handling gennem tillid, som de selv udtrykker det. Undertegnede mødte for nylig Michael Norden og Henrik Heller Esberg, hhv. CEO og CFO for Uno-X Automat, til en snak om selskabets nye ledelsesmodel, som er et resultat af at udleve Reitangruppens værdier fuldt ud. Gennem uddelegering, åbenhed og forenkling (ikke mindst inden for økonomistyring) er det lykkedes at frigøre en masse energi og kreativitet, som har medvirket til at øge både markedsandel og indtjening samtidigt med, at medarbejderstaben er reduceret til næsten halv størrelse på 3 år. Uno-X Automat er et glimrende eksempel på en mindre virksomhed, som dels har taget koncernens sunde principper til sig, dels har ladet sig inspirere af andre nytænkende virksomheder ved udvikling og implementering af den unikke ledelsesmodel, som har vist sig rigtig for Uno-X Automat. NY LEDELSESMODEL I 2010 indså Uno-X Automat, at nytænkning var nødvendig: Markedet for selskabets produkt (benzin) fortsatte med at falde ca. 1,5-2,0 % om året, og markedet var (og er fortsat) kendetegnet ved lave marginer og betydelig konkurrence. I løbet af det efterfølgende år udviklede Michael Norden og Henrik Heller Esberg principperne for den nye og mere agile organisation, som skulle gøre selskabet i stand til at klare sig i konkurrencen om at være det mest effektive benzinselskab. Den nye ledelsesmodel var i overensstemmelse med Reitangruppens værdier og ledelsesfilosofi og indeholdt bl.a. følgende elementer: Uddelegering og involvering, transparens, enkelhed, fokus på kontinuerlig forbedring m.v. De nye principper medførte behov for nye roller og ikke mindst en ændret adfærd. UNO-X AUTOMAT OG BEYOND BUDGETING Uno-X Automat er medlem af det internationale Beyond Budgeting-netværk. Her har selskabets CFO, Henrik Heller Esberg, og flere kollegaer fundet inspiration til udvikling og implementering af selskabets nye principper og processer. Jeg har haft stor glæde af at studere netværkets litteratur, som indeholder mange praktiske eksempler på, hvad der har virket for virksomheder med vidt forskellige udfordringer. BBRT-netværkets internationale medlemsmøder og de lokale workshops giver yderligere inspiration og viden, som er værdifuld for os i den løbende vurdering og udvikling af vores processer, siger Henrik Heller Esberg, som i øvrigt var at finde blandt de talenter, som blev hædret i Berlingske Business Magasins Talent 100-særnummer i Som en del af den vidensdeling, som sker i Beyond Budgeting-netværket, udarbejdes der løbende case stories om virksomheders erfaringer med implementering af nye ledelsesmodeller m.v. På baggrund af Uno-X Automats succeshistorie er der netop skrevet en case story om Uno-X Automat. I case story en bliver deres model og erfaringer sammenholdt med de tolv principper, som Beyond Budgeting-netværket anbefaler. 8 Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse.\n9 DEL DIN VIDEN AF HENRIK DAHLGAARD BASICO VIL KONTAKTE EN LANG RÆKKE RELATIONER FOR DELTAGEL- SE I UNDERSØGELSEN - ØNSKER DU AT DELTAGE I BASICOS SURVEY ELLER MODTAGE DEN ENDELIGE RAPPORT, ER DU VELKOMMEN TIL AT KONTAKTE LONE BRYDE NIELSEN HOS BASICO PÅ BASICO.DK ELLER TLF BASICO SURVEY 2014: TENDENSER I FINANCE I DISSE DAGE INDLEDER BASICO EN UNDERSØGELSE FOR AT KVANTIFICERE TENDENSER INDEN FOR FINANCE OG TESTE UDBREDELSEN AF NOGLE GLOBALE RETNINGER I DANMARK. Her i CFO Content beskriver vi løbende forskellige tendenser inden for finance. Nu gennemfører vi et survey med fokus på tendenserne for organisering af finansfunktionen i dag, kontra hvad der på sigt ønskes. I forlængelse af det kortlægger vi de primære kriterier for organiseringen af finansfunktionen, samt hvordan kapacitetsudfordringer håndteres og ikke mindst, hvad der konkret er på agendaen i de danske finansfunktioner. ØGET KRAV Kravene til værdiskabelse fra finance er stigende, og fremtidens finansfunktion skal være fleksibel og hurtig til at kunne håndtere forandring, nye udfordringer og skabe indsigt i hele finans værdikæde. Med andre ord skal finansfunktionen skabe mere værdi for virksomheden, og den skal samlet set drives for færre midler. Løsningen har indtil videre oftest været outsourcing, offshoring eller oprettelse af shared service centers for flere og flere af de opgaver og aktiviteter, der er i finansfunktionens værdikæde for at kunne frigive ressourcer til high value adding-aktiviteter højere i værdikæden. En del virksomheder har dog også måtte erfare, at både outsourcing, offshoring og shared services kan rumme en lang række ulemper, såsom tab af kontrol og viden etc. Business casen for, hvorledes virksomheden strategisk vælger at organisere finansfunktionen, er derfor nu, om muligt, endnu vigtigere end tidligere. Denne tendens og indikation på udbredelse af Make-and-Buy i Danmark vil være en vigtig del af undersøgelsen. BASICOS UNDERSØGELSE På Institut for Finansiering på Copenhagen Business School (CBS) er formålet at producere finansiel forskning, undervisning og formidling af international standard, der er relevant for det danske samfund. Derfor indledte Basico i 2013 et samarbejde med studerende fra instituttet for at undersøge, hvilke trends og fokus der er en strategisk prioritet i virksomhedernes finansfunktioner i Danmark. For at opnå den bedste kombination mellem praktisk erfaring og den seneste forskningsbaserede viden inden for finance og strategi er samarbejdet mellem CBS og Basico centeret om vidensdeling og sparring. Basicos survey er det foreløbige resultat af dette samarbejde en spørgeskemaundersøgelse, som vi foretager blandt danske virksomheder. Undersøgelsen vil udmunde i en rapport om tendenserne og fokusområderne for finansfunktionerne i Danmark anno Hos Basico håber vi, at du har lyst til at bidrage til undersøgelsen ved at dele din viden om tendenser og fokusområder i din finansorganisation. MAKE-AND-BUY I FINANSFUNKTIONEN? Make-and-Buy-princippet (som er beskrevet i artiklen på side 3) kan derfor være en løsning for, hvorledes kravene kan opfyldes stadigt højere i finansfunktionens værdikæde. Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse. 9\n10 PROJECT MANAGEMENT METRICS, KPI S AND DASHBOARDS A GUIDE TO MEASURING AND MONITORING PROJECT PERFORMANCE HAROLD KERZNER, PH.D. JOHN WILEY & SONS, INC., SIDER BOGRESUMÉ: PROJECT MANAGEMENT METRICS, KPI S AND DASHBOARDS A GUIDE TO MEASURING AND MONITORING PROJECT PERFORMANCE Her er den. Bogen, som enhver projektleder bør læse og bagefter slide op som opslagsbog. Professor Harold Kerzner fra International Institute for Learning, Inc., har skrevet en gennemgribende bog om moderne styring, måling og afrapportering af både enkle og komplekse projekter. Bogen er sprængfyldt med metoder, eksempler, forklaringer og gode tips. Den er på engelsk, men let læselig og let tilgængelig. Gennem hele bogen præsenterer Kerzner overskuelige skemaer, der sætter før og nu op mod hinanden og gør det let at følge udviklingen - fx traditionel vs. ikke-traditionel projektledelse, traditionelle vs. ikke-traditionelle projekter, lokal vs. global, interessenter tidligere vs. interessenter nu, før cvm vs. efter cvm (customer value management) etc. Executives have come to the realization that there is a return on investment in project management education. Hvert af de 8 kapitler indledes med en kort introduktion til kapitlet, hvad du får ud af kapitlet og nogle nøgleord for kapitlets emne. Kerzner giver en fremragende præsentation af, hvad metrics er, hvordan de bruges samt forskellen mellem værdidrevne metrics og KPI er. I dag efterspørger interessenter ofte metrics, der relaterer sig direkte til projektets overordnede værdi, og det kan det være svært både at identificere og måle. Du får en brugbar vejledning til, hvordan du kan bruge dashboards til at præsentere de valgte metrics og KPI er og nogle retningslinjer for, hvordan dashboards bør designes. METRICS, KPI ER OG DASHBOARDS Projektledelse er blevet mere end bare en karrierevej bestående af (hurtigt) afsluttede projekter. I dag anses projektledelse for at være en strategisk kompetence, som virksomhedens overlevelse afhænger af. Nutidens projektleder ser sig selv som en ledende del af forretningen frem for leder af et enkelt projekt. Tidligere har de fleste projekter haft en levetid på 6-18 måneder, mens de i dag kan løbe over flere år, ligesom forudsætningerne for projekter er gået fra at være statiske til at kunne ændres og udvikles under vejs. The ultimate purpose for working on projects, whether they are for internal or external clients, is to support some type of business strategy. Harold Kerzner giver gode, uddybende forklaringer på, hvad de enkelte termer betyder: Metrics er en direkte numerisk målestok, der repræsenterer forretningsdata i forbindelse med en eller flere dimensioner. I kapitel 5 giver forfatteren gode, grafiske bud på, hvordan metrics kan se ud. The importance of value can have a significant impact on the leadership style of project managers Et dashboard er en visuel præsentation af et lille antal kritiske metrics eller KPI er, der er designet på en måde, så både interessenter og projektdeltagere får den nødvendige information at basere beslutninger på. Her lægger Kerzner vægt på, at alle informationer skal kunne ses på ét skærmbillede. FOKUS PÅ FORRETNINGEN Dashboards med fokus på forretningen er blevet et uund- 10 Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse.\n11 værligt værktøj i projektledelsesarbejdet. Tidligere har det været sådan, at et forretningsmæssigt dashboard har været begrænset til at vise en opsummering, den væsentligste udvikling og forventninger. For at sikre, at et dashboard bliver implementeret med succes, bruger Kerzner letforståelige illustrationer, der forklarer komplekse koncepter og processer, og han kommer ind på alle de KPI er og metrics, der er nødvendige for at nå i mål. Metrics and KPI s are the building blocks of many dashboard visualizations; as they are the most effective means of alerting users as to where they are in relationship to their objectives. Selve ordet dashboard stammer fra bilens instrumentbræt, hvor føreren med et hurtigt blik skal kunne overskue alle bilens vigtige funktioner. Det samme gælder her. Projektlederen, projektdeltagerne og interessenterne skal kunne danne sig et hurtigt overblik over, om alt er, som det skal være, eller om der er noget galt. De 5 vigtigste punkter, når der skal udarbejdes et dashboard, er: 1. Gør det enkelt, så det er let at kommunikere. 2. Tillad kun et minimum af forstyrrelser. 3. Det skal understøtte forretningen med meningsfuld og brugbar information. 4. Tag højde for, at menneskelig opfattelse bliver tillagt den visuelle præsentation. 5. Det skal være behageligt for øjet at se på. Dashboardet befinder sig et niveau under scorecardet, fordi det fokuserer mindre på strategiske mål og mere på specifikke, operationelle mål. I kapitel 6 går Kerzner i dybden med vigtigheden af både dashboards, og at de er designet rigtigt. Her stiller han også 10 meget relevante spørgsmål, der skal besvares, inden et dashboardsystem - eller andre systemer for den sags skyld - vælges og implementeres: 1. Hvilke behov har din virksomhed? 2. Hvilke afrapporteringssystemer har virksomheden i forvejen? 3. Hvad kræver det at integrere i eksisterende systemer? 4. Hvor lang tid tager installationen? 5. Hvor nemt er systemet at bruge? 6. Hvem vil bruge systemet? 7. Fås systemet skræddersyet til din virksomhed? 8. Hvad kræves operationelt og vedligeholdelsesmæssigt? 9. Hvad koster systemet? 10. Hvor langt ud i fremtiden vil systemet være holdbart? Even with the best possible metrics, measuring value can be difficult. KOM GODT I GANG Tjek, hvordan strategiske og operationelle projekter i din virksomhed bliver målt. Ved at optimere metrics og KPI er bliver det lettere at udarbejde overskuelige dashboards, der giver projektledere, projektdeltagere og øvrige interessenter et hurtigt overblik over projektets status. What gets measured gets done. OPSUMMERING Harold Kerzner har skrevet en meget brugbar guide til, hvordan projekter overvåges og måles. Bogen kan med fordel læses og derefter bruges som opslagsbog af alle, som enten leder projekter eller fungerer som projektdeltagere - hvad enten projektet har et strategisk eller operationelt mål. Kerzner gennemgår metrics (måleværktøjer), dashboards (system, der giver et beslutningsdygtigt overblik over projektet) og KPI er. Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse. 11\n12 ONBOARDING TJEKLISTE KONTAKT OS PÅ FOR AT MODTAGE ET ELLER FLERE GRA- TIS EKSEMPLARER AF VORES ONBOARDING TJEKLISTE. REKRUTTERING BASICOS MISSION ER AT HJÆLPE ØKONOMIFOLK MED AT FÅ SUCCES Interims- stillinger Rådgivning Basico CFO Services Interims- projekter Rekruttering Dine behov er forskellige alt efter, hvilke opgaver du har brug for at få løst. Hvis opgaven for eksempel er midlertidigt, er dit behov en interimsmedarbejder; hvis du har brug for indspark udefra, har du behov for rådgivning eller et godt økonominetværk og hvis opgaven er permanent, har du behov for at fastansætte en medarbejder. Hos Basico vil vi mere end bare at finde en dygtig medarbejder til dig. Vi vil finde den rigtige. Vi vil finde den medarbejder, som har kvalifikationerne, som passer ind i din organisation og som bliver glad for jobbet. Når vi skal finde den rigtige medarbejder til dig, er det vigtigt for os, at vi forstår, hvorfor du søger en ny medarbejder, hvilken profil der har siddet i stillingen før, hvordan du forestiller dig, at stillingen skal udvikle sig ja, at vi forstår hele din organisation. I SKAL VÆRE RIGTIGE FOR HINANDEN Lige så grundige vi er, når vi sammen med dig skal afdække dine behov, lige så grundige er vi, når vi taler med mulige kandidater. Du og din virksomhed skal naturligvis være tilfredse med medarbejderen, men medarbejderen skal i lige så høj grad være tilfreds i sit nye job. For både dig og kandidaten er det væsentligt at få afdækket om kandidaten kan udfylde jobbet viden, erfaring og talent, hvad kandidatens langsigtede karrieremål er, hvad der giver/ikke giver kandidaten arbejdsglæde, hvad der fungerer/ikke fungerer i kandidatens nuværende job og, ikke mindst, om kandidaten passer ind i din organisation og dens kultur. Du er altid sikret ansættelsesgaranti hos Basico. Hvis du mod forventning ikke synes, at den valgte kandidat fungerer i jobbet, så vil vi i op til et halvt år efter ansættelsen finde en anden medarbejder til dig kvit og frit. VORES FOKUS ER CFO ENS ANSVARSOMRÅDE Vores rekrutteringsopgaver løses af erfarne headhuntere og researchere i kombination med en partner. Det betyder, at du og kandidaterne altid kommer til at tale med en, som kan sætte sig ind i jobbet, forstå profilen og yde supervision og sparring fra første møde til afsluttende kundetilfredshedssamtale og gennem hele interviewprocessen. Dette er din garanti for, at du får den rigtige fastansatte medarbejder. KONTAKT OS Kontakt Gitte Hjortskov Larsen på tlf eller Bente Helring på tlf , hvis du vil vide mere om, hvordan vi kan hjælpe dig med at finde en permanent medarbejderløsning. Du kan også skrive til Gitte Hjortskov Larsen på for at modtage en fuld beskrivelse af vores rekrutteringsydelse og processen for et samarbejde omkring rekruttering. BASICO CFO SERVICES Ud over rekruttering af fastansatte økonomifolk kan vi desuden hjælpe med alt fra interimsløsninger til CFOrådgivning med udgangspunkt i processen CFO Roadmap. Læs mere om vores ydelser på Basico leverer en række CFO Services inden for økonomistyring, regnskab, controlling og rådgivning. Kernen i Basico er vores konsulenters store erfaring med drift og ledelse af økonomifunktioner i både Danmark og udlandet. Står din virksomhed i en situation, der kalder på rådgivning, interimsløsninger eller rekruttering, så står vores erfarne konsulenter parat til at hjælpe dig. Læs mere på basico.dk eller ring Basico. Indhold må gengives med kildeangivelse.


ADW: Dipturus laevis: INFORMATION - Chondrichthyes\nDipturus laevisBarn-door skøjte\nAf Jennifer Basta\nBarndoor-skøjten findes i det nordvestlige Atlanterhav. Den findes fra Grand Banks of Newfoundland og den sydlige side af St. Lawrence-bugten, syd til North Carolina. Det er også utvivlsomt rapporteret i Florida, hvor ægtilfælde med embryoner skyllet i land i det 19. århundrede (Bigelow og Schroeder 1953).\nBarndoor-skøjter ser ud til at blive fundet i en række forskellige habitater, fra kystlinje til næsten 235 favne. De fleste forekommer primært omkring 5 favne eller 70-80 favne. De synes at foretrække sand- eller grusbund i lavvandede områder og på dybere vand, mudret bund. Skøjten ser ud til at rykke tættere på kysten om efteråret og bevæge sig længere ud på havet i de varmere sommermåneder. Det menes, at det ikke har nogen nord-sydgående trækmønstre. (Bigelow og Schroeder 1953).\nDe største barndoor-skøjter, der er fundet, har været 5-6 fod og 30-38 pund, hvilket betragter det som den største skøjte i det nordvestlige Atlanterhav. Den nederste overflade er hvid med plettede grå pletter. Rygoverfladen er brun med spredte mørkere pletter. Afstanden mellem de 2 øjne er ca. 5,5 mm. Som andre skøjter har barndoor-skøjten gæller. Halen mangler dog store torne, hvilket adskiller den fra alle andre skøjter af slægten Raja i det vestlige nordatlantiske hav bortset fra 2 arter. Halen har 3 rækker af mindre torne.\nRygfinnerne er langt væk fra halen. Der er en større, misformet plet på den indre del af hver brystfinne. Der er også slimhindeporer på den ventrale overflade, markeret med sorte prikker og streger. Barndoor-skøjten har 30-40 tænder.\nDer er to køn af barndoor-skøjter. Modne hanner er glattere end hunner. Store hunner er ru, med små rygsøjler langs en smal margin fra spidsen af tryne til niveauet af næseborene. De unge ligner næsten de voksne (Bigelow og Schroeder 1953).\nMange aspekter af barndoor-skøjtens reproduktionscyklus er stadig ukendte, men der er stadig kendte aspekter. Æggene, som er ret store i størrelse, aflejres fra tæt ved kystlinjen ned til de største dybder, hvor skøjten findes. Æggene lægges om vinteren og klækkes enten sidst på foråret eller først på sommeren. Antallet af unger er ret lille, hvilket giver barndoor-skøjten en lav frugtbarhed. Ungerne minder meget om voksne og varierer fra 180-190 mm (Bigelow og Schroeder 1953).\nIngen information om adfærd eller socialt system kunne findes for barndoor-skøjten.\nBarndoor-skøjter ser ikke ud til at være kræsne spisere. De lever af store krebsdyr, såsom hummere, edderkoppekrabber, rejer og krabber og endda isopoder. De tilføjer også muslinger som muslinger og store snegle som orme og blæksprutter til deres kost. Barndoor-skøjter ser også ud til at være mere ødelæggende for fisk end andre lokale skøjter og har været kendt for at bide på næsten enhver type agn (Bigelow og Schroeder 1953).\nBarndoor-skøjten har ingen positiv økonomisk betydning for mennesker.\nHvis det blev tilføjet til listen over truede arter, ville trawlfiskeri i det nordvestlige Atlanterhav, som er ret almindeligt, være strengere begrænset. Dette ville lægge yderligere pres på fiskerne, som skal fiske længere og hårdere for at opnå tidligere udbytter. Mange af de dyr, der bliver brugt i kommercielt fiskeri, bliver forfanget af skøjter, dog synes der at være så få barndoor-skøjter tilbage, at det tilsyneladende ikke betyder noget. (Bigelow og Schroeder 1953)\nBevaring af barndoor-skøjten bliver et stadig mere populært emne for heftige diskussioner. Casey og Myers (1998) konkluderede, at den er 'tæt på at uddø' på grund af bifangst. En engang almindelig fisk i alle dele af Maine-bugten i 1950'erne, er den nu sjældent fundet af lystfiskere. Casey og Myers sagde, at den eneste måde at sikre overlevelsen af barndoor-skøjten på er at forbyde alle omfattende områder med trawl i det nordvestlige Atlanterhav.\nEstimater fra St. Pierre Bank viser, at skatepopulationen var tæt på 600.000 i løbet af 1950'erne og er siden faldet til mindre end 500 i 1970'erne. Barndoor-skøjtepopulationen er særligt sårbar på grund af dens lave frugtbarhed eller antallet af unger, som den producerer i hver udklækning.\nEfter Casey og Myers undersøgelse var der i 1999 en andragende til National Marine Fisheries Service (NMFS) om at få barndoor-skøjten tilføjet til listen over truede arter. NMFS forsøger at afgøre, om det skal føjes til listen.\nOverraskende nok er der stor modstand mod tanken om, at barndoor-skøjten er på randen af at uddø. Kenchington (1999) undersøgte Casey og Myers' resultater og kom til sin egen konklusion, at 'barndørskøjten er ikke tæt på biologisk udryddelse og viser ingen tegn på, at den er på vej i den retning. Det ser snarere ud til at opleve en langsom stigning i overflod i et miljø, hvor menneskelig aktivitet ikke udgør nogen trussel mod dets fortsatte eksistens som art«. Som afvisning af Kenchingtons kommentarer mangler barndoor-skøjten på 7 af 9 tidligere steder, hvor barndoor-skøjter var almindelige. (Bigelow og Schroeder 1953; Close 1999; Kenchington 1999; Large 1998)\nDer er lidt kendt og offentliggjort om barndoor-skøjten. De fleste af oplysningerne vedrører fysiske egenskaber og bevaringsindsats. Verden er imidlertid vidne til den tilsyneladende moderne udryddelse af et havdyr, som er veldokumenteret i det tyvende og enogtyvende århundrede. I århundreder gik et væsen over en meter i størrelse ubemærket. Desværre kan den fortsætte med at gøre det, indtil den er uddød og forlader bøgernes sider lige så hurtigt, som den var kommet ind. (Stor 1998)\nJennifer Basta (forfatter), SUNY College of Environmental Science and Forestry, Kimberly Schulz (redaktør), SUNY College of Environmental Science and Forestry.


Konservative venter på en udstrakt hånd\nNyheder Skrevet af BNB | 07.06.13 | 09:49\n»Det er ministerens ret og pligt at lede forhandlingerne, og vi gik i går, da hun bad os om det. Hvis vi skal tilbage til forhandlingsbordet, må ministeren henvende sig og invitere os,« fastslår hun.\nDe Konservative fastholder, at de blev smidt ud under torsdagens forhandlinger. Men hvis ministeren inviterer, er de klar til at troppe op igen.\nTorsdag opfordrede Christine Antorini partiet til at vende tilbage til forhandlingerne, men de Konservative står fast på, at de skal have en særskilt invitation.\n»Ministeren bad os gå. Og jeg er endnu ikke blevet inviteret til nye forhandlinger,« siger Vivi Kier.\nDen helt store strid i forhandlingerne er lektiecaféerne, som de Konservative er imod, da partiet ikke mener, børnene skal holdes i skolen til ud på eftermiddagen. Flere af de andre partier i forligskredsen har dog anført, at der ikke bliver tale om tvang ved at indføre lektiehjælp i folkeskolen.\nUden de Konservative kan de øvrige forligspartier ikke lande en reform på denne side af et valg, medmindre ministeren indbyder partiet til at være med i en delaftale om det, de er enige om. Efter næste valg kan et flertal så vælge at indføre obligatorisk lektiecafé uden de Konservative.\nOg det kan være vejen frem, mener Vivi Kier.\n»På det punkt står vores tilbud ved magt. Lad os gennemføre det, vi kan blive enige om, i stedet for at tage folkeskolen som gidsel, som de andre partier gør nu. Vi er enige om, at der skal mere disciplin i folkeskolen, lad os gennemføre det,« siger hun.\nMedlem for Børne- og Undervisningsudvalget for Venstre, Karen Ellemann (V), genoptages forhandlingerne i Undervisningsministeriet klokken 9.30.


Politimand sigtet for embedsmisbrug og bedrageri\nDen nordsjællandske politimand, der tirsdag aften fjernede en »dødsdømt« schæferhund fra et dyreinternat i Hillerød, sigtes nu for embedsmisbrug og bedrageri.\nFredag D. 1. FEBRUAR 2013 KL. 12:23\nPolitiassistent Lars Bo Lomholt har tilstået, at det var ham, der bortførte Thor fra dyreinternatet tirsdag aften.\nAf Amalie Linde, BNB\nDen nordsjællandske politimand, der tirsdag aften under stor mediebevågenhed fjernede den »dødsdømte« schæferhund Thor fra et dyreinternat i Hillerød, sigtes nu for embedsmisbrug og bedrageri. Det oplyser Den Uafhængige Politianklagemyndighed (DUP).\n- Den Uafhængige Politianklagemyndighed har indledt en efterforskning i anledning af hændelsen, hvor hunden Thor blev fjernet fra det dyreinternat, hvor den var anbragt af Nordsjællands Politi. Baggrunden for Den Uafhængige Politiklagemyndigheds beslutning om at indlede en efterforskning er, at der i sagen er oplysninger, der tyder på, at en polititjenestemand kan være involveret i bortfjernelsen af hunden, oplyser DUP i en pressemeddelelse.\nSpecialkonsulent fra Den Uafhængige Politiklagemyndighed Christian Otto oplyser, at Lars Bo Lomholt blev afhørt i går, og at de på baggrund af afhøringen og den foreløbige efterforskning er kommet frem til at sigte Thors redningsmand for embedsmisbrug og bedrageri.\n- Indtil videre holder vi fast i de to forhold, men det kan være, at vi i vores efterforskning finder, at han skal sigtes for andre forhold også. Det må tiden vise, siger Christian Otto.\nHvilke konsekvenser sigtelserne får for Lars Bo Lomholt, ønsker Christian Otto ikke at kommentere på:\n- Den Uafhængige Politiklagemyndighed er en efterforskningsenhed, så når vi har afsluttet vores efterforskning, ryger sagen videre til statsadvokaten, der skal afgøre, om der skal rejses tiltale i sagen. Og med hensyn til de disciplinære konsekvenser er det noget Rigspolitiet tager stilling til, siger Christian Otto.\nVild opbakning til Thors kidnapper


Sprogkurser for virksomheder | Eurostudy\nNavigation: Programtyper » Andre programtyper » Erhverv\nSprogkurser med erhvervsfokus – en investering i human kapital!\nEfteruddannelse og sproglig opkvalificering betaler sig!\nLangt de fleste virksomheder kræver i dag stærke sproglige kompetencer af deres medarbejdere. Arbejder virksomheden med international handel, global leverandørkontakt, præsentation, forhandling osv. kræver dette gode sproglige kundskaber hos den enkelte medarbejder.\nEurostudy International kan i den forbindelse tilbyde opkvalificering af medarbejdere i form af erhvervskurser i udlandet. Vi tilrettelægger kurserne til den enkelte medarbejder eller til en gruppe af medarbejdere. Vi har et tæt samarbejde med de mest anerkendte sprogskoler for professionelle, som udelukkende modtager internationale business-klienter.\nEurostudy International tror på idéen med at forbedre medarbejdernes sproglige kvalifikationer i det land, hvor sproget tales. Herved opnås den bedste undervisning af lokale lærere, som foruden den sproglige kompetence, også ofte har en uddannelse inden for jura, finanssektoren, marketing mm. Her er der mulighed for fuld koncentration om det valgte kursus, når det daglige arbejde ikke griber forstyrrende ind i undervisningen. I fritiden åbnes mulighed for at drøfte faglige emner på fremmedsproget med de øvrige kursister og lærere.\nEurostudy International kan arrangere erhvervskurser i forskellige lande, der dækker følgende sprog: engelsk, tysk, fransk, spansk, italiensk, portugisisk, kinesisk, japansk og russisk. Følgende steder vil være de mest optimale for et erhvervskursus, men vi har mange spændende muligheder:\nMange af vores erhvervskurser (eller business-kurser) fremgår af prisberegneren, mens andre ikke fremgår af prisberegneren men stadig er en mulighed. Tilbydes der erhvervs/business-kursus på den enkelte destination, vil det fremgå under afsnittet Undervisningen på de enkelte programinfosider for voksne. Fremgår det ønskede erhvervskursus ikke af prisberegneren, bedes du kontakte os for yderligere info om pris og mulige rejsedatoer. Ved at klikke på linksne ovenfor kan du se generelle oplysninger om destinationerne. For at vi kan hjælpe med at sammensætte en perfekt sprogrejse med erhvervsfokus til dig, bedes du læse oplysningerne om erhvervskurser her til højre samt siden vedrørende skræddersyede programmer. Du kan så kontakte os med dine ønsker for en sprogrejse, så vi kan finde den bedste mulighed til netop dig.\nTilmelding sker ved at udfylde vores prisberegner- og tilmeldingsformular samt indbetale depositum. Se vores tilmeldings- og betalingsbetingelser her. Du kan også læse nærmere om processen fra tilmelding til afrejse her, og du kan tage et kig på vores FAQ-side med ofte stillede spørgsmål og svar.\nKontakt venligst eurostudy@eurostudy.dk for flere oplysninger omkring mulighederne for at komme på sprogkursus med erhvervsfokus.\nDer er en lang række forskellige typer af sprogkurser at vælge imellem, og udvalget er naturligvis også forskelligt fra skole til skole. Herunder er der en kort gennemgang af de mest gængse og populære:\nGruppekursus i minigruppe\nHer varierer deltagerantallet mellem 3 og 6 personer. Der tages udgangspunkt i dagligdags-situationer på arbejdspladsen, og der opbygges et ordforråd anvendeligt i forhandlingssituationer såvel som i skriftlig kommunikation med samarbejdspartnere. De få deltagere på kurset giver underviseren lejlighed til størst mulig kontakt med hver enkel kursist.\nDette kursus giver mulighed for, at en homogen gruppe fra samme arbejdsplads kan modtage undervisning, hvor indholdet er tilrettelagt efter netop denne gruppes ønsker og behov. Kontakt os for yderligere info herom.\nKombinationskursus (det mest populære)\nEt kombinationskursus består af et vist antal gruppelektioner kombineret med enetimer, der tager udgangspunkt i den enkelte kursists specielle behov. Kursistens ønsker vedrørende enetimernes indhold inddrager læreren i sin planlægning, så undervisningen gennemføres med optimalt udbytte for kursisten. Kombinationskurset åbner mulighed for at kombinere det meget målrettede med det sociale.\nEnetimer vælges oftest af kursister, der har meget begrænset tid til rådighed, hvorfor et sådant kursus kan bestå af mellem 20-50 individuelle lektioner pr. uge. Indholdet af lektionerne bliver her planlagt i nøje overensstemmelse mellem lærer og kursist. Frokost bliver oftest indtaget med læreren på en nærliggende café eller restaurant, hvor disse omgivelser danner ramme om undervisningen.\nUnder dit ophold i udlandet er det meget vigtigt for os, at du har de mest optimale rammer også mht. til dit logi. Derfor tilbyder vi en lang række forskellige indlogeringsmuligheder, og herunder vil vi kort kommentere på de mest populære.\nLogi hos en lokal værtsfamilie\nMange af sprogskolerne har udvalgt specielle familier til "executives", hvor den studerende typisk har eget badeværelse til rådighed. Maden er udsøgt og boligen har en væsentlig størrelse samt en høj grad af komfort. Alternativt er det selvfølgelig også muligt at bo hos en standard-værtsfamilie til en billigere pris. At bo hos værtsfamilie bidrager både til at få øvet almindelig dagligdagskommunikation på det givne sprog samt åbner op for en social mulighed ved siden af det daglige kursusforløb. Desuden giver det en unik indsigt i den lokale kultur, hvilket naturligvis også er gavnligt i forhold til al slags kommunikation på sproget.\nHvis der ønskes en mere uafhængig form for logi, vil skolerne være behjælpelige med at finde et hotelværelse i den ønskede kategori i nærheden af undervisningsstedet.\nLogi på sprogskolen\nEnkelte skoler tilbyder en helhedsløsning, hvor både undervisning og logi finder sted i nøje udvalgte omgivelser med en udsøgt grad af service og forplejning. En god løsning for den kursist, der ønsker at koncentrere sig fuldt og helt om studierne. Denne løsning tilbydes f.eks. på vores eksklusive erhvervsprogram i Wales, England. Kontakt os for mere info herom.\nMange skoler tilbyder også indlogering i privat eller delt lejlighed.\nSe de enkelte programinfosider for voksne for hver destination for at få mere info om indlogeringsmuligheder de forskellige steder.


Case – eSuperliga19 – Sports-Gaming\neSuperliga Finals 2019\nDet bliver ikke større end finalerne til eSuperligaen, så selvfølgelig skulle vi da med!\neSuperligaen tog fat i os, da de havde brug for vores service til deres kæmpe fan-område,\nog derudover skulle de bruge en masse skærme, som de professionelle spillere kunne varme op på.\nEsport når det er bedst!\nDen første lørdag i december 2019 stod en række professionelle FIFA-spillere klar til at indtage den store scene i Forum i Horsens for at kæmpe om titlen som det bedste FIFA-hold i Danmark. I hallen ved siden af gjorde vi fra Sports-Gaming.dk, i samarbejde med CULT, klar til at tage imod en masse FIFA-glade gæster og deres familier. Dørene åbnede og Fanzonen blev hurtigt fyldt med spændte fans, der var klar til at møde de professionelle spillere, samt hygge sig med alle de fantastiske oplevelser, som vi var dukket op med. I bedste “Sports-Gamingstil” kunne vi underholde gæsterne med vores ikoniske World of Gaming setup, hvor de kunne spille:\nBeatsaber VR og Fruit Ninja VR\nDer var naturligvis masser af konkurrencer og præmier til de gæster, der satte de bedste tider og scores i de forskellige spil. Derudover havde de mulighed for at spille Just Dance med en flok CULT-piger, der ikke var bange for at give den gas. Eventet strakte sig over ~8 timer og mellem hver eSuperligakamp var der fyldt i Fanzonen.


Alberte og Mek Pek indtager Tivoli\nMek Pek og Alberte Winding. Nu kan børnene komme til "Åh Abe"-koncerter med bløde sæder og lysekrone i loftet. Preben Petersen Hvis du hører til dem der synes, at børn skal have kendskab til de klassiske børnesange, så byder den stemningsfulde Glassal i Tivoli på en familieeftermiddag med "Åh Abe"-koncert på menuen.Det er nu 19 år siden, at Alberte Winding og Mek Pek sammen med en flok popmusikere sprang ud med "Åh Abe"-albummet. Et album der sparkede uhørt fornyet liv og interesse i de klassiske danske børnesange.I den stemningsfulde Glassal bliver der tale om to koncerter henholdsvis den 4. og 5. august, hvor blandt andre Alberte synger om Frede der kan lide frikadeller og sodavand med brus… - "En Åh Abe"-koncert er, som Tivoli, noget børnene er vokset op med og har været til mindst én gang. Vi udgav den første CD "Åh abe" i 1993 og dengang var der ingen der troede det ville blive et så kæmpe hit, der stadig holder her 19 år efter. Jeg elsker at komme Haven med mine egne børn og Glassalen er et helt perfekt sted at spille de dejlige sange, som både børn, forældre, bedst og oldeforældre er vokset op med, siger Mek Pek Snart fyldes Glassalen altså med elskelige omkvæd fra sange som Åh Abe, Tre små fisk og Hej Frede. Med en akustik i top, bløde sæder, lysekrone i loftet og en helt særlig atmosfære i Glassalen er der lagt op til en særlig koncert i børnehøjde. I salen sidder børn og voksne tæt på scenen med frit udsyn til alt hvad der sker. Relaterede\nSe billederne: Hjemme hos Mek Pek\nAlberte Winding: Jeg blev teenager, da jeg blev skilt\nMek Pek har fået en datter


Nyt energiregnskab. Så grønne er kommunerne - Region Midtjylland\nDu er her: Om os Aktuelt Nyheder Nyhedsarkiv 2019 Februar 19 Så grønne er kommunerne\nSå grønne er kommunerne\nNyt energiregnskab. Så grønne er kommunerne\nRegion Midtjyllands 19 kommuner klarer sig godt både nationalt og internationalt i kampen for at øge andelen af vedvarende energi i stikkontakter, transport, industri og varmeforsyning.\nNye tal for energiforbruget i de 19 midtjyske kommuner viser, at vi nærmer os den ambitiøse målsætning om 50 pct. grøn energi i 2025. Opgørelsen er af forbruget i 2017, og den viser en andel af vedvarende energi (VE) på 42,2 pct.\nDermed placerer regionen sig flot set i forhold til landsgennemsnittet på 34,2 pct. og EU-gennemsnittet på 17,4 pct. vedvarende energi. Samtidigt bidrager Region Midtjylland til Danmarks femteplads på top10-listen over EU-lande med størst VE-andel i energiforbruget.\nTallene stammer fra den årlige kortlægning af energiforbruget, som regionen har lavet for kommunerne siden 2006. Dengang var VE-andelen på 23 pct.\n- Regionsrådet har med vilje sat et ambitiøst mål på det her område, og udviklingen viser, at det ikke var et urealistisk mål. Vi er lykkedes med at fastholde en god fart i omstillingen, også selv om de lavest hængende frugter er ved at være plukket, siger formand for regionsrådets Udvalg for Regional Udvikling, Jørgen Nørby (V).\nDen positive udvikling bygger bl.a. på massive investeringer i vindkraft samt i omstilling fra naturgas og kul til vedvarende energi i mange forsyningsselskaber. Denne omstilling er fortsat i gang mange steder - blandt andet i forbindelse med det EU-støttede REFER-projekt, hvor regionen samarbejder med 24 fjernvarmeselskaber om grønne investeringer.\nDermed vil der i de kommende år blive rykket rundt på den indbyrdes liste over de mest grønne kommuner. Topscoreren bliver der dog næppe rykket ved: Samsø har således en andel af vedvarende energi på mellem 70,8 og 84,7 pct. alt efter opgørelsesmetode.\n- Der er i sagens natur forskel på kommunerne. Både af historiske årsager i forhold til energiforsyningen og på grund af for eksempel erhvervssammensætning. Det afgørende er, at alle 19 kommuner sammen med regionsrådet er enige om vigtigheden af en grøn dagsorden. Samlet set kan vi kun være tilfredse med de nye tal, men det betyder ikke, at vi kan slappe af, for der er stadig et stykke til mål, siger næstformand i Udvalget for Regional Udvikling, Flemming Knudsen (S).\nDe årlige opgørelser af VE-andelen indgår i arbejdet med strategisk energiplanlægning. Her samarbejder regionen tæt med kommuner, vidensinstitutioner og virksomheder om at øge vidensniveauet og sikre fremdrift for et mere klimavenligt energiforbrug.\nDet arbejde får ikke mindre vægt med den nye regionale udviklingsstrategi, der har FN's verdensmål som ramme, og hvor bæredygtig udvikling er et af fire strategispor. Se de enkelte kommuners VE-andel her.\nSom en del af arbejdet med strategisk energiplanlægning har Region Midtjylland siden 2006 i samarbejde med kommunerne lavet årlige kortlægninger af energiforbruget.\nBlandt andet for at følge andelen af vedvarende energi i energiforbruget. Målet er, at andelen i 2025 skal være på 50 pct.\nSamlet for de 19 midtjyske kommuner var andelen i 2017 (nyeste tal) på 42,2 pct. For hele Danmark er gennemsnittet på 34,2 pct.\nLæs mere om strategisk energiplanlægning i Region Midtjylland\nFormand, Udvalg for Regional Udvikling, Jørgen Nørby (V), tlf. 2945 5261 jorgen.norby@rr.rm.dk\nNæstformand, Udvalg for Regional Udvikling, Flemming Knudsen (S), tlf. 2021 8423 flemming.knudsen@rr.rm.dk\nUdviklingskonsulent, Bæredygtighed & Grøn omstilling, Jan Seidelin Christensen, tlf. 2926 0686 jan.christensen@ru.rm.dk


Dansk journalist: »Min billet til VM i fodbold har blodstænk af gadebørn« - Politiken.dk\n12. apr. 2014 KL. 16.21 Dansk journalist: »Min billet til VM i fodbold har blodstænk af gadebørn«\nDødspatruljer i Rio 'rengør' slumområder, siger journalist, som har valgt at boykotte VM i Brasilien. Internationalt. Militære sikkerhedsstyrker er massivt repræsenteret i de fattigste områder af Rio frem mod, at VM i fodbold begynder. Foto: Silvia Izquierdo/AP\nInternationalt. Militære sikkerhedsstyrker er massivt repræsenteret i de fattigste områder af Rio frem mod, at VM i fodbold begynder. Foto: Silvia Izquierdo/AP\nI Fortaleza har VM-forberedelserne og 'rengøringen' af byen medført likvideringer af gadebørn\nMikkel Keldorf, journalist Ronaldo vil være der. Messi ligeledes. Og Neymar selvfølgelig. Om godt og vel to måneder bliver årets VM i fodbold skudt i gang. Det sker med kampen mellem Brasilien og Kroatien på Arena Corinthians i São Paulo. Men forud for afviklingen af en af de største sportsbegivenheder nogensinde, har kritikken længe haglet ned over de brasilianske VM-værter. LÆS OGSÅBetjente rykker ind i Rios slum efter politidrab Især den fattige del af befolkningen i den store, sydamerikanske nation er gået på gaden for at demonstrere mod tvangsforflytninger, mod de absurde beløb, der er blevet brugt på fodboldstadioner i hele landet og mod militærets og politiets voldsomme fremfærd i favelaerne. Romario forsvarer folket I denne uge forsvarede den brasilianske fodboldlegende Romario - igen - folkets ret til at demonstrere mod magthaverne. »Brasilien har allerede tabt VM uden for banen«, siger Romario i et interview med det engelske BBC-program 'Hardtalk' og anklager myndighederne for at have investeret milliarder af dollars i et projekt, der slet ikke vil komme befolkningen til gode. LÆS OGSÅPoliti og militær besætter enormt slumområde i Rio\nRomario, der i dag er politiker, anklager blandt andet FIFA for at »stjæle fra det brasilianske folk« og henviser til sidste års forberedelses-turnering Confederations Cup, hvor massive grupper af mennesker gik på gaden og demonstrerede. »Det gik så dårligt under Confederations Cup, at jeg ikke kan se, at der kan komme noget godt ud af VM for Brasilien. Man har allerede spildt så mange penge. Jeg håber, at VM bliver afholdt fredeligt, og at organisationen er i orden. Men hvis folket vil gå på gaden og demonstrere, så gør folket det. Folket har ret, jeg er enig med folket«, siger Romario. 'Rengøring' i boligområder Rapporterne om, at Brasilien i vidt omfang forsøger at 'forskønne' landet frem mod, at alverdens turister, journalister og officielt udsendte ankommer i begyndelsen af juni, har været mange den seneste tid. Amnesty International har anslået, at myndighederne allerede har tvangsflyttet mindst 19.000 familier fra deres hjem i slumområder i Rio de Janeiro. VM er et prestigeprojekt. Regeringen i Brasilien vil gerne skabe et image af, at man er et land på rette spor\nMikkel Keldorf, journalist Men skal man tro en dansk journalist, Mikkel Keldorf, så tager myndighederne yderligere drastiske skridt for at få Brasilien til at fremstå som et sundt og velkørende land over for de tilrejsende. Mikkel Keldorf har i seks måneder boet i Rio de Janeiro for at dække VM. Men nu har han valgt at tage hjem og boykotte slutrunden. Det skyldes, skriver han på sin blog, at »myndighederne i Brasilien har indledt en 'rengøring' for at gøre landet klar til VM-slutrunden«. Den danske journalists kilder mener at vide, at 'rengøringen' blandt andet omfatter militæroperationer i boligområder, og at gadebørn, blandt andet i værtsbyen Fortaleza, bliver dræbt af dødspatruljer, så børnene forsvinder fra gadebilledet. »Min VM-billet har blodstænk fra gadebørn«, skriver Mikkel Keldorf på sin blog og i et opslag på Facebook, som har fået stor bevågenhed. Han forklarer: »Sidste torsdag dækkede jeg VM for gadebørn, hvor jeg fulgte de skønne drenge fra det brasilianske hold, som jeg havde mødt i Fortaleza. I et interview med lederen af holdet fandt jeg ud af, at i Fortaleza har VM-forberedelserne og 'rengøringen' af byen medført likvideringer af gadebørn«. LÆS Mikkel Keldorfs vmbloggen.dk\nPrestigeprojektet VM Men Mikkel Keldorf, hvordan kan du være sikker på, at disse gadebørns død skyldes, at der skal være VM?\n»Jeg bygger det her på de kilder, som jeg har talt med, der arbejder med gadebørnene. Jeg tror på, hvad mine kilder siger til mig. Det er klart, at der er ikke nogen endegyldige beviser, og man skal huske, at det jeg har skrevet er en blog. Det er klart, at der kan være andre grunde til, at de her børn bliver slået ihjel, men det er bare påfaldende, at dødspatruljerne igen opererer i favelaerne op til VM«, siger den danske journalist til Politiken. LÆS OGSÅBrasiliens hær rykker ind i slumbyer før fodboldbragHvorfor sker det, som du siger foregår i Brasilien, overhovedet? »VM er et prestigeprojekt. Regeringen i Brasilien vil gerne skabe et image af, at man er et land på rette spor. Et land, der stormer derudad, og at man har fået styr på tingene. Derfor passer det ikke særlig godt ind i det billede, hvis alle de her turister, der kommer under VM, bliver mødt af gadebørn, der ryger crack ude foran hotellerne og af hjemløse, der sidder ude foran stadion«, siger Mikkel Keldorf. Folk forsvinder. Folk bliver tortureret. Folk bliver myrdet\nMikkel Keldorf, journalist Han befinder sig stadig i Rio de Janeiro. Men på søndag returnerer han til Danmark, lang tid før det første mål er scoret under slutrunden. »Min samvittighed byder mig, at jeg ikke kan blive her og dække VM, når jeg mener, at prisen for, at sådan nogle som mig skal være her under VM, er, at gadebørn må lade livet. Derfor vælger jeg nu at tage hjem«, siger Mikkel Keldorf. Murersvend forsvandt sporløst Han er netop nu i gang med at lave en dokumentar, der handler om, hvad prisen for at man afholder VM, kommer til at blive for det brasilianske folk. En af konsekvenserne, siger den danske journalist, har blandt andet været, at 200.000 familier risikerer tvangsforflyttelser fra beboelsesområder i hele Brasilien. »Noget andet af det, der er meget fokus på hernede, er de pacificeringsstyrker, som er sat ind i de områder, hvor der kan komme turister. Det er politi og militære styrker, som skal sørge for ro og orden og samtidig forsøge at fravriste grebet om favelaerne fra narkobanderne. Men disse pacificeringsstyrker slår også folk ihjel«, siger Mikkel Keldorf. LÆS OGSÅBrasiliansk værtsby truer med at trække sig fra VM\nHan påpeger, at Brasilien er et land, som har været gennem 21 års militærdiktatur, og at tingene her foregår på en måde, der ligger meget fjernt fra det, vi er vant til at se i Danmark. »Folk forsvinder. Folk bliver tortureret. Folk bliver myrdet. Der har været en stor historie hernede om en murersvend i favelaen Rocinha, der blev taget med i en politivogn og forsvandt. Han dukkede aldrig op igen, men det kom frem, at han var blevet tortureret til døde, og at hans lig var blevet bortskaffet. Nu kører en retssag mod 25 betjente fra UPP-styrkerne, der skal have myrdet murersvenden, men som dækker over hinanden«. Hvordan har du det med, at du vil være i Danmark, når VM i fodbold går i gang. Og altså ikke i Rio?\n»Det har jeg det godt med. Jeg føler, at det er den rigtige beslutning, jeg tager«, siger Mikkel Keldorf til Politiken. Del link\nSENESTE Kultur\tTV 2 lukker business-kanal efter et halvt år Bertolucci om overgreb i berømt filmscene: »En latterlig misforståelse«\nRelaterede artikler Brasiliens børn sælges til sex for 20 kroner under VM\nDansk journalists barske VM-film vækker opsigt i Brasilien\nRapport: Brasilianske VM-demonstranter risikerer voldelige overgreb\nPolitiet og beboere støder sammen i brasiliansk VM-by\nBrasiliens hær indtager voldsplaget slumkvarter frem mod VM\nFodboldlegende kobler sig på dansk journalists VM-boykot Dansk-brasilianer: Jeg tror, det ender galt under VM i Brasilien\nBrasiliens hær rykker ind i slumbyer før fodboldbrag\nBrasilien-kender: Fodboldturister kan vente brasiliansk transportkaos\nPoliti og militær besætter enormt slumområde i Rio\nFifa undskylder humoristiske fornærmelser\nFodboldforbundet Fifa kom til at udvikle noget reklamemateriale, som gjorde grin med brasilianerne.


Legends Sweat / ZIP - Køb Legends Sweat / ZIP her!\nHvis du ønsker en fed og moderne tøjstil, så er sweats fra populære Legends et sikkert valg i din garderode. Her får du en sweat fra et trendy brand, som forstår at gå forrest med ny mode og smarte tendenser, så du altid kan ligne dit bedste.\nHer på 2trendy har vi et stort udvalg af tøj fra Legends, da vi elsker moderne, ungdommeligt og lækkert tøj i høj kvalitet. Vi har ligeledes et bredt udvalg af produkter fra brandet, så du altid kan finde det rette til dine behov – og her på siden kan du finde et solidt udvalg af vores fede sweats fra Legends.\nLegends giver dig sweats i lækker stil\nHvis du skal ligne en stjerne og for alvor se godt ud i bybilledet, så skal du ikke bare have nyt tøj på krop – men derimod tøj i den rigtige stil og af god kvalitet.\nHeldigvis kommer du langt med tøj fra Legends, som altid er en garanti for et trendy look og et smart udseende. Legends er streetwear tøj med en klassisk pift, og deres sweats vil hurtigt hjælpe dig med at opnå en lækker stil, du har lyst til at vise frem!\nHerudover så vil sweats fra Legends med sikkerhed komplimentere dit andet tøj og hjælpe med at trække de bedste kvaliteter ud af dine smarte chinos, fede sneakers og din nye herrejakke.\nAltid lave priser fra Legends\nIkke mindst så er du med Legends – og generel shopping her på 2trendy – sikret lave priser, som altid overrasker positivt.\nHer får du ikke præsenteret en høj og urimelig pris, men kan derimod være sikker på, at prisen altid er banket i bund – så du ikke behøver tømme lommerne, når du skal have nyt og trendy tøj!


De bedste Android Firewalls-apps\nDer er en almindelig misforståelse om, at smartphones, der kører på Android, ikke er modtagelige for malwareangreb. Sikker på, sandsynligheden for at få en virus er mindre på Android end på pc, men det er fuldt ud muligt.\nAndroid er vokset meget med hensyn til sikkerhed i de sidste par år, men de seneste angreb har vist os alle, at der stadig er meget arbejde fremad. Hvis du nogensinde har taget en personlig computersikkerhedsklasse, er en af de første ting, de lærer, altid at have et fungerende antivirus og en firewall. Nå, ting er ikke så forskellige på Android.\nSelvfølgelig er en firewall meget mere nødvendig på en pc end på en smartphone, hovedsageligt fordi de nyeste Android-versioner har en eller anden form for firewall indbygget (SafetyNet). Men en pålidelig Android-firewall-app kan beskytte dig mod en kilometer problemer, hvis du bruger mange forskellige WiFi-forbindelser. Endnu mere, hvis du er rodfæstet og installerer APK'er uden for Google Play.\nSelvom du ikke ender med at få en virus, der efterlader din bankkonto tom, fungerer nogle ondsindede apps stille og indsamler oplysninger om dig uden samtykke. Dit bedste forsvar mod dette er at genvinde kontrollen over de data, du deler med en pålidelig firewall til din Android-enhed.\nUanset om du hvad du skal stramme sikkerheden på din Android, eller du leder efter en app for at holde et snoet snor over dine brugsgrænser, vil den rigtige firewall-app holde dig glad. Med dette i tankerne skal du tjekke en liste med de bedste Android-firewalls, der i øjeblikket er tilgængelige på Google Play.\nPS: En firewall er endnu mere effektiv på en rodfæstet Android-enhed og behøver ikke at bruge et VPN-netværk som en proxy. Hvis du ejer en rodfæstet enhed, skal du overveje at vælge en firewall-app, der er specielt designet til rodfunktioner.\nNoRoot Data Firewall (rod kræves ikke)\nIngen roddata Firewall fungerer på samme måde som en VPN-grænseflade. Det fungerer som en proxy mellem de apps, du har på din Android-enhed og deres servere. Ved hjælp af denne app vil du være i stand til at kontrollere tilladelserne til hver app, der har brug for internetadgang fra dine mobildata eller et WiFi-netværk.\nDu kan nemt vælge at blokere baggrundsdata og lade forgrundsdataene løbe. Jeg kunne godt lide, at det giver dig mulighed for at registrere, analysere og sortere dataforbruget for hver app separat. Du kan se historikdataene efter time, dag eller måned i et intuitivt søjlediagram.\nEn anden god funktion er muligheden for at indstille en midlertidig tilladelse til en app. Dette betyder, at du kan vælge at tillade en app at få adgang til internettet i en fast periode. Hvis en app starter en ny internetforbindelse med en ekstern server, får du automatisk besked.\nDenne firewall registrerer automatisk datapakker, som giver dig mulighed for at snuse internetdataene direkte fra din enhed.\nJeg vil bare påpege, at denne firewall kræver minimale tilladelser. Hvis du er paranoid nok til at tro, at en firewall kan være efter dine data, er No Root Data Firewall en no-brainer.\nNoRoot Firewall (rod kræves ikke)\nNoRoot Firewall fungerer på de samme principper som den første indgang. Det beskytter dine personlige oplysninger mod at blive sendt væk via internettet. Når en app forsøger at få adgang til internettet, underretter NoRoot-firewall automatisk brugeren. Du har derefter mulighed for enten at tillade forbindelsen eller nægte den.\nSelvom brugergrænsefladen virker forenklet, giver appen dig mulighed for at oprette specifikke filterregler baseret på IP-adresser, domænenavn eller værtsnavn.\nEn stor ulempe er appens manglende evne til at understøtte IPv6. Hvis du for det meste er på et LTE-netværk, fungerer NoRoot Firewall ikke, mens du har en mobildataforbindelse. Udviklerne meddelte, at en løsning er på vej, men det kan tage et stykke tid.\nHvis du leder efter en firewall med en forenklet grænseflade, der giver mulighed for finkornet adgangskontrol på IP, værtsnavn og domænenavn, vil jeg gå med NoRoot Firewall.\nMobiwol (rod ikke påkrævet)\nMobiwol er bygget med VPN-pakkemodulet, der tilbydes udviklere af Android. Det bruges til at få synlighed af appens netværksaktiviteter og anvende firewallregler uden behov for at bede om rodtilladelser. Selvom det kræver en VPN-forbindelse, sendes der ingen data eksternt af Mobiwol-appen.\nBortset fra at være en pålidelig firewall, giver denne app dig mulighed for at spare batteri og reducere dataforbruget for at forblive inden for din dataplan. Hver gang en ny app får adgang til internettet, bliver du advaret og bedt om enten at tillade eller blokere appforbindelsen.\nDen indledende opsætning er ekstremt let, men hvis du har problemer med det, skal du sørge for at se afsnittet Regler. Jeg kan godt lide, at appen regelmæssigt opdateres med nye funktioner tilføjet regelmæssigt.\nNetGuard (rod ikke påkrævet)\nFra alle de apps, der findes på denne liste, er NetGuard sandsynligvis den bedre udseende. Alt ved brugergrænsefladen giver det en mere professionel stemning end nogen anden anvendelse af denne type.\nHvis vi taler om funktionalitet, er NetGuard en enkel, men alligevel effektiv måde at holde et snoet snor i dine internet-sultne apps. Alle apps (inklusive systemapps) og endda adresser kan konfigureres individuelt til en anden adgangsbehandling.\nDet fungerer lige så godt med IPv4 og IPv6 TCP / UDP. Appen er open source og vil rumme selv de nyeste Android-smartphones. Hvis du ved hvad du laver, kan du vælge at købe PRO-versionen, som giver dig mulighed for at logge al udgående trafik, søge efter adgangsforsøg og eksportere PCAP-filer til en dyb netværksanalyse.\nAFWall + (påkrævet rod)\nAFWall + krævede rod for at fungere korrekt. Hvis du har rod på din enhed, anbefaler jeg, at du bruger en dedikeret Android-firewall, der er programmeret til at arbejde i rodfæstede miljøer.\nUI interface er super simpelt, men gør jobbet meget godt. Baseret på de kraftfulde iptables fra Linux giver AFWall + dig mulighed for at begrænse, hvilke applikationer der har adgang til dine datanetværk. Det fungerer godt med 2G-, 3G- og Wi-Fi-forbindelser, men hvis du for det meste har LTE-data, vil jeg ikke bruge det, da det er ret ustabilt med 4G-forbindelser.\nDu kan kontrollere trafikstrømmen på dit netværk, selv når du er forbundet via VPN. Husk, at du skal give AFWall + ACCESS_SUPERUSER tilladelse for at fungere korrekt.\nDroidWall (påkrævet rod)\nDroidWall har nøjagtigt den samme funktionalitet som appen ovenfor. Da det er baseret på de samme principper, skal du bruge root-adgang for at kunne bruge det.\nHvis du har rodadgang, men du arbejder på en begrænset dataplan, skal du give denne app en chance. Ud over at give dig mulighed for at begrænse, hvilke apps der kan få adgang til det netværk, du har forbindelse til, giver DroidWall dig mulighed for manuelt at definere tilpassede iptables-regler.\nHvis du beslutter at afinstallere appen, skal du huske at deaktivere firewallen, før du afinstallerer den. Ellers skal du genstarte din enhed hårdt for at gøre de begrænsninger, du har konfigureret, forsvundet.


FrikirkeNet er en realitet - Udfordringen\n1. januar 2005 går en ny frikirkelig mediestrategi med blad og pressetjeneste i luften KOLDING – Lørdag den 6. november 2004 lød startskuddet til et nyt fænomen i kirkehistorien, da frikirker fra vidt forskellige baggrunde dannede netværk. FrikirkeNet blev vedtaget enstemmigt af 150 frikirkepræster på en stiftende generalforsamling i forbindelse med en præste- og lederkonference i Kolding.\nDe 150 frikirkepræster fyldte godt ud på stolerækkerne i Apostolsk kirke i Kolding\nFrikirkeNet er nu en sammenslutning af kirker fra Apostolsk Kirke, Baptistkirken, Pinsebevægelsen og en lang række enkeltstående frikirker fra hele landet, både danske og internationale. Og selv om netværket først blev stiftet i lørdags, har over 50 kirker allerede meldt sig ind. Inden 1. januar forventes de første 100 kirker at være med i netværket og repræsentere ca. 10.000 kristne i Danmark. Fuldt udbygget vil FrikirkeNet tilsammen repræsentere over 20.000 kristne.\nFørste fælles initiativ, som blev lanceret, var en fælles mediestrategi. De enkelte kirker nedlægger deres egne kirkeaviser og danner et nyt fælles magasin, domino. FrikirkeNet opretter en hjemmeside, så medlemskirkerne selv kan klikke sig frem til de fælles ressourcer. Og man danner en pressetjeneste, som skal sørge for, at frikirkerne kommer ud af skabet til den store offentlighed.\n– Frikirker skal på dagsordenen i mediedanmark. Så kristne ikke er bagud 5-0, når de vil fortælle om deres tro. Pressetjenesten vil formidle godt nyt fra alle frikirker, uanset om de er med i netværket eller ej. Og formidle den gode historie om menneskers Jesus-oplevelser, uanset deres kirkelige baggrund. Og det vil alle kirker, også folkekirker, med en levende tro på Bibelens grund nyde godt af, fortæller Svend Løbner.\nHan er ansat som nyhedsredaktør med ansvar for pressetjeneste og hjemmeside. Heidi Jensen er redaktionssekretær med hovedansvar for bladet domino, og Poul Kirk er ansvarshavende redaktør for hele mediestrategien.\nSiden reformationen for 500 år siden er den protestantiske kirke på verdensplan blevet opdelt i næsten 3000 forskellige kirkesamfund. Med FrikirkeNet går det nu den stik modsatte vej. Det er et udtryk for en enhedsbevægelse, som sker netop nu i flere verdensdele. For eksempel er 1200 frikirker i Australien gået sammen og repræsenterer nu tilsammen 190.000 kristne.\nPrimus motor i denne bevægelse var David Cartledge, en af hovedtalerne ved konferencen i Kolding.\n– Kirkesamfundenes tid er forbi. Kirkesamfundene er de familier, vi som børn er vokset op i. Men nu er det, som når en ung mand eller kvinde forelsker sig. De knytter relationer til en anden familie. Det er sundt! Ellers bliver det indavl. På samme måde er det sundt at knytte netværk på tværs af kirkesamfundene med respekt for den familie, vi hver især kommer fra, sagde David Cartledge.\nDen anden hovedtaler Clive Calver bidrog med en række praktiske eksempler på netværkets velsignelser ud fra sit arbejde i Evangelisk Alliance i England.\n– Vi lærer mest af dem, vi umiddelbart er mest uenige med! var hans erfaring.\nHan startede de såkaldte Spring Harvest-konferencer i England sammen med lovsangeren Graham Kenrick. Konferencerne tæller nu over 80.000 deltagere. Under Clive Calvers ledelse voksede den evangeliske kirke i England fra 1,7 procent af befolkningen til hele syv procent.\nDe forskellige frikirker håber med FrikirkeNet at kunne udnytte hinandens ressourcer bedre. Blandt andet på det sociale område, hvor kirkerne hver især råder over store ressourcer. Men også i forbindelse med ulandsarbejde, lederuddannelse, integration af nydanskere og opstart af menigheder kan frikirkerne trække på hinandens erfaringer.\nIfølge David Cartledge er samarbejdet ikke bare af praktisk og organisatorisk karakter.\n– Når kirker finder sammen i enhed, påkalder de sig Guds nåde. Så vokser de og får indflydelse på samfundet, sagde han.\n– For 20 år siden var der kun 10 kristne i det australske parlament. Nu deltager over halvdelen af de 150 medlemmer på det ugentlige bedemøde i parlamentet.


145/2012 Genoptaget sag vedrørende dispositioner på fælleskonti før samlivsophævelse - Afgørelse - Det finansielle ankenævn\nGenoptaget sag vedrørende dispositioner på fælleskonti før samlivsophævelse\nAnkenævn: Vibeke Rønne, Hans Daugaard, Anita Nedergaard, Morten Bruun Pedersen og Karin Sønderbæk\nBudgetkonto - bodeling/samlivsophævelse\nLedetekst: Genoptaget sag vedrørende dispositioner på fælleskonti før samlivsophævelse\nDenne sag vedrører, om klageren har krav på yderligere godtgørelse fra Nordea Bank end allerede betalt i anledning af klagerens tidligere samlevers hævninger på spærrede fælleskonti.\nSagen er en delvis genoptagelse af Ankenævnets sag nr. 700/2009, som blev afgjort den 9. november 2010.\nKlageren var kunde i Nordea Bank, og havde købt et hus sammen med sin samlever, S. Parret havde en betalingskonto (-581), hvorfra de løbende udgifter blev betalt, en boligopsparingskonto (-814) og en gevinstopsparingskonto (-610).\nI september 2006 kontaktede klageren banken i anledning af, at han havde konstateret, at S havde foretaget en uberettiget hævning fra klagerens egen konto (-429). Beløbet blev senere tilbagebetalt af S.\nDen 8. september 2006 indkodede banken en klausul i bankens system om, at S ikke måtte hæve fra klagerens konto. Ved samme lejlighed blev det aftalt, at der skulle tilknyttes en tilsvarende "klausul" til parrets fælles konti i et forsøg på at "dæmme op for" samleverens kontanthævninger fra fælleskonti til "uvedkommende" formål.\nKlageren har oplyst, at han og S gik fra hinanden i oktober 2008.\nAf e-mail af 22. januar 2009 fra banken fremgår, at S samme dag overførte henholdsvis 6.000 kr. til klageren og 23.000 kr. til en fælles omprioriteringskonto.\nAf brev af 25. marts 2009 fra S’ advokat til klagerens advokat fremgår, at S ville acceptere klagerens overtagelse af deres fælles hus på vilkår om, at klageren overtog det indestående kreditforeningslån samt den fælles gæld til banken. S’ advokat afviste samtidig klagerens forslag om, at S skulle betale 100.000 kr., som klageren havde oplyst han havde betalt i forbindelse med renoveringer af huset, og 51.000 kr., som klageren havde oplyst S skyldte ham, bl.a. i forbindelse med uberettigede hævninger på parrets fælleskonti.\nI maj 2009 blev det aftalt, at klageren overtog huset for 1.269.349,44 kr. S skulle fortsat hæfte for 50.000 kr. af den fælles gæld. I en mail fra S’ advokat til klagerens advokat med kopi til Nordea Bank hedder det bl.a.:\n"Til besvarelse af Deres e-mail af 30. april 2009 kan oplyses, at overdragelse af ejendommen kan accepteres som anført i det udarbejdede udkast til endeligt skøde på den udtrykkelige betingelse, at min klient herefter alene hæfter for kr. 50.000,00 vedrørende den fælles gæld til Nordea.\nPunkt 7 kan ikke godkendes, idet sælger og køber betaler hver sine rådgivere, og køber betaler på sædvanlig vis sin egen advokat for udarbejdelse af skøde, berigtigelse af handlen mv.\nI øvrigt kan det ikke accepteres, at øvrige indeståender i Nordea på fælleskonti tilfalder Deres klient, idet der skal ske almindelig deling af kontiene. De bedes i den forbindelse være opmærksom på, at der den 22. januar 2009 er overført hhv. kr. 6.000,00 og kr. 23.000,00 fra min klient til Deres klient."\nBanken og klageren korresponderede herefter om dækning af klagerens krav i anledning af S’ uberettigede hævninger. Banken og klageren nåede ikke til enighed om en forligsmæssig løsning og klageren indleverede en klage til Ankenævnet den 29. juni 2009. Banken har tilbudt at betale 27.900 kr.\nAf Ankenævnets afgørelse fremgår bl.a. følgende:\n"Klageren har ikke under sagen fremlagt materiale, der belyser, hvilke hævninger han finder uberettigede. Banken har under sagen opgjort S’ "uberettigede" hævninger frem til klagerens modtagelse af kontoudtog til 27.900 kr. Ankenævnet finder, at klagerens påstand kan tages til følge for så vidt angår dette beløb. "\nKlageren indbragte sagen for Forbrugerombudsmanden, der den 16. september 2011 traf afgørelse i sagen. Klagerens erstatningskrav blev i afgørelsen opgjort til yderligere 40.772 kr.\nDen 18. november 2011 meddelte Nordea Bank Forbrugerombudsmanden, at banken ikke fandt grundlag for en revurdering af sagen.\nVed brev af 30. november 2011 afviste Forbrugerombudsmanden sagen. I brevet hedder det bl.a.:\n"Banken henviser til, at De allerede er blevet kompenseret for Deres samlevers påståede misbrug, dels gennem samleverens hæftelse for det tidligere fælles boliglån, dels gennem bankens betalinger af 27.900 kr. ved ankenævnssagen, og dels gennem kontante refusioner direkte mellem parterne. Der henvises i denne forbindelse til udskrift af e-mail af 5. maj 2009 fra Deres samlevers advokat til Deres advokat. Kopi af denne e-mail er vedlagt. Af e-mailen fremgår det bl.a., at den 22. januar 2009 er overført hhv. 6.000 og 23.000 kr. fra Deres samlever til Dem.\nUnder henvisning til og det tidligere af Dem og banken fremførte om et eventuelt erstatningskravs størrelse på baggrund af Deres samlevers uberettigede hævninger fra fælleskonti, finder vi det i høj grad uafklaret, i hvilket omfang der herefter er et tab, som kan rettes mod banken. En undersøgelse og vurdering af hvilket krav, der i givet fald kunne gøres gældende over for banken, ville bl.a. forudsætte, at der skulle ske en afklaring af de enkelte hævninger og disses berettigelse, Deres og Deres tidligere samlevers indbyrdes aftaler og en gennemgang af den "bodeling" og andre indbyrdes økonomiske mellemværender, som har fundet sted flere år tilbage i tiden. Dette vil i sig selv også være forbundet med en høj grad af usikkerhed. Vi finder, at en sådan undersøgelse vil kræve en uforholdsmæssig ressourceanvendelse, og Forbrugerombudsmanden vil derfor ikke benytte sig af de muligheder, vi har efter § 348 i lov om finansiel virksomhed for at bistå forbrugere, som kan have et krav mod en finansiel virksomhed."\nDen 12. januar 2012 anmodede klageren om, at Ankenævnet genoptog sagen. Ved brev af 13. april 2012 blev sagen genoptaget.\nUnder genoptagelsessagen har klageren fremlagt et salgsbudget af 16. februar 2009 fra Nybolig vedrørende parrets ejendom, med en vurdering af ejendommens salgsværdi på 1.475.000 kr. Han har videre fremlagt kontoudtog for de tre fælleskonti, som banken skulle have spærret. Klageren har anført følgende transaktioner, foretaget af S i perioden fra 8. september 2006 til oktober 2008, som klageren finder uberettigede:\nOverførsel til S’ egen konto\nBetaling til Handelsfinans\nDiverse udbetalinger i alt\nOverførsel til S’ konto\nDiverse udbetalinger i alt.\nDiverse overførsler til S’ egen konto i alt\nKlageren har nedlagt påstand om, at Nordea Bank skal betale i alt 40.772 kr. ud over det beløb på 27.900 kr., som han allerede har modtaget fra banken.\nNordea Bank har nedlagt påstand om afvisning, da sagen har været påkendt i 700/2009, subsidiært frifindelse, i det klageren er kompenseret fuldt ud for S’ eventuelle uberettigede hævninger og mere subsidiært afvisning på grund af, at bevisførelse i form af parts- og vidneforklaringer er påkrævet for sagens afgørelse.\nKlageren har anført, at alle S’ hævninger efter de pågældende konti blev spærret var uberettigede. Det støttes af formålet med henholdsvis boligopsparings- og gevinstopsparingskontiene. S overførte bl.a. penge direkte til sin lønkonto.\nIngen af de tre konti havde hævekort tilknyttet, så hævninger og overførsler kunne kun ske ved S’ henvendelse i banken.\nDer blev ikke i forbindelse med bodelingen gjort op med de uberettigede hævninger. S’ overtagelse af fællesgæld for 50.000 kr. var begrundet i Nyboligs provenu-beregning. De beløb som S indbetalte til ham og til boligprioritetskontoen havde heller ikke noget med de uberettigede hævninger at gøre.\nNordea Bank har anført, at klageren ikke har fremlagt nye oplysninger, der støtter klagerens sag. Samtlige påberåbte oplysninger har været fremlagt under den oprindelige ankenævnssag – bortset fra en fremlagt provenuberegning vedrørende parrets bolig.\nBanken har aldrig bestridt, at der har været talt om at hindre S i at hæve fra kontiene, eller at der blev forsøgt en spærring.\nKlageren er blevet kompenseret fuldt ud for S’ hævninger, dels ved at S har tilbagebetalt 6.000 kr. og 23.000 kr., dels yderligere ved regulering i forbindelse med klagerens overtagelse af S’ halvdel af deres fælles bolig i maj måned 2009 og dels ved bankens betaling af 27.900 kr.\nKlagerens advokat har således i mail af 5. maj 2009 anført, at S’ fortsat hæftede for 50.000 kr. af et fælles boliglån på trods af, at klageren overtog ejendommen og at ejendommen blev overtaget til en attraktiv pris.\nKlageren har ikke godtgjort, at de omstridte hævninger er foretaget af S, og i givet faldt, om de er sket efter konkret aftale med klageren eller med hans indforståelse og/eller om beløbene er gået til anskaffelse af fælles aktiver eller er brugt til fælles formål. Belysningen heraf og om, hvorvidt klageren i forbindelse med bodelingen blev kompenseret for eventuel uberettiget brug af fællesmidler, kan kun ske ved afhøring af S, hvorfor sagen bør afvises.\nNordea Bank havde en forpligtelse til at yde klageren fyldestgørende rådgivning i forbindelse med dennes henvendelse vedrørende samlevers misbrug af fælles midler. Herunder skulle Nordea Bank vejlede klageren med hensyn til en relevant måde at imødekomme problemet på, og hvilken sikkerhed imod uberettigede hævninger en klausul på kontiene ville medføre.\nAnkenævnet pålagde ved en afgørelse af 9. november 2010 Nordea Bank at erstatte uberettigede hævninger der, da klageren ikke havde fremlagt materiale, der belyste, hvilke hævninger han fandt uberettigede, i overensstemmelse med bankens afgørelse blev fastsat til 27.900 kr. Banken havde ved opgørelsen alene taget hensyn til uberettigede hævninger frem til klagerens modtagelse af kontoudtog.\nKlageren har i forbindelse med nærværende sag opgjort de uberettigede hævninger til yderligere 40.772 kr. Opgørelsen omfatter udbetalinger, overførsler og betalinger som også er foretaget efter, at klageren i 2007 havde modtaget kontoudtog med hævninger, som han anser for uberettiget.\nKlageren har ikke redegjort for, hvorfor han ikke reagerede over for banken før efter samlivsophævelsen i oktober 2008.\nBåde klageren og samleveren var kontohavere på boligopsparingskontoen, betalingskontoen og gevinstopsparingskontoen. Midlerne på kontiene må derfor som udgangspunkt antages at tilhøre dem begge.\nNordea Bank har over for Forbrugerombudsmanden oplyst, at klageren er blevet kompenseret for samleverens påståede misbrug, dels gennem hendes hæftelse for et tidligere fælles boliglån, dels gennem bankens betaling af 27.900 kr. og dels gennem kontante refusioner mellem parterne i forbindelse med ophævelse af samlivet.\nAnkenævnet finder, at en afklaring af størrelsen af et af tab ved S’ dispositioner over fælleskonti, herunder om og i hvilket omfang klageren kan anses for at være blevet kompenseret i forbindelse med bodelingsaftalen, alene kan ske ved parts- og vidneforklaringer.\nDa en sådan vidneførelse ikke kan ske for Ankenævnet, men i givet fald må finde sted for domstolene afvises klagen i medfør af Ankenævnets vedtægter § 7, stk. 1. Ankenævnet bemærker, at en sådan vidneførsel også er nødvendig for at belyse, om klageren i forbindelse med bodelingen modtog kompensation fra S for hendes eventuelle uberettigede brug af fællesmidler.


Når vi støtter hinanden ud fra vores erfaringer\nPeer-støtte, er støtte til forandring mod et bedre liv, som finder sted mellem to eller flere personer, der forbindes af fælles erfaringer i livet. Det kan fx være erfaringer med kriser, specifikke sygdomme eller sårbarheder, som betyder at man må leve sit liv med en anden omtanke, end ellers.\nVi mennesker har altid delt erfaringer og hjulpet hinanden videre efter bedste evne. Men i nogle situationer gør det en særlig forskel, at have prøvet lidt af det samme i livet – også selvom ens erfaringer ikke er helt ens.\n“Jeg ved ikke, hvad jeg skal sige og er bange for, hvad folk kommer til at tænke. Jeg har det rigtig svært i perioder, hvor jeg ikke kan snakke om det, fordi man bliver ked af det.” – sådan siger unge, når vi spørger dem.\nSelvom der i hver anden familie er en eller anden form for psykisk sårbarhed, betyder det ikke, at det gode øjeblik, hvor vi får talt åbent sammen blandt familie og venner, altid opstår. Måske er der ikke engang nogen at tale med.\nDer er mange ting, der kan gøre, at man ser ens sårbarheder, kriser og andre problemer man har haft i livet, som noget negativt. Som noget noget man helst holder for sig selv. Men hvad nu, hvis de samme livserfaringer kan gøre en vigtig forskel for andre?\nDer er stigende viden om betydningen af at støtte hinanden på basis af fælles livserfaringer. Både i Danmark og resten af verden er der stadig flere sammenhænge, hvor denne form for støtte mellem mennesker, kaldet peer-støtte, er et vigtigt bidrag at hjælpe andre videre til et godt og meningsfuldt hverdagsliv.