Sådan har det sjovt med din kæreste på film – WKADK\nAt være sammen med din kæreste bør gøre en god hukommelse. Det skal være sjovt og spændende. Lykke skal komme fra oplevelsen.\nSådan har det sjovt med din kæreste på film. Sørg for at du er fortrolig med den person, du er med.\nSørg for at du er fortrolig med den person, du er med. Det bør være en, du kender godt, og nyde at være omkring. Du skal være tæt på dem, og du skal ikke finde dem kedeligt eller irriterende.\nVælg en film, at du både kan lide, for de tidspunkter, hvor du ser filmen. Hvis du ikke er blevet enige om filmen, vil du keder halvvejs igennem det, og mister interessen. Prøv en af de mange Filmanmeldelse websites derude, før du går.\nHolding hænder er en fantastisk måde at føle sig tæt på hinanden, det gør du føler dig glad, og det gør du føler særlige. Hvis du er nervøs, eller det er din første date, kan du prøve at sætte din hånd ved siden af hans-hvis han har sin hånd på armlænet-så bare shuffle din hånd tættere på hans og du vil ende med at holde hænder.\nBryde enhver touch-barrierer ved at hvile dit hoved på hans skulder. Han kan gøre alt fra vige til at tage vink og placere sin arm omkring dig.\nPrøv eller rører hinanden, mens filmen afspilles. Hvis det er din første date, eller du er bare nervøs kysse, hvile dit hoved på hans skulder og se på ham, og han vil sandsynligvis ende med at kysse dig! Slap af og ikke bekymre dig om at være nervøs eller ikke at vide, hvad de skal gøre, mens du sidder der.\nNyd filmen, du er sammen med den person, du kan lide, og det føles godt at være sammen med dem.\nHvis du ønsker at sige noget til din kæreste, flytte virkelig tæt på ham og hvisker stille. For det første er rigtig sød, fordi du kommer til at være tættere på ham, og for det andet, vil du ikke forstyrre folk ser filmen!\nFå nogle fødevarer, ligesom popcorn, og dele det med hinanden. Sørg for at du både kan lide det!\nHvis du ønsker at kysse ham, eller få ham kysse dig, læne mod hans skulder og ser op på ham.\nHvis du har planer om at kysse, så prøv at komme tilbage sæderække, så du ikke forstyrrer andre mennesker i biografen.\nVigtigst er det, have det sjovt. Hvis han er ikke sjovt at være omkring, vil han være værd?\nNormalt folk i film deler en stor skål popcorn og så de rører hænder, når at få nogle mere.\nKun bære lidt af makeup hvis dit eneste gå i biografen. Det er mørkt derinde, og han vil være mere fokuseret enten på filmen spille eller kysse dig / at komme tættere på dig.\nAltid være sexet mod ham, når du er tæt, og dette vil opfordre ham til at kysse dig!\nMå ikke flipper ud, hvis han forsøger at kysse dig!\nIkke 'shush' din kæreste.\nMå ikke være højt og distrahere folk fra filmen!\nNogle chap stick eller lip gloss\nÅnde møntanstalter (dele dem med din kæreste, hvis han vil have dem)\nMoney - men lad ham betale for billetter - bare ikke for din mad!


by Christian Bolding\nSå kom vejledningerne til IKT bekendtgørelserne:\n14. april 2013 in Aftaleformer, Arbejdsmetoder, Bygherren, Digital aflevering, Drift og vedligehold, Informationshåndtering, Kommunikation, Kvalitetssikring/-kontrol, Mængder/pris, Proces/tid, Projekteringsmetodikker, Samarbejdsformer, Simulering, Videndeling, Værktøjer\nHenholdsvis den 08. 04. 13 og den 09. 04. 2013, kom vejledningerne til de nye IKT bekendtgørelser.\nFormålet med bygherrekravene er fra ministeriernes side, et ønske om at fremme IKT-anvendelsen i byggeriet gennem ensartede krav fra de offentlige bygherrer.\nDisse krav er søgt harmoniseret, så byggeriets aktører kan få værditilvæksten ved anvendelsen af IKT i byggeriet og få værdi af IKT-investeringerne gennem standardisering og genbrug af data.\nSom en hjælp til optimal anvendelse af de nye IKT bekendtgørelser, der blev offentliggjort primo februar 2013 og som trådte i kraft den 01. april 2013, har Bygningsstyrelsen og Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter, nu udgivet vejledningerne til IKT bekendtgørelserne.\nTil bekendtgørelse om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i offentligt byggeri – 08. april 2013 (BEK nr. 118 af 06/02/2013 om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i offentligt byggeri)\nTil bekendtgørelse om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi i alment byggeri – 09. april 2013 (BEK nr. 119 af 07/02/2013 om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i alment byggeri)\nUdgiver: Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter\nBygherrer og dennes leverandører, kan – inden for bekendtgørelsens rammer – vælge andre løsninger, hvor dette skønnes hensigtsmæssigt.\nBekendtgørelsens krav er alene minimumskrav og skal opfyldes af byggeriets aktører, ved at bygherren sikrer at bekendtgørelserne krav opfyldes.\nBygherrekravene sikres ved at bygherren gennem sit udbud forpligter sine leverandører til at opfylde bygherrekravene og de specifikationer som bygherren angiver sit udbudsgrundlag.\nLøsningerne og arbejdsmetoderne i vejledningerne er netop kun vejledende, og bekendtgørelsernes krav kan gennemføres med andre og mere effektive indsatse, end dem, der er angivet i vejledningen.\nHjortshøj, den 14. april 2013\nParadigmeskiftet og de nye IKT bekendtgørelser:\n2. april 2013 in Aftaleformer, Arbejdsmetoder, Bygherren, Digital aflevering, Drift og vedligehold, Informationshåndtering, Kommunikation, Kvalitetssikring/-kontrol, Mængder/pris, Organisation, Proces/tid, Projekteringsmetodikker, Samarbejdsformer, Simulering, Standarder/anvisninger, Videndeling, Værktøjer\nPrimo juni 2012 blev der udsendt en høringsudgave af IKT bekendtgørelserne og det blev oplyst at ikrafttræden var medio september 2012, senere blev det oplyst, i flere faglige medier, at ikrafttrædelses-datoen var 01. 01. 2013.\nOp mod julen 2012 var spændingen derfor stor og en del (herunder undertegnede) blev lidt forvirrede, da vi gik ind i det nye år uden at bekendtgørelserne var offentliggjort.\nMen så blev spændingen udløst!\nLørdag den 09.februar 2013 blev IKT bekendtgørelserne for offentligt og alment byggeri offentliggjort, med ikrafttræden pr. 01. april 2013.\nHvor finder man de nye IKT bekendtgørelser:\nDu kan finde bekendtgørelserne på følgende sider:\n- BIM Aarhus´ hjemmeside\nBekendtgørelserne er også at finde på Retsinformation i et WEB format:\nKommentarer til de nye IKT bekendtgørelser:\nVar de så værd at vente på, disse nye IKT bekendtgørelser?\nDe adskiller sig fra langt de fleste bekendtgørelser, ved at være enklere formulerede og skrevet i et sprog der er mere teknisk betonet end juridisk betonet.\nDet er tydeligt, at høringssvarene har været overvejet og er medtaget, helt eller delvist, i den endelige udgave af bekendtgørelserne.\nKravene i de nye IKT bekendtgørelser er meget omfattende og vil forandre rigtig meget i planlægningen, projekteringen, koordineringen, udførelsen og driften af meget store dele af det offentlige og almene byggeri.\nPå længere sigt vil alle involverede i byggeriet blive påvirket af de nye IKT bekendtgørelser, men på kort sigt vil det være følgende, der bliver påvirket:\n- Bygherrerne (ikke de private bygherrer)\nMen allerførst vil de offentlige og almene bygherrer blive påvirket af de nye IKT bekendtgørelse, fordi der i bekendtgørelserne er angivet 8 krav, rettet direkte mod bygherrerne – derfor er kravene også allerede døbt ”de 8 bygherrekrav”.\nI bekendtgørelserne er § 3 til og med § 11, helt ens – hvilket er en stor forenkling for brugen og forståelsen af bekendtgørelserne, da det er de paragraffer der indeholder de krav som bygherren skal sikre bliver opfyldt af øvrige parter i byggesagen.\nBekendtgørelserne anvendelsesområde er angivet i § 1 og § 2 – disse er desværre ikke ens og man skal derfor være meget opmærksomme på forskellene, i anvendelsesområderne.\nFor hvilke byggerier er de nye IKT bekendtgørelser gældende? – Hvilke tærskelværdier?\nBekendtgørelse om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i offentligt byggeri:\nGælder projektkonkurrencer, opførelse, om- og tilbygning af byggeri, renovering og vedligehold af byggeri, samt anlæg knyttet hertil\nStaten som bygherre med en anslået entreprisesum på 5 mio. kr. ekskl. moms eller derover\nRegion og kommune som bygherre med en anslået entreprisesum på 20 mio. kr. ekskl. moms eller derover\nBekendtgørelse om anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi (IKT) i alment byggeri:\nGælder projektkonkurrencer, opførelse, om- og tilbygning af byggeri og renovering af byggeri, samt anlæg knyttet hertil\nByggerier med en anslået entreprisesum på 20 mio. kr. ekskl. moms eller derover\nLov om offentlig byggevirksomhed – LOV nr. 623 af 14/06/2011, Økonomi- og Erhvervsministeriet\nLovbekendtgørelse om Almenboligloven – LBK nr. 884 af 10/08/2011, Socialministeriet\nTilbudslovgivningen og EU´ udbudsregler, er også gældende\nDe nærmere detaljer angående anvendelsesområde af de nye IKT bekendtgørelser, kan læses i § 1 og § 2, i selve bekendtgørelsesteksten.\nOverblik over IKT bekendtgørelsernes anvendelsesområde:\nType ByggearbejdeTærskelværdi Nybyggeri\nAnlæg knyttettil byggearbejdet\nStatsligt byggeri= / >5 mio. kr. (ekskl. moms.)\nP-konkurrenceOmfattes af § 6\nStatsstøttet byggeri= / >5 mio. kr. (ekskl. moms.)\nKommunalt byggeriRegionalt Byggeri= / >20 mio. kr. (ekskl. moms.)\nKommunalt støttet byggeri – >50%Regionalt støttet byggeri – >50%= / > 20 mio. kr. (ekskl. moms.)\nAlment byggerialmen boligorganisation, en kommune eller region er bygherre= / > 20 mio. kr. (ekskl. moms.)\nP-konkurrencei f. m. nævnte byggearbejder\nDet er altså ikke de samme slags byggearbejder, som de 2 bekendtgørelser er gældende for.\nBygherrekravene som skal opfyldes i de byggerier der overskrider tærskelværdierne:\nIKT-koordinering (se BIM Manager)\nKoordinering af anvendelsen af IKT gennem byggesagen (BIM Manager) m.m.\nHåndtering af digitale byggeobjekter (se IKT Aftale) (se www.bygherrebim.dk) (se Dokumenthåndtering)\nNavngivning, strukturering og klassificering af relevante og definerede informationer i byggeriets objekter m.m.\nDigital kommunikation og projektweb mv.(se Platform) (se ProjektWeb) (se MetaData)\nDigital kommunikation og arkivering, der sikrer overførsel af informationer til andre systemer m.m.\nAnvendelse af digitale bygningsmodeller (se IFC)(se Internationalt / Nationalt)(se Høringsudgave)\nObjektbaserede fagmodeller og fællesmodel i IFC, egnet til simulering, kollisionskontrol, mængde udtag m.m.\nDigitalt udbud og tilbud (se Digitalt Udbud & Tilbud) (se Bygningsmodel)\nUdbudsmaterialet skal kunne anvendes digitalt af tilbudsgiverne og tilbud skal kunne afgives digitalt m.m.\nUdbud med mængder (se 4 D) (se 5D)(se BMF) (se www.bygherrebim.dk)\nDigitale tilbudslister og digital objektbaseret IFC bygningsmodel, med læsbare mængder m.m.\nDigital leverance ved byggeriets aflevering (se www.bygherrebim.dk) (se Digital Aflevering)\nAflevering af relevante driftsinformationer og en objektbaseret IFC bygningsmodel (driftsmodel) m.m.\nDigital mangelinformation (se Digitale Mangellister)\nRegistrering af mangler i digitale mangellister baseret på digitale byggeobjekter m.m.\nDe links der er indsat i oversigten, er til dele af det baggrundsmateriale, som relaterer sig til de enkelte krav.\nBaggrundsmaterialet er ret omfattende, men man får en godt overblik ved at gennemgå dette materiale.\nMange af kravene er baseret på viden og kompetencer, der er rimelig velkendt i branchen, mens andre af kravene vil være en ganske stor udfordring såvel videns- som kompetencemæssigt, for rigtig mange af byggesektorens aktører.\nDe 3 største udfordringer kan muligvis blive:\nIKT koordineringen i hele byggesagens forløb og mellem alle byggeriets parter – tværfagligheden er her den store udfordring sammen med det komplette overblik over det informations- og kommunikationsmæssige forløb\nDe gode gamle projekteringsleder discipliner, er ikke længere nok, de skal suppleres med nødvendig viden om de nye metoder og processer\nAflevering og udveksling af digitale fagmodeller og fællesmodeller, baseret på bygningsobjekter og i IFC udvekslingsformatet – det er et spørgsmål hvor parat dele af branchen er til opfyldelse af dette krav\nUdveksling af modeldata uden væsentlige datatab, har indtil nu været en udfordring for mange brugere af modelleringsværktøjerne\nTilstrækkelige generiske og proprietære bygningsobjekter – hvilket kræver et stort udviklingsarbejde af især byggematerialeleverandørerne, men også af byggeriets organisationer\nDet er mere en ærgerligt, at vi i DK ikke er kommet så langt med udvikling af både generiske byggeobjekter og proprietære byggeobjekter, som i de lande vi gerne sammenligner os med.\nDen fulde værdi af modelleringsværktøjerne, får vi først når der er et tilstrækkeligt stort omfang af valide byggeobjekter, til anvendelse i modelleringsarbejdet\nMen der er mange andre udfordringer og hvis man ser med en smule realisme på disse, forekommer det at være en komplet paradigmeskifte vi står overfor og ikke blot en smule justering af hidtidig praksis, med nogle nye teknologiske værktøjer som udgangspunkt.\nDet syntes således muligt, at de krav der er formuleret i bekendtgørelserne vil ændre massivt på følgende:\nVores aftaler om ydelser i forbindelse med byggesager\nDet har vist sig at IKT aftalerne er meget vanskelige at få tilstrækkelige entydige i starten af processen – hidtidige IKT specifikationer er p.t. under ændring\nDen måde vi samarbejder på og på vore samarbejdsrelationer\nHvis man anvender de nye komplekse BIM værktøjer med samarbejdsrelationer som kendt fra den traditionelle projektering, får man ikke nogen stor værdi ud af bestræbelserne\nVores arbejdsmetoder og vores arbejdsrutiner i virksomhederne\nDe arbejdsmetoder der hidtil har været anvendt, har ikke været baseret på en avanceret metode og proces understøttet af teknologisk avancerede værktøjer – arbejdsrutinerne har været nogenlunde de samme i årtier\nAnvendelsen af helt nye standarder for vort arbejde i byggesagerne\nDer er en helt række nye branchestandarder på vej, som supplement til de få nye standarder der er udviklet og offentliggjort\nEn ændring af vores kommunikation i forbindelse med byggesager\nDer vil være brug for en projektweb løsning, der både er en kommunikationsplatform, en arbejdsplatform og en dokumentationsplatform (en velstruktureret arkiv)\nAnvendelse af mere teknologisk udfordrende værktøjer, end de værktøjer vi har anvendt i den seneste årrække\nModelleringsværktøjer der kan anvendes i alle informationsniveauer, fra den kreative udformning af byggeriet til driften af det færdige byggeri\nEn anden form for vidensdeling, hvilket måske kræver ændring af lovgivningen om ophavsret\nSom vidensdelingen og informationsdelingen udvikler sig, er det tydeligt at den nuværende lovgivning om ophavsret ikke tager højde for udviklingen, men er fast forankret i en 20-25 år gammel informationsteknologi – der er således mulighed for, at komme på ”kant med loven”, blot ved at opføre sig digital optimalt.\nSelv om de nye IKT bekendtgørelser er overskuelige og forholdsvis enkelt formuleret, er der helt sikkert muligheder for fortolkning – og der vil blive fortolket på kravteksten, fra alle byggeriets parter.\nI skrivende stund (påsken 2013), er der endnu ikke offentliggjort vejledninger til bekendtgørelserne, disse vejledninger vil være muligheden for at udfolde bekendtgørelsernes tekst på afklarende vis, samt angive mulige konkrete muligheder for overholdelse af de 8 bygherrekrav.\nI IKT bekendtgørelserne står der ikke noget om mulig straf, hvis man ikke overholder dem.\nMen de er jo retsregler og skal derfor overholdes – den bagvedliggende lovgivning angiver ganske svage muligheder for straf, men man kan dog ikke betragte bekendtgørelserne som behæftet med tunge sanktionsmuligheder.\nMen de bygherrer der ikke sikrer sig, at de øvrige parter i byggeriet overholder de 8 bygherrekrav, straffer måske sig selv, ved ikke at udnytte den værditilvækst der ligger i bekendtgørelserne og det er måske den største straf.\nUdfordringerne er helt sikkert store, men lad os komme i gang – både med at anvende de nye IKT bekendtgørelser, men ikke mindst med at færdigudvikle nye aftaleformer, nye samarbejdsformer, nye arbejdsmetoder, nye standarder, nye kommunikationsmuligheder, nye tværfaglige værktøjer og nye muligheder for vidensdeling – og ikke mindst, udviklingen af en tilstrækkeligt antal bygningsopjekter.\nMen det tager tid, i USA har man arbejdet med at implementere BIM i et par årtier og de er da langt fra færdige endnu.\nSet på kort sigt er der ganske mange store udfordringer, som selvsagt vil give betydeligt ”hovedbrud” for mange parter i byggeriet.\nMen!! – set på langt sigt, er denne udfordring en af de ganske få udfordringer, der kan udvikle såvel byggeriets kvalitet som produktivitet, således at byggeriet fremstår som en sektor der er ligeværdig med samfundets øvrige sektorer.\nDet er ikke første gang, man prøver at foretage paradigmemæssige skift i byggesektoren, men det er første gang man satser på et så omfattende paradigmeskifte og som vi ved fra udviklingen i udlandet, vil ændre på det meste i byggesektoren.\nDet er meget vigtigt at vi er bevidst om hvordan vi gennemfører paradigmeskiftet.\nHvis det kommer til at foregå som i USA, vil det medføre en voldsom brancheglidning, som måske umotiveret også kan komme til at skade byggesektoren.\nMåske kan det betale sig for os, at se på de lande som i disse år er ved at gennemføre paradigmeskiftet uden at det medfører væsentlig glidning i branchens struktur.\nHer er England et at de lande, der prøver at gennemføre et paradigmeskifte, uden at berøre branchens struktur i væsentlig grad.\nNærværende kommentarer, til de nye IKT bekendtgørelser, skal ikke fremstå som en særlig komplet række kommentarer, der vil være mange flere væsentlige udfordringer i paradigmeskiftet, end de yderst få, der er gennemgået he\nHvad har BIM Aarhus gjort for at udbrede budskabbet om de nye IKT betendtgørelser:\nDen 13. marts 2013 havde BIM Aarhus et netværksmøde med de nye IKT bekendtgørelser som emne, netværksmødet var godt besøgt med 93 deltagere og med en af bekendtgørelsernes medforfattere, Peter Hauch, som indlægsholder og med et fagligt panel med spidskompetente fagfolk som deltagere.\nSe omtalen af IKT netværksmødet på www.bimaarhus.dk\nSpørgsmål og kommentarer er meget velkommen og kan rettes til undertegnede, på mobil 50 99 48 15 eller på mail christianbolding@christianbolding.dk\nHvis man ønsker at andre får glæde af eventuelle kommentarer, er disse velkomne på www.bimaarhus.dk eller på www.openbimforum.dk\nHjortshøj, den 02. 04. 2013\nArkitekt / Byggeøkonom\nEr den udbredte værdikæde drøm eller virkelighed?\n11. marts 2013 in Arbejdsmetoder, Drift og vedligehold, Informationshåndtering, Kommunikation, Proces/tid, Projekteringsmetodikker, Samarbejdsformer, Simulering, Videndeling\nBIM er i dag traditionel projektløsning i nye værktøjer\nDen berømte værdikæde, de forkromede diagrammer og den bærende platform omkring værdiskabelse i byggeriets værdikæde, står stille i et dødvande mellem manglende ambitioner og kompetencer i forsknings- og uddannelses miljøerne og et unuanceret fokus på software løsninger og teknisk kompetencer, i byggeriets virksomheder og uddannelsesinstitutioner.\nManglende forståelse af værdikæden, manglende kompetencer i og forståelse af koncepter, samt manglende strategisk engagement i byggeriets virksomheder gør at de store besparelser og potentialer endnu ikke er realiseret i en grad der virkeligt rykker.\nDet er som om BIM og digitaliseringen har mistet pusten, i en venten på ny digital infrastruktur og fælles standarder; der i bedste tilfælde ikke er klar før udgangen af 2014.\nBIM og digitalt byggeri er blevet en ”krigserklæring”, hvor bygherren vil have hele pakken uden helt at vide hvad de beder om, rådgiverbranchen der har været de første til at adoptere den digitale udvikling, er klemt i en udvikling, der kræver store investeringer i tekniske løsninger og kompetencer; mens entreprenøren omsider er ved at komme på banen for at realisere besparelser og visualiseringer, der kan fremme deres bestræbelser på at få nye kunder i et stadigt mere konkurrencepræget marked.\nStatus er, at BIM og digitalisering efterhånden har nået et modenhedsniveau, hvor de enkelte virksomheder kan skabe tegninger baseret på 3D modeller og enkelte udføre mere eller mindre vellykkede mængdeudtræk, kollisions- og konsistenskontroller, af de skabte fag- og fælles modeller.\nBygherren der har set lyset i forhold til anvendelse af digitale bygningsmodeller til FM og driftsprocesser, er ved at falde over hinanden for at stille yderligere krav til byggeriets rådgivere, for at få fat på de mange millioner i besparelser, som lovet i Cowi rapporten (fra 2009).\nMen hvordan kommer vi videre og hvordan skabes de positive synergi´er imellem forskning, uddannelse og virksomheder, der skal bane vejen for en samlet og velfungerende byggebranche, med færre fejl og mangler, større eksport og produktivitet?\nVi står overfor en meget differentieret situation, hvor BIM og digitalisering for nogen, er den konkrete virkelighed og for andre blot en vision der ligger langt ude i fremtiden.\nDet er centralt at skabe det sammenhængende fundament, der skal være innovationsmotoren i en styrket og måske helt anderledes byggebranche, end vi ser i dag.\nVi har brug for at tage det næste skridt og få implementeret de fordele der er åbenbare og giver mere produktive virksomheder, gennem et mere nuanceret og strategiske fokus på innovation, udvikling og implementering af BIM og digitalisering, gennem et styrket fokus på procesinnovation, ydelser og helhedsorienterede kompetencer.\nHvis der skal være værdi i byggeriets værdikæde med BIM og digitalt byggeri kræver det, at vi ikke bare kan arbejde med 3D modeller til visualisering og tegninger, men at emner som energi- og miljø, statik, brugerinddragelse, produktionsplanlægning og udførelsesprocesser kan optimeres og sættes i spil i effektive projektmodeller og samarbejdskonstellationer i en samlet værdikæde; der er vi ikke i dag.\nDen 11. 03 2013\nAsbjørn Levring, Senior konsulent\nCenter for bæredygtigt byggeri, Teknologisk Institut\nDe nye IKT bekendtgørelser:\n12. februar 2013 in Aftaleformer, Arbejdsmetoder, Brugerinvolvering, Byggejura, Bygherren, Digital aflevering, Drift og vedligehold, Informationshåndtering, Kommunikation, Kvalitetssikring/-kontrol, Mængder/pris, Organisation, Proces/tid, Projekteringsmetodikker, Samarbejdsformer, Simulering, Standarder/anvisninger, Videndeling\nBekendtgørelserne er kommenteret nedenfor og kan ses i flere enslydende digitale udgaver herunder:\nDe helt officielle bekendtgørelser som de er udgivet i Lovtidende:\na. Offentligt byggeri\nb. Alment byggeri\nBekendtgørelserne i en uofficiel udgave – i et mere grafisk neutralt PDF format:\nBekendtgørelserne i en uofficiel udgave – i et åbent WORD format, der kan bruges af de der skal kopiere sekvenser af teksten ind i egne dokumenter:\nVejledningerne til de nye bekendtgørelser er ikke tilgængelige på nuværende tidspunkt, men det sker formentlig i nærmeste fremtid.\nDet var ikke uden en vis optimisme, at jeg bemærkede det officielle Danmark brugte weekenden på at udsende de nye regler til landets byggesektor, det tyder på en vilje til at få igangsat den forandringsproces der ligger foran os alle.\nUndertegnede har været en af de personer, der har ventet allermest utålmodigt efter at læse de nye bekendtgørelser, så derfor var det ikke uden en form for nervøs spænding, at jeg kastede mig over læsningen.\nVar de så værd at vente på, disse spritnye bekendtgørelser?\nDe adskiller sig fra langt de fleste af de bekendtgørelser jeg tidligere har læst, ved at være velformulerede og skrevet i et sprog som jeg synes er let tilgængeligt, derudover er det tydeligt for mig at de høringssvar, som jeg har kendskab til, er overvejet og helt eller delvist medtaget i den endelige udgave af bekendtgørelserne – og det må jo siges at være en god start på anvendelsen af de omfattende bekendtgørelser.\nSå kort og godt, omfatter jeg de nye bekendtgørelser med positiv optimisme.\nNår det er sagt og jeg tager mine mere realistiske briller på, syntes jeg det er klart, at de krav der er formuleret i bekendtgørelserne vil ændre massivt på følgende:\n- Vores aftaler om ydelser i forbindelse med byggesager\n- Den måde vi samarbejder på og på vore samarbejdsrelationer\n- Vores arbejdsmetoder og vores arbejdsrutiner i virksomhederne\n- Anvendelsen af helt nye standarder for vort arbejde i byggesagerne\n- En ændring af vores kommunikation i forbindelse med byggesager\n- Anvendelse af mere teknologisk udfordrende værktøjer, end de værktøjer vi har anvendt i den seneste årrække\n- En anden form for vidensdeling, hvilket måske kræver ændring af lovgivningen om ophavsret\nUdfordringerne er helt sikkert store, men lad os tage arbejdstøjet på og komme i gang.\nDet er den slags politikkere siger, når de ikke kan finde på andet – men jeg mener det!\nLad os så komme i gang!!\nMen de er jo retsregler og skal selvfølgelig overholdes - bygherrene som bekendtgørelserne er rettet imod, skal overholde dem (det er helt klart), men det værste for bygherren er ikke straf i lovmæssigt forstand, ved at fx offentlige kontrolmyndigheder går ind i sagen; men mere den uheldige omstændighed, at han ved ikke at overholde kravene i IKT bekendtgørelserne går glip af en produktivitetsgevinst – bygherren straffer måske sig selv, ved ikke at udnytte de rationelle muligheder der ligger i bekendtgørelserne og det er måske meget værre end bøder og andre straffe – så kan vi jo tænke lidt over det!\nHjortshøj, den 12.02.2013\nBIM Software – Freeware / IFC kompatible – 2012:\n8. januar 2013 in Brugerinvolvering, Kommunikation, Simulering, Videndeling, Værktøjer\nMange efterspørger et overblik over nogle ret basale oplysninger:\n- Er der nogle gratis BIM programmer?\n- Er der nogle gratis model viewere?\n- Hvilke filformater findes der og hvor kan de anvendes?\n- Hvilke programmer og applikationer kan udveksle data med IFC?\nDet har bl. a. bips og buildingSMART undersøgt, derfor har jeg i nærværende skrift medtaget nogle af deres oplysninger og kommenteret disse oplyninger ud fra egne opfattelser og erfaringer – Se nedenstående:\nNedenstående oversigter er delvis baseret på de undersøgelser som bips har udført og udgivet og delvis baseret på de undersøgelser som organisationen buildingSmart, har udført og udgivet.\nGratis ”BIM” programmer – Oversigt: kilde: bips\nUdvælgelse og fremhævning\nAnnotering og Opmåling\nENG, SWE, GER, POL m.fl.\ndwf, rvt, jpg\nENG, ESP m.fl.\nrvt, dwg, skp, dgn, gbXML, dxf m.fl.\npdf, obj, svg, sh3d\nENG, SWE, GER, FRA m.fl.\ndae, kmz, skp\nFloorplanner, Homestyler og Sweethome 3D er indretningsprogrammer, der er så langt fra BIM at man faktisk kan sige at det er simple 3D programmer.\nAt anvende disse programmer med en tro på at man arbejder med BIM er kun at narre sig selv fagligt.\nVasari er et rigtig godt værktøj i de allerførste informationsniveauer – planlægning og koncept (kreation)ende – er markeret i ovenstående oversigt.\nDet er af afgørende betydning for anvendelsen, at værktøjet ikke kan udveksle formater i IFC udvekslingsformatet, man er afhængig af Autodest platformens format.\nSketchUp er et kreativt og godt værktøj i de første informationsniveauer, hvor det er formgivningen og funktionaliteten, der har fokus – programmet er intuitiv og forholdsvis let at lære – er markeret i ovenstående oversigt. Programmet findes i en professionel udgave, som koster penge, men også indeholder langt flere muligheder.\nAktualiteten af skitseringsværktøjet er ikke længere så stor, da nogle af de ”rigtige” modellerings-værktøjer har en skitseringsfacilitet der teknologisk ligner SketchUp værktøjet.\nDet er af afgørende betydning for anvendelsen, at værktøjet ikke kan udveksle formater i IFC udvekslingsformatet, man er afhængig af Trimple platformens format.\nIngen af ovennævnte gratisværktøjer har mulighed for at udveksle i generiske formater, men holder sig til proprietære formater, hvilket er en stor mangel i forhold udveksling af data og en alvorlig begrænsning af programmerne.\nGratis BIM viewere – Oversigt: kilde: bips\nSamling af modeller\npdf, step, vrml, dwg, dwf, dgn\nAutodesk Design Review X\ndwf, dwfx, dgn, pdf, dxf, dwg\ndwg, dwf, dgn, ifc\nBIMserver.org / BIMsurfer.org\ncobie, citygmlL, geobim, collada, kml, ifc\nDDS CAD-Viewer X\nifc, dwg, dxf\nIfc Engine Viewer X\ndwf, stl, vrml\nOctaga Modeller 2.1\nTekla BIMSight X\nifc, dwg, xml\nEn modelviewer er ikke et modelleringsværktøj men en fremviser, der kan vise den model man ønsker at se på, uden at man behøver at anvende et kompliceret modelleringsværktøj.\nModelviewerne er betydelig lettere at anvende end selve modelleringsværktøjet og der er heller ikke muligt at ”arbejde” med modellerne i disse fremvisere.\nDe BIM modelviewere der er markeret i ovenstående oversigt, kan fremvise en model i IFC format og er derfor de mest interessante fremviserværktøjer, hvis man arbejder i et platform-neutralt samarbejdsmiljø.\nDe ikke markerede model viewere kan anvendes når der skal fremvises en model med et af de proprietære filformater.\nModelvieweren der er markeret med kursiv er en udvidet udgave af Adobes kendte Acrobat Reader og den understøtter IFC (selv om det ikke er nævnt i oversigten) .\nIfølge organisationen buildingSmart er der en konverter til det professionelle program Adobe Acrobat X og XI, som sætter dette program til at fremvise modeller i IFC format – se nedenstående IFC oversigt.\nFilformat – Generisk:\nAf de generiske (softwareneutrale) filformater er IFC (Industry Foundation Classes) det eneste internationalt anerkendte neutrale udvekslingsformat for objektbaserede modeldata.\nEt generisk filformat gør det muligt at udveksle modeldata mellem forskellige proprietære softwaresystemer. Nyeste version ”IFC4”, blev endelig frigivet ultimo 2012.og vil forhåbentlig blive implemteret i modelleringsprogrammerne i løbet af 1½-2 år – det vil formentlig betyde en lettere udveksling af data mellem forskellige platforme.\nAnvendelsen af IFC kan sikre, at projektets parter ikke skal anvende forskellige dataudvekslingsformater og kan forhindre betydende tab af data.\nRent teknisk er IFC (Industry Foundation Classes) en specifikation af en datastruktur for, hvordan enhver type information om enhver del af et byggeri, kan repræsenteres digitalt.\nIFC strukturen opdeler byggeriets objekter i forskellige ”klasser” (ifcSpace, ifcWall, ifcWindow etc).\nStrukturen er ikke en egentlig klassifikation, men en række forskellige klasser der med definerede sammenhænge kobles i et netværk af indbyrdes relationer. Relationerne omfatter både de fysiske objekter (vægge, vinduer, ventilationsføringer etc) og de komplementære mængder (fx de funktionsrum, som væggene indeslutter). Disse relationer kan tilknyttes egenskaber.\nIFC strukturen definerer også de forskellige processer, hvori de enkelte data kan indgå.\nNogle modelleringsværktøjer / applikationer har en oversætter fra/til IFC, indbygget i deres import/eksport-funktion – andre har en mulighed for en add-on løsning, hvor oversætteren er en selvstændig funktion i værktøjet / applikationen. Se nedenfor.\nFilformater – Proprietære:\nAntallet af proprietære filformater er enormt, og det vil ikke være til ret stor gavn at udarbejde en udtømmende oversigt over disse (patenterede) formater.\nNedenstående liste omfatter de primære proprietære filformater, som de mest udbredte programmer og applikationer og anvender. kilde: bips\nKeyhole Markup Languagebruges bl.a. af Google Earth\nDer vil være omfattende vanskeligheder ved dataudveklinger mellem proprietære filformater og med væsentlige datatab til følge, derfor betragtes kun en dataudveksling indenfor det generiske filformat som en realistisk mulighed.\nAll Applications – selected by buildingSMART International Ltd.\nby Kjetil Espedokken— last modified Nov 10, 2011\nThis is a list of all software applications/utilities in the IFC-Compatible Implementations Database. These applications /utilities are purported, by their developers, to provide IFC import and/or export functionality. The intent of the database is to track all such applications/utilities, providing an official, centralized resource for the public and development community interested in IFC. The buildingSMART ISG is responsible for the creation and maintenance of this database, but due to the fluid nature of software development and the volatility of the AEC industry, it is possible that information will be outdated, at times.\nName Vendor Type 3D PDF Converter (for Adobe Acrobat X)\n4M IDEA Architecture\nACTIVe3D Build Server\nACTIVe3D Facility Server\nArtrA Field BIM & Life Cycle Management\nARTRA BIMProducts Ltd\nBIM Collaboration Hub\nEurostep Group AS\nBIMsurfer WebGL viewer\nITI International Training Institute\nBentley Building Electrical Systems V8i\nBentley Building Mechanical Systems V8i\nBentley Structural Modeler v8i\nBentley speedikon V8i (SELECTseries4)\nPerfect Blue B.V.\nConstructivity Model Server\nConstructivity Model Viewer\nCostOS BIM Estimating\nExactal Technologies Pty Ltd\nThe Beck Group / Beck Technology\nDalux BIM Checker\nDalux Building View\nRoland Messerli AG Informatik\nStructural Design Software in Europe AB / StruSoft\nGALA Construction Software\nHorizontal Systems, Inc.\nIFC BIM Validation Service\nIFC Engine DLL\nIFC Engine Viewer\nIFC File Analyzer\nIFC Model Exchange for Microsoft Visio\nGEM Team Solutions GbR\nCentre Scientifique et Technique du Batiment (CSTB)\nIFC Takeoff for Microsoft Excell\nIFC-to-RDF Web Service\nSECOM CO., LTD. / Secom IS Lab\nIFCsvr ActiveX Component\nNTItools Arkitekt (Revit plug-ins)\nNTItools Konstruksjon (Revit plug-ins)\nBauhaus Universität Weimar / HOCHTIEF AG\nSTI / SOFTTECH\nDeliver Simulation Ltd\nHolte Byggsafe AS\nSolibri Model Optimizer\nSpace Layout Editor for Microsoft Visio\nStructural Modeler V8i\nTilt-Up Design Systems, LLC\nTrimble Design Link\nVico Software, Inc.\nAsuni CAD, S.A.\nZiggurat Systems Ltd.\nbocad Software GmbH\nssiIFC – Rhino 3D Smart Structural Interpreter\nHjortshøj, den 08.01.2013\nHvordan vender vi tendensen I byggeriet:\n10. november 2012 in Informationshåndtering, Projekteringsmetodikker, Samarbejdsformer\nMed nærværende skrift vil jeg forsøge helt overordnet, at beskrive nogle af de betydeligste problemer med det byggeri vi kender i dag og hvordan vi gennem digitalisering af byggeriet, kan opnå både produktivitetsfremgang i alle byggeriets faser og gennem denne digitalisering opnå en langt større optimering af vort energiforbrug og gennemførelsen af bæredygtighed i byggeriet.\nNærværende skrift er inspireret af det indlæg som Patrick MacLeamy holdt den 2. september 2009, i forbindelse med ”High Performance Building Congressional Caucus”.\nIsær Patrick MacLeamy´s tanker om ”BIM – BAM – BOOM” har inspireret til nærværende skrift, og kan sagtens tilpasses til den digitale udvikling af byggeriet, vi har i DK i dag.\nDesværre har byggeriet i DK ikke holdt trit med både den nationale og den globale efterspørgsel efter høj kvalitet og høj ydeevne i byggeriet, til overkommelige priser.\nSelv om bygninger er et af de mest forarbejdede produkter i vort samfund i dag, har bygge-branchen ikke haft de samme gevinster i produktivitetr og kvalitet som de øvrige produktionsbaserede sektorer i vort samfund.\nStatistikker om produktiviteten i samfundsproduktionen viser desværre, at byggebranchen reelt har mistet produktivitet i de sidste flere årtier, sammenlignet med de øvrige producerende samfundssektorer.\nI samme periode, har landbruget, industrien og stort set alle andre dele af vores samfunds-produktion støt øget produktiviteten, med en større materiel levestandard til følge. Kontrasten mellem udførelsen af bygninger og industrielt forarbejdede produkter er endnu mere slående i området; ansvarlighed for det præsterede produkt.\nVi har alle købt produkter med en fabriksgaranti, for såvel funktionen som kvaliteten af produktet.\nDer findes talrige eksempler på produkter, hvor den der har udført produktet udviser en stor ansvarlighed for produktet og er så sikker på produktet, at man giver omfattende garantier til den der køber og bruger produktet. I modsætning hertil findes der ingen fornuftig og konstant forbedrede sæt af standarder for bygningens ydeevne og kvalitet i dag, vi er meget langt fra at have et byggeri, hvor de der planlægger, projekterer og udfører byggeriet kan garantere for funktion, tekniske egenskaber og den udførte kvalitet.\nDe aftalerammer der i dag er gældende for byggeriet justeres med ca. 20 års mellemrum og er baseret på brancheaftaler der blev udviklet kort efter 2. verdenskrig (altså for ca. 60 år siden).\nDen jura der anvendes i forbindelse med byggeriet er baseret på juridiske antagelser, der er udviklet omkring 1960!!\nBygningerne forbruger 40 % af samfundets energi om året – mere end biler og alle andre transportformer, tilsammen.\nEndnu har vi ikke konsekvente, færdigudviklede standarder til at bygge på en energimæssig måde, der sikrer bygningernes optimale energimæssige ydeevne, i hele byggeriets levetid. Det sørgelige resultat for samfundet er, at bygninger koste meget mere end de burde, udføres langt mindre effektivt end nødvendigt og koster samfundet en alt for stor en del af vort samlede nationalprodukt.\nDesværre er byggeriet i de andre industrilande ikke væsentlig forskelligt fra udviklingen i DK. Vi kan alle forsøge at forestille os, at hvis byggeriet fik samme produktivitetsfremgang som resten af de produktionsbaserede sektorer og dermed samlet belastede samfundsøkonomien mindre, var der mulighed for at tilføje servicefagene nogle af de midler som de efterlyser for at holde niveauet på velfærden i vort samfund.\nByggeriet fylder 15 – 20 % i vores samfundsøkonomi, så en produktivitetsfremgang i byggeriet, vil have en stor afsmittende effekt på alle dele af samfundet.\nUdviklingen af BIM:\nUdviklingen af begrebet BIM (Building Information Modeling), en metode til levering af informationer i en virtuel model, indeholder potentialet til at ændre byggeriet i så væsentlig grad at vi står overfor et paradigmeskifte i byggeriet, der ikke er oplevet siden renæssancen.\nI generationer har arkitekter og ingeniører planlagt, kreeret og projekteret bygninger (der jo er i 3D) på papir, et 2D medium.\nMetoden har været ”dobbelt retvinklet projektion”, en informationsmetode der blev færdigudviklet omkring 1750.\nDenne metode medfører en proces, hvor byggeriets tænkes i 3D og beskrives i 2D, for derefter at blive fysisk udført i 3D på grundlag af en fortolkning af informationerne i 2D.\nDenne proces indeholder store fejlmuligheder og fører til konflikter både under planlægningen, projekteringen, udførelsen og driften.\nFor nogle få årtier siden begyndte arkitekter og ingeniører at bruge computere til planlægning og projektering af byggeriet, først i 2D og siden i 3D.\nI de seneste 15-20 år har udviklingen været fokuseret på at få metode og værktøjer (software) udviklet til en virtuel modellering med objekter (læs: bygningsdele og installationsdele) og ikke tegning med streger, som er vores tradition siden renæssancen.\nHvorfor skal vi ikke bruge streger der symboliserer en fysisk bygningsdel, men objekter der virtuelt informerer om en fysisk bygningsdel – svaret burde være indlysende.\nUdviklingen af ”BIM værktøjer” tillader nu at vi på en lettere måde kan levere geometriske og alfa numeriske informationer i de objekter som vi har brugt til at skabe (modellere) en virtuel model af det kommende byggeri.\nHvor vi tidligere havde et sæt tegninger og nogle beskrivelser som informationsgrundlaget for det kommende byggeri, har vi nu en ”bygningsmodel”.\nHvad er så en bygningsmodel?\nHvis vi ikke var byggefolk, der er vant til at tænke dybt traditionelt, ville vi måske forklare det som en ”virtuel prototype” af byggeriet – sådan har man forklaret det i flyindustrien, som ikke ville drømme om at bygge fly på grundlag af 2D informationer (og det er vi altså ret mange der er noget så glade for).\nBygningsinformationsmodellen (3D modellen) hjælper til at sikre at de mange tusinde dele et moderne komplekst byggeri består af, passer sammen.\nDet lyder dybt naivt, men det er en kæmpenyhed, som metoden fra renæssancen aldrig har været god til, måske fordi metoden blev skabt til betydelig mindre komplekst byggeri.\nSom udviklingen ser ud i dag, hjælper bygningsinformationsmodellen (eller blot kaldt bygningsmodellen) først og fremmest arkitekterne og ingeniørerne, men det virkelige potentiale og den helt store værdiforøgelse ligger i BIM metodens anvendelse i byggeriets udførelse og drift.\nBuilding Information Model / Bygningsinformationsmodellen:\nUnder forudsætning af bygningen har en levetid på 80-100 år eller mere, fordeler udgifterne sig nogenlunde som nedenstående, i en bygnings levetid:\nDriften og facilliteringen:\nKan potentialet i BIM metoden ændre på denne fordeling, kan der spares milliarder om året i samfundet, penge der kan bruges på andre områder i vort samfund, i stedet for at blive ”brændt af” på et byggeri med for ringe produktivitet.\nMulighederne for analyser og simuleringer, meget tidlig i planlægnings og projekteringsprocessen, giver utrolige mulighed for at optimere omkostninger, tid, kvalitet og ikke mindst resurse- og energiforbruget både i produktionen af byggematerialerne og byggeriet, men også i driften af det færdige byggeri.\nAnvendelsen af BIM understøtter analyser og simuleringer af bygningens ydeevne, meget tidligt i planlægnings og projekteringsprocessen.\nAlene de forbedrede muligheder for at få et byggeri tilpasset til budgettet, burde få bygherrerne til at stå i en massiv kø foran de af byggeriets virksomheder der behersker BIM metoden.\nBygherren og rådgiverne har i bygningsmodellen en mere detaljeret og entydig dokumentation for, hvad der er udbudt, end det traditionelle udbudsprojekt.\nAnvendelsen af BIM metoden medfører, at når den bygningsinformationsmodel der anvendes i udbuddet af byggeriet overdrages til entreprenøren, videreføres detaljeringen af informationerne i en produktionsinformationsmodel (eller blot kaldt en produktionsmodel), som beskrevet nedenfor.\nBuilding Assembly Model / Produktionsinformationsmodellen: Entreprenørerne har en ændret rolle i dag, i forhold til traditionen, mange fag er blevet ”master montører”, der sikrer at færdige (ofte meget komplekse) komponenter, monteres og sammenbygges korrekt.\nDenne ændrede rolle kræver store mængder af entydige informationer, på det rigtige tidspunkt i byggeriet.\nMan kan bruge en lidt forslidt Lean betragtning – byggeri sker kun når komponenten og informationerne om hvordan komponenten skal anvendes, er til stede samtidig.\nHvis vi kun har komponenten men ikke informationen – eller omvendt – bygger vi intet.\nEntreprenørens rolle vil ændre sig ganske voldsom med entreprenørens anvendelse af BIM metoden, entreprenøren bliver ganske enkelt medprojekterende og skal have betydelige kompetencer i planlægning og projektering generelt og i BIM metoden og BIM værktøjerne i særdeleshed.\nHvis forudsætningen om at udførelsen er 9 gange dyrere end planlægning og projekteringen er realistisk, vil mulige besparelser i udførelsen have en tilsvarende større effekt for det færdige byggeri.\nErfaringer fra gennemførte BIM projekter i DK, men især erfaringerne fra udlandet, viser at der er virkelig mange penge at spare i udførelsesfasen.\nMange at de erfarne BIM brugere i udlandet mener man kan opnå besparelser på 25-30 % i udførelsesfasen, hvis BIM metoden blev implementeret 100% i planlægnings-, projekterings- og udførelsesprocessen og man kunne udnytte fordelene ved en BAM.\nLad os ikke stile for højt, men prøve at opnå ca. 10 % besparelse i udførelsen af byggeriet, bare ved at optimere planlægning, projekt, produktionsplanlægning og produktionsstyringen.\nHvad vil det betyde for fordelingen af omkostningerne fra planlægning af byggeriet til bortskaffelsen af den nedslidte bygning:\nHvad ville der egentlig ske, hvis vi kunne spare tilsvarende i planlægnings og projekteringsfasen:\nDa planlægning og projektering er så lille en del af det, at eje og drive en bygning i mange årtier, er besparelser her ikke så afgørende på den samlede omkostning, som tilsvarende besparelser på udførelsen og driften.\nI ovennævnte betragtninger er minimeringen af spildet gennem en anvendelse af ”Lean” og ”Last Planner System”, ikke medtaget – så besparelsen i udførelsesfasen kunne være større end beskrevet ovenfor.\nVed aflevering af byggeriet overdrages bygherren (i bedste fald) en række tegnings- og beskrivelsesmæssige dokumenter, som hans informationsgrundlag for facilliteringen, driften og vedligeholdet.\nDette driftsgrundlag er ofte af meget svingende kvalitet og det sker alt for tit, at bygherren må konstatere at han ikke har det optimale informationsgrundlag for at kunne agere økonomisk hensigtsmæssig i driftsfasen.\nMange bygherrer må gennem årene have tænkt – ”med de informationer jeg har fået, er driften af min bygning en umulig opgave”.\nHvis bygherren kunne få en revideret produktionsinformationsmodel til sin drift, ville gevinsten være stor – vi kunne kalde denne model for ”driftsinformationsmodellen” (eller blot driftsmodellen).\nUdarbejdelsen og overdragelsen af en sådan model, vil medføre en samarbejde om data mellem rådgiverne og entreprenøren, som vi ikke har nogen synderlig stor erfaring med på nuværende tidspunkt.\nI de lande hvor man er nået længst i BIM udviklingen, er bygherrerne begyndt at bruge BIM driftsmodellen til driften og facilliteringen af deres byggeri.\nErfaringen er yderst positiv, alt tyder på at det er i driften den helt store værditilvækst ligger.\nBuilding Operation Optimization Model / Driftsinformationsmodellen:\nPatrick MacLeamy´s betegnelse for optimeringen af driften i form af en driftsmodel der er en virtuel valid information af det byggeri der er udført, med alle nødvendige drift- og vedligeholds-informationer som intelligente informationer i det enkelte objekt, er BOOM.\nHvis forudsætningen om at driften koster 9 gange så meget som planlægningen, projektering og udførelsen, er besparelser her af væsentlig betydning for prisen på byggeriet i dens levetid.\nHvis vi forstiller os BIM anvendt optimalt i planlægningen og projekteringen med betydelige optimeringer af materialevalg og energiforbruget til følge, kan der nås kæmpebesparelser i driftsfasen.\nHvis anvendelsen af BAM i udførelsen kan medvirke til langt mere valide driftsinformationer og vi dertil føjer, at bygherren, der nu er konverteret til at være ”driftsherren”, kan tilrettelægge sin facillitering og drift på en produktiv måde ved anvendelsen af driftsmodellen, så har vi en gevinst der er meget stor.\nLad os være meget forsigtige i vort skøn og lad os antage, at en 100 % implementering af BIM metoden i alle byggeriets faser og hos alle byggeriets aktører, giver os en besparelse i driftsfasen på ca. 20 %, hvilket vil betyde:\nVi har altså opnået en besparelse på ca. 20 % ved at tænke os om, bruge en fornuftig metode og anvende teknologisk højt udviklede værktøjer – er det ikke værd at gå efter?\nSammenlagt snakker vi om milliarder af kroner i besparelse – har nogen mistet noget?\nNej! – men mange har måttet ændre deres holdning til, hvordan man tænker, kreerer, planlægger, informerer, udfører og driver byggeri.\nBygningsrenovering / Energirenovering:\nOvennævnte er ganske interessant, men det er jo kun set ud fra et synspunkt baseret på nybyggeri.\nNybyggeri er ikke så interessant som renovering af eksisterende byggeri, da mængden af eksisterende byggeri der skal renoveres, er større end mængden af nybyggeri.\nI et senere skrift på nærværende blog (openBIMforum), vil jeg redegøre for mine synspunkter angående BIM og bygnings- og energirenovering.\nSammenfattende mener jeg, at det virkelige potentiale i BIM skal ses som sammenhængen i hele bredden af byggeriets faser og værdiskabelsen hos alle byggeriets aktører.\nMange gode kræfter arbejder på at få værdiskabelse i den del der ikke giver den største mulighed for værdi, projekteringsfasen.\nVed at se på hvordan man generelt bruger BIM lige nu, er det mit indtryk at det på en forholdsvis let måde er muligt at hente værdi ud af BIM metoden anvendt i de første kreative faser i processen – det vil være en af de nemmeste værdier at hente, men det kræver en holdningsændring og derfor er det muligt at denne del af paradigmeskiftet tager mange år.\nDet vi skal sikre os er bygninger der er smukke, velfungerende, energieffektive, økonomiske overkommelige, holdbare og lette at drive.\nBIM som BIM – BAM – BOOM kan være medvirkende til at opnå det byggeri vi ønsker os og har behov for, på en betydelig mere produktiv måde.\nHjortshøj, den 03.11.2012\nNye indlæg\tSå kom vejledningerne til IKT bekendtgørelserne:\nNye kommentarerKaj A. Jørgensen til BIM Software – Freeware / IFC kompatible – 2012:Peter Hauch til KontaktArkiver\tapril 2013


Cimbria er den fjerde kandidat til Årets Sportsnavn | Randers Cimbria | amtsavisen.dk\nPubliceret 07. januar 2019 kl. 06:48 | Opdateret kl. 06:56\nRanders Cimbria formåede i 2018 at manifestere sig i toppen af dansk basket. Foto: Annelene Petersen\nEfter et flot forår kom Randers Cimbria på medaljeskamlen i den danske basketliga. Det gør holdet til den fjerde kandidat til titlen som Årets Sportsnavn i Randers.\nRanders: I den forgangne uge er karateudøver Oliver Møller Jensen, styrkeløfter Anne Karlsen og BMX-rytteren Simone Tetsche blevet præsenteret som kandidater til Årets Sportsnavn 2018 i Randers.\nI dag præsenterer vi den fjerde kandidat, som er Randers Cimbria, der i 2018 vandt bronze i den danske basketliga. Holdet pressede Horsens IC i fem tætte semifinaler og slog i bronzekampen Team Fog Næstved på udebane.\nMed den traditionsrige pris som Årets Sportsnavn, som Randers Amtsavis, Sparekassen Kronjylland og Randers Talent & Elite står bag, følger en check på 20.000 kroner.\nFra i dag kan du på amtsavisen.dk stemme på, hvem du synes, der skal være Årets Sportsnavn.\nVinderen afsløres ved den årlige sportsfest i Arena Randers 1. februar i år.\nRanders Amtsavis har stillet fem spørgsmål til sportsdirektør i Randers Cimbria, Morten Hansen.\n- Det bedste var, at vi efter en svær start på sæsonen, hvor vi ikke spillede fantastisk, ramte et godt niveau efter jul og vandt bronze efter en flot sejr. Jeg havde faktisk ikke regnet med, at det ville blive en sæson, hvor vi kunne vinde medaljer, når ser man på det materiale og den økonomi, vi har til rådighed. Men det klikkede for os i foråret, hvor vi kun var ganske få sekunder fra at gå i finalen.\nDét skulle have været bedre?\n- Her vil jeg faktisk pege på de rammer, som vi har at træne under. Det fungerer udmærket i store dele af sæsonen, men i forbindelse med højtiderne bliver vi budt nogle forhold, som efter min mening er under al kritik. Vores muligheder for at træne er i hal 2 og 3 i Arena Randers eller på Statsskolen, og dér har vi oplevet i forbindelse med jul og nytår, at vi har fået træningstider sent om aftenen. Det tror jeg ikke, man byder eliteklubberne i fodbold og håndbold.\nHvorfor Årets Sportsnavn?\n- Vi har været tæt på nogle gange, og jeg synes godt, at vi kunne fortjene et skulderklap for at have holdt os i toppen i en årrække. Men udover elitedelen gør vi også mange ting for at være en synlig del af lokalområdet. Vi er aktive i forbindelse med sportskaravanen og kommer rundt på skoler, hvilket vi får rigtig god feedback på.\n- Jeg vil også gerne rose vores forretningsfører Mike Nielsen, som tager et stort slæb på eventdelen. 24. januar inviterer vi skolelever til pizza og sodavand i forbindelse med vores hjemmekamp mod Svendborg Rabbits, hvor vi håber at fylde hallen ligesom i sidste sæson. Desuden er jeg også glad for, at vi har fremgang i vores ungdomsafdeling, hvor vi er gået fra 30 til omkring 100 medlemmer inden for de sidste fire år.\nForventninger til 2019?\n- Vi har en smal trup og har igennem sæsonen haft tre-fire spillere ude på skift med skader, så jeg håber, at tingene flasker sig i foråret, så vi kan stille i stærkeste opstilling. Om vi kan tage en medalje, er nok fifty-fifty. På vores gode dage har vi vist, at vi kan slå alle, men vi har også valgt at stille med mange unge spillere, hvilket på den korte bane gør os sårbare, men jeg tror, at det er en strategi, som på sigt vil blive en gevinst. Vi får allerede nu mange henvendelser fra unge, danske spillere, som gerne vil spille for os i næste sæson.\nHvad I vinder 20.000 kroner?\nRent lavpraktisk kunne vi godt bruge nogle møbler til vores klublokale, hvor vi har smidt de gamle ud, som vi har haft igennem 25 år. Men derudover skal de bruges til at forbedre vilkårene for vores ungdomsspillere.\nVær med i afstemningen her\nYderligere tilgang på vej: Cimbria vil hente trænerens bror


3 gode råd til at sammensætte det personlige hjem - Bedre Hus Og Have\nHome › Husråd - Nye og gamle husmorråd › 3 gode råd til at sammensætte det personlige hjem\n3 gode råd til at sammensætte det personlige hjem\nChristian fra Bedre Hus og Have Posted on oktober 4, 2019 Udgivet i Husråd - Nye og gamle husmorråd\nSkab en skøn og personlig stil med lidt tips og trick til din overordnede sammenhæng i indretningen. Er til du til en stil med en snert af romantik? Den mere minimalistiske og klassiske indretning? Eller en legende og levende indretning? Læs med her, og få 3 gode tips til din indretning.\nTips og tricks til det personlige hjem\nDen personlige stil emmer ofte af nostalgi og en række personlige arvestykker, rejseklenodier og skønne billeder. Hvis dit hjem har en masse flader som f.eks. et vitrineskab eller en skøn teakskænk, så har du mulighed, for at udstille de fine ting du har kær. Hent inspiration i vores tips og tricks til den uimodståelige indretning.\nPlanter – skab et skønt indeklima med smukke planter. Hvad enten du er til sukkulenterne, der næsten ikke skal passes, eller skønne Hawaii blomster, så gør planter noget helt særligt ved hjemmet. Prøv dig frem, og find frem til din personlige botaniker i maven.\nHjemmelavede sager – har din dejlige veninde lavet et skønt billede præcis til dig, eller har du selv kreeret fine keramik ting? Sæt det frem, og nyd, at dine sager ikke bare stammer fra et stort varehus, men er skabt med dig i tanke.\nBrugskunst – sammensæt nyt og gammelt i din bolig. Her er brugskunst helt vildt fint, da du får skønne sager, du ikke sådan lige kan købe hvor som helst. Om det skal være en skøn vase, et spejlfad eller flotte skulpturer.\nVi håber, at du kan bruge vores tips og tricks til din personlige indretning. Om du er til brugskunst eller har en lille botaniker i maven, så giv dig i kast med din indretning og skab et sted, du vil elske at opholde dig i.\nPrevious Post is ‹ Sådan skaber du mere personlighed og liv i din bolig\nNext Post is Tre ideer til temafester du kan holde i dit eget hjem ›


Holiday home Vænget E- 4985 i Juelsminde til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Holiday home Vænget E- 4985\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Holiday home Vænget E- 4985 et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Juelsminde. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Holiday home Vænget E- 4985 sikrer gæster et behageligt ophold. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, mikroovn, opvaskemaskine, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som sauna. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Holiday home Vænget E- 4985 opfylde dine behov på mange måder.


GFR Anbefaler: Esbjerg Rock Festivals Musikpris - finaleaftenen - GFR\nHome Artikler April 2016 - Fokus GFR Anbefaler: Esbjerg Rock Festivals Musikpris – finaleaftenen\nLørdag d. 7 maj kæmper Meridian, Skin Tuxedo og Phoebus Cartel om Esbjerg Rock Festivals Musikpris, hvor præmien er 10.000 kr., samt en koncert på EnergiScenen på Esbjerg Rock Festival der afholdes 3.-4. juni. Og du burde da kigge forbi til begge dele!\nFinaleaftenen afholdes på musikcaféen DizziMizzLizzi, i Esbjerg, med gratis éntre til løjerne. Vejen dertil for de 3 bands startede tidligere i år i nomineringsrunden (foretaget af kunsternes egne fans), hvorefter 21 bands igennem et online afstemningsforløb skulle koges ned til 6, der gik videre til dommerrunden. Over 4000 mennesker var inde på Musikprisen hjemmeside og afgive deres stemme inden deadline d. 30/3, hvorefter dommerne voterede og stemte på 3 af de 6 navne, som de syntes skulle gå videre til finaleaftenen – hvor dommernes endelige dom falder.\nDommerpanelet/juryen består af:\nKen Damgaard Thomsen (Redaktør på GFR – det er os)\nJakob Jensen – Trommeslager i Aphyxion (sidste års vinder)\nSøren Højberg – Esbjerg Rock Festival\nEdmund Jacobsen – Esbjerg Rock Festival\nJohn V. Laursen – Esbjerg Rock Festival Musikpris\nMorten Nissen – Esbjerg Rock Festival Musikpris\nOg jeg har helt eksklusivt fanget mig selv til at sætte lidt ord på de 3 bands, der endte med at kunne samle dommerne:\nMeridian er egentlig en lidt sjov og lidt gammeldags størrelse. De spiller metal. Melodisk heavy metal, endda af den mere symfoniske slags. Den form for metal er måske ikke ligefrem oppe i tiden, men det lader Meridian til at være bedøvende ligeglade med. Gruppen udsendte for lidt over 2 år siden debutalbummet Metallurgy, et album der havde en noget langstrakt og problematisk fødsel.\nEgentlig var bandet færdige med albummet allerede i 2011, men tog en dybindånding og lyttede nøje efter – albummet lød godt, men det lød ikke fremragende! Så tilbage i studiet. Den slags nørderi, nogen ville måske sige perfektionisme, bærer bandets lyd også tydeligt præg af. Af alle finale deltagere, er det det band der lyder mest “færdige” og har hvad man kunne kalde den fulde pakke. I Hvert fald på papiret.\nTrods dette grundige arbejde med pladen, så er bandet sjovt nok mest et (selvproklameret) liveband, så det bliver spændende at se, hvordan bandets store lyd gør sig til finaleaftenen.\nSkin Tuxedo har vi anmeldt 3 gange her på siden, Jonas var først for da de udsendte albummet Harlot of The Night, da var gruppen vist stadig et solo-projekt af en art. Det blev fulgt op af pladen The Ladder, som jeg ikke var helt overbevist af. I begge tilfælde var vi i afdelingen for emotionel og alternativ rock, men det blev der lavet lidt om på, på seneste udgivelse, den rammende betitlede Transition EP.\nSolo-projektet var vokset til fuldt band, den alternative rock pakket væk og stilen drejet i retning af noget mere stoner-heavy-grunge klingende, hvilket jeg syntes var en ganske glimrende idé! Nu bliver det interessant at se hvad Skin Tuxedo er for en størrelse live, og om det er den nye stil der får lov til at dominerer.\nSå bliver det storladent, Phoebus Cartel er ikke bange for en stor progressiv rock-lyd. Men bandet har samtidig noget på hjerte og skriver blandt andet sange om den lille mands kamp mod systemet. Lyden er lidt en blanding af stadionfyldende 00’er rock og et band som Tool, når de er mest rocket.\nBandet er aktuelle med en EP, produceret af navnkundige Tue Madsen, der viser at de i hvert fald lyder ganske potente i studiet, om end det hele også føles en smule velkendt og afprøvet. Om bandet kan matche den store lyd og løfte materialet yderlige live bliver spændende – der er i hvert fald toner tilstede med potentiale til at kunne spille en større plads op.\nMens dommerne voterer er der koncert med The Shrines. Duoen, bestående af Anne Jensen og Rasmus Hamann har tidligere slået deres folder sammen i det progressive rockband Bias, men i The Shrines er det en anderledes nedbarberet, blueset lyd, der er i vælten. Lyden, ambitionerne og lidt til fik vi en snak med duoen om tilbage i maj måned sidste år.\nDet er Esbjerg Rock Festival der står bag Musikprisen. Søren Højberg (fra Esbjerg Rock Festival) har længe gerne villet involvere sig i det musikalske vækstlag, og med Musikprisen er han med til at sætte fokus på byens talenter. Han er positivt overrasket over niveauet og udtaler: ”Jeg synes, der har været højt niveau blandt de bands, der har været indstillet til prisen. Vi har en masse musikalsk at byde på her i området.”\nVinderen findes gennem 4 runder:\n– indstillingsrunden (alle kan indstille et band, der lever op til kriterierne)\n– Afstemningsrunden (de 6 bands med flest stemmer går videre til dommerrunden)\n– Dommerrunden (de 6 dommere lytter til musikken og vælger 3 bands)\n– Finaleaften (de 3 bands som dommerpanelet har valgt, giver en 30 minutter lang koncert. Dommerne vurderer hvem af de 3, der skal være den endelige vinder af MUSIKPRISEN)\nHvor: DizziMizzLizzi, Torvegade i Esbjerg\nTidspunkt: Klokken 20:00 (dørene åbner 19:30)\nPris: Entreen er gratis\nGratis. folkens! Vi har længe gerne ville komme lidt ud af vores normale dækningsområder i Aarhus og København, så jeg ser frem til at snuse til rocken med en snert af Vesterhavet hængende i luften.\nBesøg Esbjerg Rock Festival’s Musikpris på facebook og klik deltag i begivenheden HER\nPrevious articleSturgill Simpson – In Bloom – 29/4 – 2016\nNext articleHank Robot & The Ethnics: Elvis-Jello Mojo ★★★★☆☆


BlackBerry vender tilbage til Danmark | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Nyhedsoversigt / BlackBerry vender tilbage til Danmark\nLasse Olsen 30. nov 2016 kl. 12:00\nBlackBerry DTEK50 er det første resultat af samarbejdet mellem RIM og TCL Group.\nSidenhen er meget sket. I dag er BlackBerry-telefoner nærmest ikke-eksisterende på trods af sidste års lancering af topmodellen PRIV - ja, markedsandelene er faktisk helt nede på 0,1 %. Det vil producenten bag nu forsøge at gøre noget ved.


Retro Badetaburet - Smukt Design - Høj Sikkerhed - Køb Nu\nTaburet til badeværelset - hvid med kromstel\nTaburet til badeværelse - hvid med stel i højkvalitetskrom\nTaburet til badeværelse - set fra siden\nBadeværelsesinteriør med hvid taburet med kromstel\nHvid taburet til badeværelse - dimensioner\nHer er en badetaburet i meget flot retro-design, som vil pynte på de fleste badeværelser.\nTaburetten er præmieret med flere designpriser og vil fungere fint som et diskret hjælpemiddel i hverdagen med sit møbellignende udtryk - f.eks. i forbindelse med påklædning, tandbørstning eller lign.\nOBS! Den er IKKE egnet til at blive brugt i brusebadet!\nMål: 46,0 cm (H) x 40,0 cm (B) x 40,0 cm (D) - se skitse\nSiddeflade: 40,0 (B) x 40,0 (D)\nFarve: Hvid, metalstel med belægning i højkvalitetskrom.\nLeveringstid: 7-9 hverdage fra bestilling\nHer er en badetaburet, som kan lette en påklædningssituation i hverdagen.\nDens elegante og tidsløse retro-design gør den egnet til såvel en af- eller påklædningssituation, som hvor der skal børstes tænder, redes hår eller lægges make-up, hvis du f.eks. er lidt usikker til bens eller lignende. Også velegnet, hvis man har børn på badeværelset.\nSkamlen har et møbellignende udtryk, se også vores taburet i elegant, let design, som også kan bruges i badet. Desuden har vi en flot skammel i plexiglas, som ligeledes er egnet til at blive brugt i brusebadet.


Så blev det Amagers tur. Pokalmestre i basketball 2021 - kvindesport.dk\nHome Basketball Så blev det Amagers tur. Pokalmestre i basketball 2021\nPokalfighter 2021 Anna Seilund, BK Amager. Foto: Tom Andreasen\nBK Amager var foran næsten hele pokalfinalen, hvor en stærkt spillende pokalfighter Anna Seilund førte holdet til triumf, 67-53, over BMS Herlev Wolfpack, der var forhåndsfavoritter. Det var BK Amagers første pokaltitel for kvinder efter tre finalenederlag.\nDe senere pokalvinderne vandt rebound-spillet 55-41 og Amager brugte den kæmpe fordel til at tilkæmpe sig 13 flere skud i kampen end BMS Herlev. Det blev i store træk afgørende for udfaldet, idet skudprocenterne for begge hold lå på præcist 34.\nKampens sidste ti minutter formede sig som en desperat, men frugtesløs BMS Herlev-jagt på et comeback. Desværre for københavnerklubben fortsatte skuddene med at gå ved siden af og Amagers føring svandt aldrig til mindre end 10 point på vej mod sejren på 67-53.\n-Det var rart, at vi kunne få tingene til at fungere i fire perioder i dag. Det er i forsvaret, vi viser det hele vejen igennem. Det kan godt være, der er perioder, hvor de scorer og får nogle runs, men vi kommer bare stærkt igen og lader dem ikke komme helt tilbage i kampen, sagde pokalfighter Anna Seilund efter kampen.\nÅrets finale blev spillet i et tilskuer-tomt Forum Horsens på grund af corona. Til gengæld kunne basketball-folket glæde sig over, at kampen blev vist på TV2 Sport.\nTags: BasketballBK AmagerBMS Herlev WolfpackKvindebasketPokalfinale


NYT PROJEKT BOOMER: Naturfamilier i 35 kommuner : HjørringAvis.dk – lokale nyheder fra Hjørring\nNYT PROJEKT BOOMER: Naturfamilier i 35 kommuner\n7. september 2019 - kl.9:48 - af: Hanne Helene Nyborg\n– HJØRRING er allerede med.\nDanmarks Naturfredningsforenings store satsning på børne- og familieområdet, Naturfamilier, åbner op i yderligere 25 kommuner.\nI foråret startede Naturfamilier op i 10 udvalgte kommuner, hvor projektet blev søsat og prøvet af. Man kan derfor nu finde Naturfamilier i 35 af landets\nkommuner – heriblandt Hjørring.\n– Det har absolut været spændende at starte Naturfamilier op i de første 10 kommuner, og vi har lært rigtig meget i processen.\nDet glæder vi os til at bruge i arbejdet med de næste 25 Naturfamilie-grupper. Vi glæder os til at se hvilke ture og oplevelser som familierne byder hinanden på i de næste 25 kommuner, som er med i projektet, fortæller projektleder Lene Gryning.\nHvis du går og drømmer om at komme mere ud i Naturen, så kan du stadig nå at tilmelde dig.\nDet er helt uforpligtende og gratis, og man kan selv bestemme, hvor mange ture man ønsker at arrangere, og hvor mange man ønsker blot at deltage i.\n“Naturfamilier er et fællesskab, hvor der er plads til alle uanset alder og naturerfaring”, forklarer Lene Gryning, der er projektleder for Naturfamilier.\n“Vi vil gøre det lettere for familier at vælge naturen til og finde inspiration til spændende naturoplevelser sammen med andre børnefamilier. En tur behøver ikke være et stort projekt, men skal kunne passe ind i hverdagen”, siger hun.\nHusk at du skal være tilmeldt projektet, før du kan komme ind i Facebook-gruppen.\nDu finder en oversigt over de etablerede facebook grupper HER – også Hjørrings gruppe.\nOG lige HER kan du kan tilmelde dig og din familie.


DHI afholder igen i år MIKE brugermøde henholdsvis den 24. og 26. november, begge dage kl. 13:00-16:00. På grund af den seneste udvikling i Corona-situationen er det besluttet at afholde møderne som Zoom-møder.\nDet overordnede tema vil i år være digitalisering, og arrangementet vil bestå af et eksternt indlæg, en bruger-case samt News & Views om MIKE produkterne. Det eksterne indlæg er forskelligt de to dage, mens resten af programmet vil være det samme.\nHar du ikke allerede modtaget invitation og er interesseret i at deltage, kan du tilmelde dig HER, hvor du også kan se det detaljerede program for de to dage.


Fugleedderkop i danmark. Ja, der findes fugleedderkopper i Danmark - og lige nu kommer de frem\nVerdens største fugleedderkop er kommet til Danmark | SE og HØR Den skal fugleedderkop føle sig meget truet eller blive meget provokeret. Hver edderkop har sin egen rørtunnel, der kan være cm dyb. For ham er netop denne edderkop noget særligt. Edderkoppen er nemlig blevet indlogeret på Terrariet Vissenbjerg, der ligger på Fyn ved Vissenbjerg. Fugleedderkopper i Danmark er harmløse danmark for mennesker, så du behøver ikke at være bange, hvis du møder en.\nFUGLEEDDERKOP I DANMARK - urin farve. Fugle-edderkopper kribler frem lige nu: Her lever de i Østjylland\nFugleedderkop i danmark, buet dicksyndrom Tysker lod sig bide\nFugleedderkoppen er ikke farlig for fugleedderkop, men hannen slipper ikke levende fra mødet med hunnen. Og det er altså ikke fordi, den nærmeste zoologiske have har været sjuskede med sikkerheden. Risikoen — eller chancen om man vil — for at møde den danske fugleedderkop er dog ikke stor. Anders Kofoed fortæller, at biologer har svært ved at anslå, hvor mange der findes i Danmark, danmark de holder sig skjult. Han mener dog, at de er forholdsvis sjældne. Sidst opdateret den 8. maj Herunder ser du en oversigt over skadedyr i Danmark. Vi har mange års erfaring med skadedyr, og har . Først var det en fantastisk populær ungdomsroman, så blev det en kæmpesucces på film, og nu bliver Kærlighed ved første hik til en stor ny original dansk musical I . ledige læger i århus Først var det en fantastisk populær danmark, så blev det en kæmpesucces på film, og nu bliver Kærlighed ved første hik til fugleedderkop stor ny original dansk musical. Nu bliver deres historie til en ny stor romantisk musical for hele familien. I Kærlighed ved første hik — the Musical vender Sofie Lassen-Kahlke og Robert Hansen tilbage til deres helt store gennembrudsroller som Anja og Viktor, nu omkring de 40 år, mens det også bliver til et kærkomment gensyn med bl. Joachim Knop og Karl Bille.\nokt Den såkaldte nordlige fugleedderkop (Atypus Affinis på latin) lever i bedste velgående i Danmark. Det er bare sjældent, man støder på den. okt For nu har verdens største fugleedderkop sat sine mange ben på dansk For verdens største fugleedderkop har nemlig indtaget Danmark. okt Fugleedderkopper findes frit i den danske natur - og lige nu kan du risikere at opleve en i naturen. Fugleedderkopper i Danmark er harmløse. 3 dage siden Den danske repræsentant for fugleedderkopperne (Atypus affinis) er ganske beskeden i farverne. Den er fløjlsbrun med en tone af violet. okt Fugleedderkoppen er ikke farlig for mennesker, men hannen slipper ikke levende fra mødet med hunnen. I disse dage kan du risikere at møde. 9. maj Mange tænker nok, at man skal til varmere himmelstrøg for at møde fugleedderkopper, men man kan faktisk finde dem i naturen i Danmark. okt Den såkaldte nordlige fugleedderkop (Atypus Affinis på latin) lever i bedste velgående i Danmark. Det er bare sjældent, man støder på den. okt For nu har verdens største fugleedderkop sat sine mange ben på dansk For verdens største fugleedderkop har nemlig indtaget Danmark. OM MUSICALEN. I slutningen af 90´erne kom hele Danmark på fornavn med Anja og Viktor. Nu kommer musicalen om hele Danmarks yndlingspar. En ny dansk supersjov, superromantisk og supermusikalsk.\nFUGLEEDDERKOP I DANMARK - hormonspiral gravid efter. Fugle-edderkopper kribler frem lige nu: Her lever de i Østjylland\nSri Lanka emmer af en fredfyldt stemning i de grønnest tænkelige omgivelser med et frodigt højland, spændende nationalparker, stærke kulturoplevelser i de hyggelige byer og så selvfølgelige de skønne kyststrækninger med masser af dejlige strande. Du vil opleve en særdeles venlig og imødekommende befolkning, når du rejser til Sri Lanka. Landet huser en fantastisk blanding af forskellige kulturer, men den buddhistiske kultur, er klart den fremherskende: Desuden har både portugiserne, hollænderne og englænderne sat deres aftryk. Sri Lanka byder på et utal af fantastiske oplevelser og trods efterspørgslen på Sri Lanka rejser er steget de seneste år, kan øen stadig betragtes som et skjult paradis i det Indiske Ocean.\nDanmarks fugleedderkop fugleedderkop i danmark Find Udstoppet dyr på gaiven.menneskets.com | Køb, salg og leje af nyt og brugt. Musicalen om Anja og Victor kan du opleve onsdag den 3. oktober. Om Musicalen. I slutningen af 90´erne kom hele Danmark på fornavn med Anja og Viktor.\nokt Fugleedderkopper findes frit i den danske natur - og lige nu kan du risikere at opleve en i naturen. Fugleedderkopper i Danmark er harmløse. okt Ja, vi har fugleedderkopper i Danmark, og lige nu er de ude af deres Sådan ser den nordlige fugleedderkop, som lever frit i Danmark, ud. fugleedderkopper, Mygalomorphae, underorden af oftest store, behårede edderkopper; ca. arter, heraf én i Danmark. Fugleedderkopper er især udbredt i.\nHjælp - fugleedderkopper lever i Danmark! serotonerge bivirkninger\ndec Den nordlige fugleedderkop er tilbage i Danmark efter længe at være troet uddød . Læs mere om den fascinerende art her. boksning patrick nielsen\nokt For nu har verdens største fugleedderkop sat sine mange ben på dansk For verdens største fugleedderkop har nemlig indtaget Danmark. dec Den nordlige fugleedderkop er tilbage i Danmark efter længe at være troet uddød . Læs mere om den fascinerende art her. fugleedderkopper, Mygalomorphae, underorden af oftest store, behårede edderkopper; ca. arter, heraf én i Danmark. Fugleedderkopper er især udbredt i. Rejser til Sri Lanka med tropeparadis, badeferie & kulturoplevelser - Kipling Travel skræddersyr alle Sri Lanka rejser. Se alle Rejser til Sri Lanka Her!\nFugleedderkop i danmark, stiklagner Tysker lod sig bide\nInden du dog barrikaderer dig inden for og lægger gift i hvert et hjørne, bør vi nok trøste dig fugleedderkop, at den danmark fætter dog ikke skal bo hvor-som-helst. Gigantisk edderkop i posten. Edderkoppen er nemlig blevet indlogeret på Terrariet Vissenbjerg, der ligger på Fyn ved Vissenbjerg. hvor meget feder øl Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Hvis du er en af de mange millioner mennesker, danmark lider af araknofobi, skal du måske fugleedderkop dig fra den danske natur i efterårsmånederne.\nMads om de omtalte 'auditions'\nFugleedderkopper findes faktisk også i Danmark - og lige nu kommer de frem Rejser til Sri Lanka\nTidligere: « « Dansk thai\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Fugleedderkop i danmark gaiven.menneskets.com


Shimano Deore - Bremseklods BR-M555 - Disk - Type Resin fra Shimano med Prisgaranti\nShimano Disk bremseklods sæt model Deore.Metal M01.\nResin bremseklods:Er i fleksibelt ma… … læs mere her\nShimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nShimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin Produktfakta\nVarenavn: Shimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin\nVare ID: 4524667033424\nShimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin fra Shimano\nShimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin har i lang tid været en af de bedst sælgende. Skivebremseklodser til Shimano er kategorien som rigtig mange ønsker sig noget fra. Cykelpartner bliver ofte betraget som den førende forhandler af cykeldele i hele Norden. Produktet kan du bytte op til hele 365 dage efter du har bestilt den. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, kan løsningen være at købe produktet lige her, er det et sikkert valg i junglen af cykeludstyr. Her i shoppen får du oven i hatten også prisgaranti på Shimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin fra det rigtig fede mærke Shimano, der i mange år har været et af de førende. Når kilometerne rask væk forsvinder under hjulene, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Denne væske kan fx være smagen af blåbær gennem energidrik.\nShimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin er efter stor efterspørgsel tilføjet i vores gruppe af varer Skivebremseklodser til Shimano. Du får også hele hele 365 dages returret med når du køber din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Shimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin hos onlineshoppen Cykelpartner, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Blandt alle varerne i shoppen kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg den vare du kigger på lige nu. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nKøb Shimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin allerede i dag til kun kr. 44.10 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nShimano Deore – Bremseklods BR-M555 – Disk – Type Resin er populær for cyklister\nHvis du shopper online, er der bedre fordele, end hvis du handler i en fysisk butik. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Når du handler online er du også fri for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, så du kan vælge det, det er lettes for dig. I onlineshoppen er der ingen kø køen er der slet ikke, når du handler online, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.


Agar-agar Bivirkninger - Nyheder - Hugestone Enterprise Co., Ltd\nAgar agar bivirkninger\nSelvom agar agar anses for at være sikker, kan det forårsage bivirkninger som mild diarré og teoretisk set ved indtagelse med utilstrækkelig væske, spiserør eller tarmobstruktion. Allergi til agar er mulig.\n- Bivirkninger kan omfatte gastrointestinal irritation, smerte og diarré, når agar gives i pulverform i store doser.\n- Fytobosoarer, der er sjældent forekommende koncentrationer af frugt- og grøntsagsfibre i mave-tarmkanalen, er blevet rapporteret efter indtagelse af højfibre fødevarer som agar.\n- Agarprodukter kan forsinke tømningstiden for mave og reducere absorptionen af nogle lægemidler, urter og kosttilskud. Det anbefales, at disse midler og agar tages på forskellige tidspunkter for at minimere potentielle interaktioner.\n- Agar kan reducere legemsvægt og body mass index (BMI).\n- Agar kan sænke blodsukkerniveauet. Forsigtighed anbefales hos patienter med diabetes eller hypoglykæmi, og hos dem, der tager medicin, urter eller kosttilskud, der påvirker blodsukker. Blodglukoseniveauer må muligvis overvåges af en kvalificeret sundhedspersonel, herunder en apotek, og det kan være nødvendigt med medicinjusteringer.\n- Agar kan påvirke blodkolesterolniveauet. Brug med forsigtighed til personer med højt indhold af fedt i blodet (hyperlipidæmi) og dem, der tager medicin, urter eller kosttilskud til behandling af denne tilstand.\n- Brug forsigtigt, fordi agar og andre fermenterbare fibre supplerer forbedret tumorudvikling i undersøgelser, der kemisk inducerede tyktarmskræft hos forsøgsdyr.\n- Brug forsigtigt til personer, der tager afføringsmidler, da brugen af agar med afføringsmidler kan have additiv virkninger.\n- Undgå hos patienter med tarmobstruktion eller svælgproblemer, da agarbrug kan forværre esophageal eller tarmobstruktion, især når det tages med utilstrækkelige mængder væske.\n- Undgå hos gravide eller amme kvinder på grund af manglende tilgængelig videnskabelig dokumentation.\n- Undgå hos patienter med allergi / overfølsomhed overfor agar, dets bestanddele, rødt tang eller beslægtede arter.


Bloggen fylder et år! ~ Game design, spiludvikling & gaming - blog om computerspil\nI dag er det præcist et år siden, at jeg oprettede denne blog på Blogger.com. Det skete faktisk ret tilfældigt, da jeg kom ind på en af Google's mange underside og fat et gratis sted, hvor man kunne oprette en såkaldt weblog. Dengang vidste jeg ikke rigtig, hvad en blog er, men jeg forsøgte mig frem og startede blandt andet med en anmeldelse af filmen Narnia, en klage over Lik-Sang.com's sending af Animal Crossing, samt mine rosende ord for Google Desktop.\nMeget er sket siden da. Både i selve bloggen, der har skiftet udseende et par gange, men også i mit eget liv. Jeg er blevet mere moden i løbet af dette år, synes jeg selv, og er begyndt at tænke meget over mit liv i fremtiden.\nDet er også rigtig sjovt, i hvert fald for mig, at gå tilbage og kigge på mine gamle indlæg. Med tiden er mine poster blevet mere og mere spil-fikseret, hvilket jeg egentlig ikke er specielt glad for. Jeg har altid synes bedst om en blog med mange forskellige emner, og sådan vil jeg prøve at forbedre mine tekster i den kommende tid. Jeg har også lagt mærke til, at jeg ikke skriver så meget i hvert enkelte post mere; nu er det bedre med for eksempel et billede eller en video.\nNå, men 233 indlæg er det blevet til i alt i løbet af et helt år, og jeg vil gerne takke alle, der har fulgt med/stadig følger med i min blog og skriver kommentarer!\nHerr W sagde ...\nog gratulere med dagen,\njeg var på min egen blogg og trykket "next blog" og kom hit,\n15. januar 2007 kl. 15.39\nJamen, tillykke med det :)\nAltid sjovt at se, hvad folk går og laver - specielt, når man kender dem :P\n15. januar 2007 kl. 16.57\nVildt! Allerede et helt år. Tillykke. Det var jo din blog, der fik mig til at starte min egen, så tak for det, eller noget. ;b\nDet er ret fedt, at du er blevet ved med at blogge, og ikke har slettet alle dine indlæg på noget tidspunkt, lige som mig. :(\n16. januar 2007 kl. 02.30\nLigesom Bonusninja, var det også dig der fik mig til at lave en blog, så det vil da også lige sige tak for, også selvom jeg aldrig skriver på min :P.\nMen stort tillykke. Din blog er vildt god, så bliv ved med at skrive på den :)\n16. januar 2007 kl. 21.04\n... Skriver jeg så dagen efter. Sorry >_<


Massage terapeuter arbejder på mange områder, herunder sport medicin, underholdning og erhvervslivet. At eje en massage udgående opkald betyder, at du går til kunden, snarere end at have kunden kommet til dig. Indstilling af dine egne timer og håndplukkende kunder er frynsegoder ved at eje en udgående massagebehandling. Organisatoriske færdigheder og marketingindsats er afgørende for succes. Når du har opbygget din kundekreds, vil mund-til-mund også hjælpe dig med at vokse din virksomhed. Ansættelse af yderligere massage terapeuter til at arbejde for dig udvider din virksomheds tilgængelighed.\nHent licens. De fleste stater kræver massage terapeuter at være licenseret eller certificeret. Du skal deltage og afslutte massage terapi kurser og praktikum. Når du er færdiguddannet, skal du bestå en statsadministreret test for at blive licenseret. Oprethold dine fortsatte uddannelsestimer for at bevare din licens i god stand.\nFå erfaring. Gå til arbejde for en massage virksomhed, sportscenter eller selskab for at sætte de færdigheder, du lærte i skolen til praktisk brug. Mens du er ansat, skal du undersøge virksomhedens metoder til planlægning, håndtering af problemer og markedsføringstjenester. Brug det, du lærer i din virksomhed. Overvej at arbejde for mere end et firma for at få et bredt kendskab til operationer.\nAnsøg om din virksomhedslicens. Dette sker i den by, hvor du ønsker at basere din virksomhed, uanset hvor dine kunder er placeret. Ansøg gennem din lokale rådhus virksomhed licens kontor. For en en person operation kan du bruge dit navn som firmanavn eller vælge et firmanavn. Hvis du planlægger at ansætte medarbejdere, skal du vælge et firmanavn, der ikke betyder, at du er den eneste massage terapeut på personale.\nPris dine tjenester. Indstilling af priser, der er konkurrencedygtige i området, hjælper dig med at få nye kunder. Priserne for 30 minutters og en times massage giver kunderne et valg. Derudover vil forskellige massageformer, såsom svensk, hot rock, dyb væv og fuld kropsmassage, have varierende priser.\nGiv væk tjenester til at fremme din virksomhed. Tilbyde at give gratis massage på fællesskabshændelser for at opbygge dit navn i samfundet. Få masser af trykte brochurer og visitkort til rådighed for distribution. Angiv tydeligt på brochurer og litteratur de typer massage du giver, priserne og din faglige etiske standard. Dette hjælper med at undgå opkald fra klienter, der mener, at en massage terapeut vil også yde seksuelle tjenester.\nAnsøg om anmeldelser fra kunder. Bed dem om at skrive korte erklæringer, der berømmer dine massageopkald. Udskriv testimonials på brochurer og brochurer.\nLeje medarbejdere. Kræv at hver medarbejder leverer sit eget massagebord og olier. Dette skærer ned på din overhead og sikrer, at terapeuterne du ansætter, har investeret i deres arbejde. Betal hver terapeut ved massage med en 75/25 split i terapeutens favør.\nUdvikle relationer med lokale læger og trænere, så de vil anbefale dig til deres patienter og atleter.\nLad altid nogen vide, at du skal møde en klient. Ring når du ankommer, inden du går ind, og giv din sikkerheds ven med adressen til din placering. Ring når du er færdig; sørge for, at venen ringer til politiet, hvis hun ikke har hørt fra dig inden for tre timer efter dit indtjekningskald.\nHvis en klient får dig til at føle sig utilpas, skal du straks forlade det. Saml ikke dine ting. Kom ud af situationen og ring til politiet. Bed den reagerende officer om at hente dine ting.\n© Copyright 2022. All rights reserved. Sådan starter du en Outcall Massage Business


Socialdemokratiet ønsker stadig en demokratisk samfundsøkonomi | Netavisen Pio\nUdbredelsen af demokratiet til også at gælde det økonomiske område har været centralt for Socialdemokratiet siden 1870’erne. Men midlerne har ændret sig en hel del undervejs.\n16. marts 2016 - 12:46\nEr demokrati og kapitalisme to forenelige størrelser? Det spørgsmål har optaget socialdemokrater siden 1870’erne. Det har været en fast del af den socialdemokratiske samfundsanalyse, at demokrati er andet og mere end muligheden for at vælge politikkere engang hvert fjerde år.\nPartiet formelle navn er stadig Socialdemokratiet, og netop ønsket om at udbrede demokratiet har i alle årene stået centralt for Socialdemokrati. Særligt spørgsmålet om demokrati på det økonomiske område har optaget Socialdemokratiet siden den spæde start.\nDerfor bør spørgsmålet om udbredelsen af demokrati til det økonomiske område også være et centralt emne i forbindelse med det kommende arbejde med et nyt principprogram for Socialdemokratiet. Netavisen Pio har set nærmere på, hvordan opfattelsen af frihed har udviklet sig i de seks hidtidige principprogrammer, Socialdemokratiet har vedtaget fra 1876 og frem til 2004.\n1876: ”Kapitalismens monopol” skal brydes\nGimleprogrammet fra 1876 taler om, at arbejderne er underlagt ”Kapitalismens monopol”. Kapitalisterne sidder på magten i samfundet, hvilket fører til ”Udbytning” og er årsagen til ”Nøden og Elendigheden” blandt arbejderne.\nKapitalismen må derfor afskaffes, hvilket skal ske ved, at ”Arbejdsmidlerne bliver fælles Ejendom og staar til Afbenyttelse for alle Medlemmer i Samfundet, saa at det rene Udbytte tilfalder Enhver og bliver uddelt paa en retfærdig Maade.”\nPå den lidt kortere bane havde Socialdemokratiet en række forslag til, hvordan det politisk demokrati kunne styrkes på et tidspunkt, hvor det parlamentariske demokrati endnu var i sin spæde barndom og Estrup sad ved magten.\nBlandt andet skulle det konservative Landsting skal afskaffes, der skulle indføres valgret for kvinder, valgretsalderen sættes ned og valg afholdes på en søn- eller helligdag, hvor arbejderne havde fri og kunne stemme. Endelig skulle ytrings-, forsamlings- og pressefriheden styrkes.\n1913: Samfundseje skal gøre op med magt og udbytning\nI principprogrammet fra 1913 er analysen fortsat, at kapitalismen undertrykker det store flertal af befolkningen. Demokratisering fordrer derfor et opgør med kapitalismen:\n”Voksende Masser af Befolkningen forvandles til besiddelsesløse Lønarbejdere, og de tekniske Hjælpemidlers mægtige Udvikling, der burde komme alle Samfundets Medlemmer til Gode, bringer i stigende Grad det store Flertal, ikke blot de egentlige Lønarbejdere, men ogsaa den øvrige arbejdende Befolkning, ind under Kapitalens Magt og Udbytning.”\nLøsningen er derfor også fortsat ”Produktionsmidlernes Overgang til Samfundsejendom”. Partiet ønsker ligeledes fortsat en række udvidelser af det politiske demokrati, såsom udvidelse af valgretten til kvinder og udvidelse af ytrings-, presse-, forsamlings- og foreningsfriheden.\n1961: Planlægning skal trumfe kapitalismen\nI principprogrammet fra 1961 er kampen mod kapitalismen og den private ejendomsret trådt i baggrunden til fordel for en stærk stat, der kan varetage almenvellets interesser. Kapitalismen magtkoncentration ses stadig som en trussel, men svaret er nu ikke længere afskaffelsen af den private ejendomsret:\n”Den demokratiske socialisme må derfor arbejde for en demokratisering af hele samfundslivet, så det enkelte menneske får forudsætninger for frit valg, erhvervsmæssigt og kulturelt. Det kapitalistiske samfunds ulighed og den uhæmmede økonomiske magtudfoldelse er den virkelige fare, der truer et frit samfund. Den samfundsmæssige planlægning er midlet til at undgå den utryghed og det kaos”.\nDe politiske krav fra de første principprogrammer er nu indført. I stedet tales er nu om, at befolkningen bør inddrages mere i lokale beslutningsprocesser, og det er nu også statens opgave at sikre ”opdragelse til demokrati får en central placering i hjem og i skole, på arbejdsplads og i folkeoplysning”.\n1977: Socialisme er gennemførelse af økonomisk demokrati\nI principprogrammet fra 1977 kobles demokrati igen til fælleseje af produktionsmidlerne: ”Demokratiet er ufuldstændigt, hvis afgørende økonomiske beslutninger holdes udenfor demokratisk kontrol. Den endelige målsætning er fælleseje af produktionsmidlerne. For Socialdemokratiet er socialisme konsekvent gennemført politisk og økonomisk demokrati.”\nKapitalismen betyder nemlig stadig en magtkoncentration, og demokratiet kan derfor ikke realiseres, hvis ikke der gøres op med kapitalismen: ”Først når ejendomsretten til produktionsmidlerne er fælles for alle, bliver det fuldt ud muligt at forene demokrati på den enkelte arbejdsplads med en samfundsstyring af produktionen efter folkets ønsker og behov. Kapitalismen medfører uundgåeligt ulighed i magt og velstand. Et mindretal får råderetten over produktionsmidlerne for de mange.”\nDet økonomiske demokrati skulle etableres ved dels at give lønmodtagerne medejerskab over de virksomheder, de arbejder i, dels ved at give dem medindflydelse på tilrettelæggelsen af arbejdet på arbejdspladsen. Det var altså en vidtgående demokratisering af arbejdspladserne og samfundsøkonomien. Økonomisk Demokrati (ØD) var en stor politisk diskussion i 1970’erne, men planerne blev aldrig ført ud i livet.\n1992: Økonomi demokrati kan have mange former\nI programmet fra 1992 er kapitalismekritikken nedtonet. Det hedder dog stadig, at ”For Socialdemokratiet er demokratisk socialisme det konsekvent gennemførte politiske, sociale og økonomiske demokrati. For Socialdemokratiet er et fuldt udviklet demokrati også ensbetydende med social tryghed og lighed, et godt uddannelsessystem, samt medejendomsret, medindflydelse og medbestemmelse på egen arbejdsplads og i lokalsamfundet.”\nI principprogrammet tales der blandt andet om vigtigheden af ”livskraftige politiske partier, folkelige organisationer, græsrodsbevægelser og en aktiv fagbevægelse, samt en politisk alsidig, fri og kritisk presse, radio og TV” og om, at beslutninger skal tages så nært på de berørte borgere som muligt.\nDerimod er det ikke længere et krav, at der indføres fælleseje til produktionsmidlerne, der tales nu om et ”økonomiske demokrati, hvor lønmodtagernes medejendomsret og medbestemmelse virkeliggøres i mange forskellige former tilpasset den enkelte branches og virksomheds behov.” Hvordan det konkret skal udformes, står dog ikke helt klart.\n2004: Indflydelse på pensionskassernes investeringspolitik\nI principprogrammet fra 2004 er hovedvægten lagt på udvikling af det politiske demokrati: Stemmeretsalderen skal sænkes, de politiske partier skal styrkes gennem offentlige tilskud, der skal sikres et mangfoldigt mediebillede gennem public-service, og uddannelsessystemet fremhæves som vigtigt for den demokratiske deltagelse.\nDet fremgår dog også, at partiet vil ”udbrede demokratiet til alle dele af samfundslivet.”. Specifikt om økonomiske demokrati hedder det: ”Demokrati handler for os også om at give det enkelte menneske indflydelse på økonomien. Derfor kræver vi åbenhed og gennemskuelighed i kapitalmarkederne, ligesom vi vil give pensionshaverne indflydelse på pensionskassernes investeringspolitik.”\nHvor det økonomiske demokrati i 1977 altså skulle ske gennem et opgør med kapitalismen, kan demokrati nu i vidt omfang realiseres inden for rammerne af kapitalismen. Med opbygningen af de store pensionsformuer, der investeres, har lønmodtagerne nemlig fået medejerskab over produktionsmidlerne. De har imidlertid endnu ikke fået medindflydelse. Den reelle demokratiske indflydelse på økonomien synes tværtimod at være en voksende udfordring, særligt på grund af internationaliseringen af økonomien.\nRød tråd: Nødvendigt med økonomisk demokratisering\nDen røde tråd i alle årene er altså, at demokratiet er ikke fuldkomment, hvis den økonomiske magt er koncentreret på nogle få hænder. Spørgsmålet om demokrati er dermed også koblet til spørgsmålet om økonomisk ulighed.\nOprindeligt blev afskaffelsen af den private ejendomsret set som nødvigt for at tage et opgør med kapitalismen og udbrede demokratiet til den økonomske sfære. I dag synes der dog at være holdningen, at udbredelse af demokrati og kapitalisme godt kan gå hånd i hånd. Med opbygningen af arbejdsmarkedspensioner er lønmodtagerne selv blevet kapitalister, og det kan i nogen grad ses som en erstatning for det økonomiske demokrati, man ikke fik i 1970’erne.\nFor det første har lønmodtagerne trods deres pensionsopsparinger fortsat kun i meget begrænset omfang indflydelse på, hvordan pengene investeres. For det andet har store grupper af befolkningen stadig ikke en pensionsopsparing. Og endelig betyder den internationale udvikling, at store økonomiske interesser får stor magt på tværs af landegrænser.\nBaseret på disse emner: demokrati | Ideologi | Principprogram | Socialdemokratiet | Økonomi