Grundejerforeningen Ejby Syd | Bestyrelsesmøde 16. januar\nBestyrelsesmøde 16. januar Bestyrelsesreferat\nVi har på trods af den manglende vinter alligevel modtaget en del henvendelser vedrørende snerydning og saltning.\nBestyrelsen kan konstatere at den første betingelse for en tilfredsstillende snerydning og saltning er, at der ikke er parkerede biler på stikvejene. Uhensigtsmæssig parkering gør det helt umuligt for “snerydderen” at opfylde de aftaler der er indgået med bestyrelsen.\nMed hensyn til saltning, er det et aftalt kompromis at saltning ikke foretages helt ud til hækken. Dette medfører selvfølgelig at der vil være et stykke fra hvor saltning foretages, ind til grundejerens hække og buske. Dette er i fuld overensstemmelse med bestyrelsens aftale med vores snerydder.\nDer er modtaget en del mails siden seneste møde. Mange har omhandlet køb- og salg af ejendomme på både Sikavej og Stenbukvej.\nLigeledes har vi modtaget en hel del information fra “Fællesforeningen 11CP”, hvor vi jo er repræsenteret med 2 medlemmer (Arne Busk og Dan Andersen). På de seneste 2 møder der har været afholdt i “11CP” har vores egen kasserer Henrik Jensen deltaget, primært på grund af sikkerhed fra vores forenings side for at driftsregnskab og budget blev håndteret helt korrekt.\nInformation vedrørende “Fællesforeningen 11CP”\nSom det sker hvert år, har “11CP” også i 2017 afholdt møde i november måned, hvor budget aftales for det kommende år. Dette møde har forventeligt resulteret i et vedtaget budget. Imidlertid fremkom der ikke referat fra dette møde, og da referatet endelig kom i starten af januar resulterede dette i en konstatering af forskelle mellem det vedtagne og det refererede.\nEt nyt møde blev derfor hasteaftalt, og der foreligger nu et vedtaget og godkendt budget. Imidlertid medførte ovenstående forløb, at foreningens mangeårige kasserer valgte at trække sig fra posten. Grundejerforeningen Ejby Syd afventer nu “situationen”.\nKasserer Henrik Jensen havde medbragt et særdeles gennembearbejdet regnskab, med tilhørende noter. Regnskabet er tilpasset de opstillingsønsker foreningens revisorer udbad sig sidste år. Regnskabet blev taget til efterretning af bestyrelsen, og kan nu fremlægges for vores revision i næste uge.\nBestyrelsen vedtog herefter et budgetoplæg for 2018, som vil blive præsenteret på den kommende Generalforsamling.\nBestyrelsen vil i løbet af foråret omdele en vejledning til, hvordan reglerne er for den enkelte grundejer i forhold til vedligeholdelse af hække, buske og træer mod enten stisystem, fortov eller vej. Vejledningen er allerede udarbejdet, men bestyrelsen vurderede at tidspunktet for omdeling bør vente til “udesæsonen” og havearbejde generelt påbegyndes.\nDen årlige generalforsamling blev drøftet. Dato for afholdelse blev aftalt til Torsdag 22. marts klokken 19:00.\nBestyrelsen mødes en time tidligere. Dan sørger for at reservere Medborgerhuset.\nNår regnskabet er godkendt af revisionen, sørger Henrik for at printe 131 eksemplarer af indkaldelse, regnskab, budget samt evt. bilag. Omdeles til grundejerne senest 14 dag før Generalforsamling, hvilket vil sige senest 8. marts.\n« Bestyrelsesmøde 30. oktober


På denne rejse starter vi med at udforske Island i to dage inden vi sejler over havet og bruger de næste dage på at udforske Grønlands isbjerge, klipper, dyreliv og meget mere. Rejsen er for dig der ønsker at opleve den mere frodige sydkyst og vikingehistorien, men også komme hele vejen op til Diskobugten og Ilulisat isfjord.\nOplev det vilde dyreliv med fugle, måske hvaler og moskusokser udover den rå skønhed og episke landskaber, spektakulær fjorde, uspolerede steder og steder, som kun få besøger. Du kommer til at besøge historiske steder fra vikingetiden og alt sammen under mindatssolen som kulisse for oplevelserne.\nDagsprogram for rejsen fra Island til Grønland\nDag 1: Verdens nordligste hovedstad Reykjavik\nReykjavik betyder den rygende vig på grund af gletsjerne og områdets varme kilder, der gjorde indtryk på de første bosættere. Omgivelserne byder på fantastisk natur med gejsere, bjerge, gletsjere og geotermiske bade. Mulighederne er mange i Reykjavik. Havnen har et nyt og moderne musikhus, Harpan, der er et besøg værd. Vi kan også anbefale, at finde en af de lokale udendørs svømmehaller og sidde i det varme vand og nyde stemningen mellem de lokale islændinge. De kan være yderst snaksagelige. Du skal sejle med vores ekspeditionsskib MS Fram, der både har den nødvendige størrelse og manøvredygtighed til at være det perfekte ekspeditionsskib i polarvande.\nNår vi kommet til Islands vestligste region, forstår man, hvorfor området kaldes Sagalandet. Udforsk Stykkishólmur mangfoldighed med lava og stenformationer, gletsjere, vulkansk aktivitet og varme og kolde kilder. Deltage i en række spændende udflugter såsom kajakroning, vandreture og ridning.\nDag 3-4: På vej over Danmarkstrædet\nDanmarksstrædet forbinder Grønlandshavet med Irmingerhavet. Passagen blev anvendt af vikingerne, der migrerede fra Island til Sydgrønland for omkring 1000 år siden. Da lagde deres kurs ved at følge trækkende havfugle.\nDag 5: Prins Christians Sund - bjerge, gletsjere og isbjerge\nDe fleste har sikkert hørt om Grønlands sydspids, Kap Farvel. De færreste ved sikkert, at man faktisk kan krydse Grønland fra øst til vest gennem det smukke Prins Christians Sund. Vi sejler gennem det smalle sund og nyder landskabet her. Sundet er omkring 100 kilometer langt og meget smalt, nogle steder kun 500 meter bredt. Det lange vandløb er omgivet af stejle bjerge, nogle mere end 1200 meter høje. Hvis sundet er blokeret af is, sejler vi rundt om Nunap Isua (Kap Farvel).\nDag 6: Uunartoq og Qaqortoq\nDen lille ubeboede ø Uunartoq er velsignet med naturlige varme kilder. Spredt på øen er der små søer, der bobler op fra undergrunden med vand fra de varme kilder. Kilderne finder du oppe i et græsklædt naturområde omgivet af bjergtoppe og drivende isbjerge. Kilderne er varme nok til at bade i, så hop i badetøjet, og nyd de smukke naturomgivelser. Vandet har en behagelig temperatur på 34-38 grader – selv i frostvejr om vinteren. Mange anser Qaqortoq for at være en af Grønlands smukkeste byer på grund af dens mange farverige huse.\nDag 7: Nordboernes ruiner\nPå øens ældste fårevalssted finder man høje bjerge med snedækkede toppe om sommeren og en fantastisk udsigt til fjorden – byen hedder Igaliku. Det karakteristiske er byens sandstenshuse og de kun 27 indbyggere er stolte af deres samfund. I byen finder du den største af alle Grønlands kirker i middelalderen. Ruinerne er nu et attraktivt levn fra vikingetiden.\nI Hvalsey findes der nogle af de bedst bevarede ruiner fra nordboernes tid heriblandt Hvalsey kirke fra det 14. århundrede. Den sidst dokumenterede begivenhed var et bryllup i 1408.\nVi bruger polarcirkelbåde til at komme i land for at give dig mulighed for selv at udforske området.\nDag 8: Vikingehistorie i Qassiarsuk\nQassiarsuk ligger i bunden af Skovfjorden. En lille bygd med knap 50 indbyggere. Her findes grønne marker med hvide får, frodige områder med grøntsager og travle gårde. Dette danner en farverig kontrast til isen på havet. Qassiarsuk er også det sted, hvor vikingen Erik den Røde byggede sin gård Brattahlíð i 982 e.Kr. Erik bosatte sig her, fordi området blev betragtet som Grønlands mest frugtbare sted. Det er et fantastisk område til valgfrie aktiviteter såsom kajaksejlads, vandring eller udforskning af byen til fods.\nDag 9: Ivittuut mineby\nDag 10: Grønlands hovedstad Nuuk\nDag 11: En fiske og jægerlandsby\nItilleq betyder "hulen", og - som navnet antyder - ligger den lille bygd i et hul, der er majestætisk omgivet af høje bjerge og gletsjere. Polarcirklen passerer kun 200 meter syd for landsbyens centrum, så Itilleq har med rette titlen Polarcirkellandsbyen. De 130 mennesker, der bor her, er primært beskæftiget med jagt og fiskeri. Øen har ikke ferskvand, så beboerne bruger et anlæg, der laver ferskvand af havvand. Byens kirke har en interessant historie: Den blev bygget i Thule (Umanak, Nord-Grønland) i 1930 og flyttet til Itilleq i 1963.\nDag 12: Camp Frieda\nDag 14: Qeqertarsuaq på diskoøen\nDag 15: Sismiut\nDag 17: Fly fra København til Kangerlusuaq (Søndre Strømfjord) på Grønland\nKangerlussuaq ligger lige nord for polarcirklen – tæt på indlandsisen i det vestlige Grønland. Det tager kun ca. 4 timer at flyve fra Kangerlussuaq til København. Du ankommer på dag 17 om morgenen i København.\nVi tager forbeholder for ændringer i ruteplanen grundet vind og vejrforhold.\nFind mere information om skib og kahytskategorier:\n29 11-07-2019 27-07-2019 16 nætter 59.002,- DKK FORESPØRG\n29 11-07-2019 16 59.002,- DKK FORESPØRG\nKaffe/te om bord ad lib\nErfarent ekspeditionsteam der holder faglige foredrag og tager dig med på landgange\nLån af gummistøvler til landinger\nFly fra fra Danmark til Island (Kan tilkøbes)\nTilvalgsudflugter (udflugtsliste er klar ca. 6 måneder før afrejse. Nogle udflugtsaktiviteter og ture med Polarcirkelbåd vil kun blive solgt ombord.)\nDrikkepenge (Det er ikke et krav, men ønsker du at give så anbefaler vi ca. 80 NOK per person per dag)\nRuby Rejser er agent for Hurtigruten, og det er Hurtigrutens bestemmelser, der er gældende for denne rejse. Disse bestemmelser fremgår ikke i sin helhed på denne hjemmeside. Vi tager forbehold for ændringer i rejseplanen pga. vejr- og vind\nGrønland og Island - Arven efter vikingerne .\nFra Grønland til Newfoundland.\nRundt om magiske Island.


EU-regler kræver, at salg/køb og brug af professionelle sprøjtemidler kun sker af personer, der har den fornødne uddannelse/certifikat (tilladelse) og at det skal være muligt at fratage dem denne.\nFør kunne landmænd og andre, der bruger professionelle sprøjtemidler nøjes med fx et sprøjtecertifikat og et bevis for gennemførelse af opdateringskurser. Da uddannelsesbeviserne ikke udstedes af Miljøstyrelsen, kan de ikke bruges som dokumentation og til fremvisning hos forhandlerne af sprøjtemidler. Det er uddannelsesbeviser, og derfor kan de ikke umiddelbart fratages indehaveren på trods af, at personen måske har overtrådt pesticidreglerne groft eller gentagne gange.\nDerfor blev der i 2016 indført et autorisationssystem MAB (Miljøstyrelsens Autorisationssystem til brug af Bekæmpelsesmidler), hvori alle uddannede brugere og forhandlere af sprøjtemidler optages i. Og alle skal være autoriseret senest den 1. juli 2020.\nØnsker du at opnå en autorisation på baggrund af gennemført uddannelse læs mere her MAB.\nAlle forhandlere, der skal leve op til autorisationskravet, det vil sige personer med forhandleruddannelse eller personer med sprøjtecertifikat beskæftiget med salg af pesticider, skal være autoriseret i MAB.\nAlle sprøjteførere der ønsker at købe eller anvende sprøjtemidler efter 1. juli 2020, skal senest da erhverve en autorisation i MAB. Herefter skal forhandlerne kontrollere kundens autorisation, og kan kun sælge professionelle sprøjtemidler til autoriserede personer eller til virksomheder med autoriserede medarbejdere.\nFor personer, der alene benytter sprøjtemidler i forbindelse med bejdsning af korn, frø, kartofler og lign. gælder særlige regler. Disse personer skal erhverve en S3-autorisation (hvis de ikke allerede har en S1 autorisation). For at opnå en sådan S3-autorisation skal være indgive en ansøgning via MAB, hvorefter Miljøstyrelsen kan udstede S3-autorisationer. Der forventes i 2020 at blive udviklet et e-læringskursus til personer beskæftiget med bejdsning. Læs mere om S3 autorisationer her LINK\nAlle, der gasser skadedyr som muldvarpe, mosegrise og skadegørende insekter i fx siloer, skal have gennemført relevante uddannelse og skal være autoriseret i MAB.\nDownload faktaark til forhandlere af professionelle gasningsmidler


CARNILOVE LAM & VILDSVIN 12KG til voksne hunde\nTørfoder med lam og vildsvin til voksne hunde af alle racer. Korn- og kartoffelfri fuldfoder med et højt indhold af letfordøjelige proteiner og naturlige næringsstoffer. Vildsvinekød er ekstra proteinholdigt og er særligt fedtfattigt. Denne blanding er IKKE med til at øge kolesterolindholdet i blodet på hunden, det bidrager derimod til et godt helbred. En sund ny smagsoplevelse til din voksne hund, baseret på vildtkød og fødevarer fundet i naturen.\nIngredienser: vildsvinemel (30 %), lammemel fra fritgående lam (25 %), gule ærter (20 %), kyllingefedt (konserveret med tocopheroler, 10 %), kyllingelever (3 %), æbler (3 %), tapiokastivelse (3 %), lakseolie (2 %), gulerødder (1 %), hørfrø (1 %), kikærter (1 %), hydrolyserede skaller fra krebsdyr (en kilde til glucosamin, 0,026 %), bruskekstrakt (en kilde til chondroitin, 0,016 %), ølgær (en kilde til mannan-oligosakkarider, 0,015 %), cikorierødder (en kilde til frukto-oligosakkarider, 0,01 %), yucca schidigera (0,01 %), alger (0,01 %), psylliumfrø (0,01 %), timian (0,01 %), rosmarin (0,01 %), oregano (0,01 %), tranebær (0,0008 %), blåbær (0,0008 %), hindbær (0,0008 %)


12. jan. 2015 | Marianne Hyldal Vollmer\nFAGLITTERATUR Selvudviklingskulturen og funktionsstaten har som bekendt besat det ganske land, men 2014 bød på aktioner fra en stadig voksende modstandsbevægelse. En af de mest frygtløse modstandsfolk er Svend Brinkmann, der med sin seneste bog ”Stå fast” har placeret en bombe under forandringsregimet. Under parolen ”Tag nej-hatten på” kæmper han mod omstillingskravet, som det efterhånden stilles til os både i vores arbejds- og privatliv. Jeg tror, at Brinkmann har ret i, at mange af tidens dårligdomme – ikke mindst psykiske lidelser som stress, depression og eksistentiel utryghed – kan føres tilbage til en grundlæggende rodløshed. Brinkmann sætter tingene på spidsen ved at vende alle forandringskulturens slogans på hovedet – velgørende og på høje tid.\nStå fast: et opgør med udviklingstvang. Af Svend Brinkmann\nFAGLITTERATUR Rodløshed har at gøre med historieløshed. Det er den grundlæggende tese i Michael Böss’ bog ”Det demente samfund”. Et dement menneske har ikke længere nogen erindring og mister dermed sin identitet. Det samme, siger Böss, gælder et samfund. I løbet af de seneste årtier har vi set en omsiggribende tilsidesættelse af historien til fordel for et snæversynet fokus på, hvad der fungerer her og nu. Vi er alle blevet små robotter i den funktionalistiske stat – uden historie, identitet og værdier. Böss gennemgår historietabet på en lang række områder – vigtigst er selvfølgelig det politiske og det uddannelsesmæssige. Lad os håbe, at det ikke er for sent at genvinde samfundets sammenhængskraft.\nDet demente samfund: historieløshed i nutidskulturen. Af Michael Böss\nFAGLITTERATUR Har du fået blod på tanden, når det gælder debatten om det moderne, danske samfund, kan du gå videre til Rune Lykkebergs ”Alle har ret”. Det er en sværere bog end de to ovenstående, men kommer til gengæld også længere omkring og dybere ned i stoffet. Lykkeberg introducerer til demokratiets historie og giver eksempler på store tænkere og forfattere, der har problematiseret det, såsom Holberg, Kierkegaard og Løgstrup. Men han går heller ikke af vejen for referencer til vores nutidskultur, som f.eks. tv-serien ”Klovn”. En indholdstung, men bestemt ikke tør bog.\nAlle har ret: demokrati som princip og problem. Af Rune Lykkeberg\nBørn og unge, Debat, Hadsten, Handel og erhverv, Kultur og musik, Nyheder, PolitikBibliotekerne anbefaler\nEnghøjgruppen solo udstiller i Sløjfen i Hadsten\nAng. ligfundet på Væthvej ved Langå


Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V – Se vigtig info\nStoltenbergsgade 9, kl. 1\nStoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 1 i København V er opført i 0 og indeholder 0 værelser og\nLuftfoto af Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6708°N, 12.5696°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V\nStoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor lav.\nStoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nStoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V er uden registreret kælder. Bygninger uden kælder har øget risiko for radonindsivning direkte i stueplanet.\nDer er relativt lav risiko for Radon på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V.\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 1 har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (63.2%)\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 1 har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (66.8%), Fuge (63.6%), Facade (61.4%), Gulve (60.9%), Isolering (59.1%).\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 1 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (71.7%), Gulve (65.4%).\nDer er ikke registreret jordforurening på ejendommen Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 333-Vestervold Kvarter, København, der hører til Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V.\nDer er trafikstøj på adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V.\nStoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nStoltenbergsgade 9, kl. 1 ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Stoltenbergsgade 9, kl. 1 har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nStoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nStoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V ligger i en højde på 3.4 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 340 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 1 i København V er opført i 0 og indeholder 0 værelser og Disse og mange andre ejendomsoplysninger er samlet i Bygnings- og Boligregistret (BBR). På DinGeo bruger vi BBR bredt og i kombination med andre geodata, f.eks. når vi vurderer risiko for oversvømmelse, radonforurening osv., samt ved computerberegnede ejendomsvurderinger. Vi har samlet nogle af de vigtigste BBR data nedenfor.\nHent den officielle BBR meddelelse for Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Stoltenbergsgade 9, kl. 1 har energimærke D.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 25.000 kr. pr. voksen i husstanden i 2021 (dog ikke materialer). På Stoltenbergsgade 9, kl. 1 er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Stoltenbergsgade 9, kl. 1 er endda i den specielle situation at 11 renoveringer er markeret som rentable.\nBygningen på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nStoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra HOFOR Fjernvarme P/S. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nDer er er ingen egentlige hæftelser på ejendommen Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V.\nLokalområdet — Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V\nBeboerne i området omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V er mestendels conzoom®-typen Under Bøgen\nStoltenbergsgade 9, kl. 1 hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 226 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6809 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 13.28 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.33 pct.\nStoltenbergsgade 9, kl. 1 hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Stoltenbergsgade 9, kl. 1\nDer er god 4G mobildækning på Stoltenbergsgade 9, kl. 1 med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Stoltenbergsgade 9, kl. 1 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Stoltenbergsgade 9, kl. 1\nInternet og Mobildækning Stoltenbergsgade 9, kl. 1, København V\nAnbefalet bredbånd på Stoltenbergsgade 9, kl. 1\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Stoltenbergsgade 9, kl. 1.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Stoltenbergsgade 9, kl. 1\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Stoltenbergsgade 9, kl. 1.\nJordarten under Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Stoltenbergsgade 9, kl. 1\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Stoltenbergsgade 9, kl. 1.\nHvor langt er der fra Stoltenbergsgade 9, kl. 1\n✓Stamoplysninger for Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V\nAdressens Id 0a3f50a0-d394-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Stoltenbergsgade 9, kl. 1, 1576 København V.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Stoltenbergsgade 9, kl. 1. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Feriebolig Chef-du-Pont | Ferielejlighed eller feriebolig i Chef-du-Pont\nLej feriebolig i Chef-du-Pont med vores søgemaskine. Vi har samlet feriehuse og ferielejligheder i Chef-du-Pont fra både bureauer og private her på siden, så du hurtigt og let kan finde den indkvarteringsløsning, der passer dig allerbedst.\nHvis du lejer din feriebolig i Chef-du-Pont med Campaya, er du sikret den bedste pris på markedet. Vi samler feriehuse og ferielejligheder i Chef-du-Pont på tværs af de mange forskellige udlejere her på siden og lejer dem ud til præcis den samme pris, som de også kan lejes til på udlejningsbureauernes egne portaler.\nCampaya har mange års erfaring med at hjælpe danske og udenlandske feriegæster godt afsted på rejser til Chef-du-Pont. Når I er indlogerede i jeres feriebolig Chef-du-Pont, er der rigtig gode muligheder for at læne sig tilbage i sofaen eller terrassestolen med en god kop kaffe, en kold øl eller måske et glas vin og ellers bare nyde hinandens selskab. En ferie i feriebolig i Chef-du-Pont er nemlig indbegrebet af hygge og god stemning. Her er der ingen sure pligter som tøjvask, rengøring og græsslåning. Det eneste, I skal koncentrere jer om, er at få hygget godt og grundigt i hinandens selskab med hyggelige gåture og oplevelser i nærområdet og med brætspil ved spisebordet eller familiemiddage på terrassen.\nHos Campaya har vi gennem en lang årrække hjulpet mange tusinde feriegæster med at finde de perfekte rammer til ferien. Vi er en danskejet virksomhed, som har som sin udtalte ambition at give vores gæster den bedst mulige oplevelse og service. Både digitalt, når I bruger vores søgemaskine og finder den perfekte feriebolig Chef-du-Pont, og når I snakker med os i telefonen.\nI er med andre ord sikret et højt serviceniveau og en tryg oplevelse, når I lejer jeres feriebolig Chef-du-Pont på Campaya.dk.\nFeriebolig i Chef-du-Pont for enhver smag\nDer findes ferieboliger i Chef-du-Pont og omegn for enhver smag. Det er oplagt at bruge ferieboligen som udgangspunkt for en kør selv ferie Chef-du-Pont, og I kan bruge vores søgemaskine herunder til let at finde den indkvartering, der passer jer bedst. I har mulighed for at præcisere, hvor meget jeres feriebolig Chef-du-Pont må koste, hvilken periode I skal bruge boligen i, hvor mange personer der skal være plads til, antal sengepladser, afstand til strand og by, om I må have husdyr med, om det skal være en et feriehus eller ferielejlighed Chef-du-Pont med pool og meget mere.\nHvis der ikke er en ferielejlighed eller et feriehus Chef-du-Pont, som passer helt præcist til jeres ønsker, kan det være en god idé at søge i et af områderne tæt ved.\nI kan også bruge kortfunktionen til at trække jer rundt i området og se, hvor de forskellige muligheder ligger. Det er en smart måde at blive inspireret på, og samtidig kan I på den måde let finde et feriehus eller en ferielejlighed Chef-du-Pont, som ligger tæt på det, I ønsker.\nNogle vil nemlig helst holde deres ferie midt i naturen, mens det for andre er vigtigere at være tæt på by og oplevelsesmuligheder. Den slags kan I helt selv definere i søgemaskinen, så I finder den feriebolig Chef-du-Pont, som passer bedst til jeres ønsker.\nFå en minderig ferie i Chef-du-Pont\nFor mange er barndommens ferier noget af det, der træder tydeligst frem i hukommelsen. De varme sommeraftener med badeture til stranden, hygge og plasken i poolen og ture ud til lokale seværdigheder. Alt det og meget mere er oplevelser, der brænder sig fast i ethvert barnesind og er noget, som I sammen og hver for sig kan tænke tilbage på i mange år og i nogle tilfælde for altid. Der er ikke noget, der knytter folk sammen som oplevelser, og en feriebolig Chef-du-Pont er den perfekte ramme om en masse hyggelige oplevelser i familiens skød. Hvis du selv tænker tilbage, har du så ikke et særligt minde fra en tur til sydens sol, som står knivskarpt i din erindring?\nVelkommen til dette store feriehus, som er smagfuldt indrettet og har en stor stue med åben ild.\nKr. 2189 - 3359 / uge


Kuponmærker De Nederlandske Antiller\nDe bedste online casino bonuskoder for de nederlandske Antillere Gamblers\nDe nederlandske Antiller online kasinoer er rigelige, og du vil ikke have noget problem at finde kasinoer, der er skræddersyet til de nederlandske Antillernes spillere som dig selv. På grund af konkurrencen mellem kasinoerne skal man forsøge at fokusere på bestemte nicher for at appellere til visse lande eller folket i disse lande. De kan gøre det ved at give de lokale spillere en særlig bonus baseret på et bestemt spil, indbetaling bonus eller vil fejre ferie, der er specifik for De Nederlandske Antiller. Fortsæt med at læse for at finde ud af hvorfor du skal vælge at spille på et nederlandsk Antillas kasino, hvis du er en spiller fra det pågældende land.\nFordele ved at vælge et Holland Antilles CasinoFor at sige det, bruger de nederlandske Antiller intet depositum kasinoer som et middel til at få adgang til et kasino, der er designet specielt med dine behov i tankerne. Dette vil omfatte lokale supportpersonale til at tale med i de timer, som de fleste i de nederlandske Antiller er vågen, tilgængeligheden af lokale betalingsmetoder og evnen til at bruge den lokale valuta. Det er også godt at lege med folk fra dit land. Dette er især rart, hvis du spiller online housie.\nIngen Deposit Casino Bonusser I De Nederlandske Antiller\nSamlede kuponer: 1,800\nUpålidelig Casino Bonus, De Nederlandske Antiller


Mødereferat. Hørsholm Idrætspark Onsdag d. 8. juni. Deltagere: - PDF\nDownload "Mødereferat. Hørsholm Idrætspark Onsdag d. 8. juni. Deltagere:"\n1 Center for Kultur og Fritid Bibliotekstorvet Hørsholm Tlf Kontaktperson Søren Nabe-Nielsen Centerchef Direkte tlf Mødereferat Sted: Dato: Deltagere: Hørsholm Idrætspark Onsdag d. 8. juni Fra Sport-, Fritid og Kulturudvalget: Nadja Maria Hageskov, formand Henrik Klitgaard, næstformand Annette Wiencken, medlem Per Støvring, medlem Mette Graa, medlem (pt. på orlov) Fra administrationen: Jesper Daugaard, Direktør for Teknik, Kultur og Arbejdsmarked Søren Nabe-Nielsen, Centerchef, Center for kultur og fritid\n2 Fra Idrætten: Jørgen Stig Nielsen, fmd. f. Idrætsrådet og Hørsholm Basket Ball Klub Niels Ryhding, Idrætsrådet og Rungsted Roklub Bent Fabricius, HUI-fodbold Peter Hjorth, HUI-fodbold Bo Rømer Ottenheim, HUI Poul Erik Thamdrup, Hørsholm Badminton Klub Lis Øbell, Hørsholm Handicap Forening, Svømning Handicapsvømmeforeningen Thomas Weichel, Rungsted Ishockey Klub Jesper Lindgren, Hørsholm Karate Klub Lars Holte, Hørsholm Pistol Forening John Borgstrøm, Hørsholm Senior Idræt Fra Kulturen: Jørn Hansen, Aktiv Kunst Kjeld Flemming, Hørsholm Jazzkompany Fra aftenskolerne: Finn Kjær, LOF Øresund Torben Holdt, MOF Emne: Dialogmøde mellem foreninger og institutioner og Sport-, Fritid- og Kulturudvalget Dagsorden: Ingen Referat af dialogmøde d. 08. juni 2011 Nadja Maria Hageskov, formand for Sport-, Fritid- og Kulturudvalget (SFKU) indledte med at byde alle velkommen. Baggrunden for mødet var en opfordring fra sidste dialogmøde, som indgik i udvalgets budgetarbejde, om afholdelse af et dialogmøde, som ikke udelukkende fokuserer på økonomi. Derfor var der til\n3 mødet ikke udsendt en decideret dagsorden, men en opfordring til foreninger og institutioner om at kunne komme i dialog med udvalget om stort og småt inden for kultur og fritid. Efter en præsentationsrunde blev deltagerne opfordret til i forhold til deres områder at komme med spørgsmål eller kommentarer til udvalget. Aftenskolerne Torben Holdt, MOF: Skal reduktioner i forhold til den folkeoplysende voksenundervisning, jf. det tilsendte bevillingsbrev, forstås sådan at der for årene fremad, årligt sker en reducering på 12,5%. Henrik Klitgaard, SFKU og Søren Nabe-Nielsen, administrationen: Nej, det er en misforståelse. I budget reduceres beløbsrammen til den folkeoplysende voksenundervisning med 12,5% i 2012 og yderligere 12,5% i I 2014 vil beløbsrammen i forhold til 2010 niveauet, samlet være reduceret med 25%. Derefter er der ikke planlagt nogen ændringer. Finn Kjær, LOF: Er man i Hørsholm Kommune klar til at vedtage en lokalt udarbejdet folkeoplysningspolitik og herunder have nedsat et brugerudvalg, der skal være med i udarbejdelsen af folkeoplysningspolitiken, der skal træde i kraft senest 1. januar 2012 og? Nadja Maria Hageskov, SFKU og Søren Nabe-Nielsen, administrationen: Dette har ikke været drøftet i udvalget. Folketingsbeslutningen er så ny, og med virkning fra d. 1. august så det må vente til efter sommerferien. Kulturen Jørn Hansen, Aktiv Kunst: Aktivitetskomiteen i Fuglsanghus har tilpasset deres udstillinger og aktiviteter i forhold til det reducerede kommunale tilskud og klarer sig. Derudover kommenterede Jørn, udmeldingen fra Kulturhusgruppen om, at Kulturhus Trommen ikke skal være et forsamlingshus, ved at det blev spændende at se hvad\n4 der nu skal ske. Til sidst ville han høre, om Aktiv Kunst ikke kan overtage arbejdet med at forestå udstillinger i foyeen i Kulturhus Trommen. Søren Nabe-Nielsen, administrationen: Der er i Kulturhuset nedsat en arrangementsgruppe der sammen med en husets overordnede retninglinier for udstillinger varetager udstillinger og arrangementer i foyeren. Dette ønskes fortsat at blive varetaget af udvalget, men henvendelser om udstillinger modtages gerne. Kjeld Fleming, Hørsholm Jazzkompany: I forhold til brug af CM-salen i Kulturhus Trommen, der har Kulturhusgruppen udtalt at der skal findes penge således at foreninger kan bruge salen. Hvordan vil det ske? Per Støvring, SFKU: Nu ligger der en række forslag, som SFKU skal arbejde videre med og hvordan det endeligt vil komme til at blive afhænger af det arbejde SFKU skal til at tage fat på. Idrætten Lars Holte, Hørsholm Pistol Forening: Hvordan kan det være at kommunen vil støtte eliteidræt med kr ,- årligt samtidig med at aktivitetsstøtte til foreningerne reduceres? Henrik Klitgaard, SFKU: Ja tilskuddet til foreningerne er reduceret men istedet er det nu muligt at søge den nye pulje til primært nye og nyskabende aktiviter. Så der er stadig mulighederne for foreningerne til at opnå støtte. Per Støvring, SFKU: Og ved hvert SFKU møde behandles der foreningsansøgninger. Bent Fabricius, HUI-fodbold: Er det klogt at opfinde nye aktiviteter fremfor at støtte Folkeoplysningen? Henrik Klitgaard, SFKU: Kommunen vil gerne udvikle og derfor er det vigtigt med en udviklingspulje. Lars Holte, Hørsholm Pistol Forening: Kan der ikke oprettes trådløs internt forbindelse i idrætsbygningen?\n5 Idrætsbygningen er meget forfalden og der er problemer med at få udskiftet pærer, en nedgang er blokeret og rengøringen giver også problemer. Henrik Klitgaard, SFKU: Finder at det er god ide med trådløs forbindelse og vil lade administrationen undersøge mulighederne herfor. I forhold til rengøringen var det først besluttet at det må klubberne selv klare. Dette er dog problematisk med Folkeoplysningsloven. Bent Fabricius, HUI-fodbold: Overflytningen af idrætsparkens gartnere og de udvendige vedligeholdelsesopgaver fra Idrætsparken til Center for Vej og Ejendomme/Materielgården har bevirket, at foreningerne i Idrætsparken nu skal betale for forskellige ydelser som Idrætsparken tidligere gjorde gratis. Peter Hjorth, HUI-fodbold: Håndbold har netop haft et stævne emd deltagelse af 300 børn og har i den forbindelse også fået en regning fra Materielgården. Kan det være rigtigt? Poul Erik Thamdrup, Hørsholm Badminton Klub: Opgav, at få kørt en lift ned i klubbens badmintonhal, da klubben forhørte sig om prisen. Istedet klarede klubben det selv. Bent Fabricius, HUI-fodbold: Det er svært at finde frivillige til arbejdet i klubberne. Den nye ordning med at få tingene klaret fra Materielgården kræver en masse administrativt arbejde. Flytningen af gartnerafdelingen skaber en masse uro. Thomas Weichel, Rungsted Ishockey Klub: Hvordan kan det være at pærerne i skøjtehallen ikke udskiftes? Søren Nabe-Nielsen, administrationen: Overflytningen af idrætsparkens gartnere og de udvendige vedligeholdelsesopgaver fra Idrætsparken til Center for Vej og Ejendomme/Materielgården er sket for at effektivisere kommunens drift af bl.a. de udvendige områder. I forhold til de enkelte klagesager, så må administrationen undersøge det nærmere.\n6 Henrik Klitgaard, SFKU: Ja vi skal have sagerne belyst. Men det helt overordnede er, at kommunen gerne vil sikre vedligehold af udeområderne og den udvendige vedligehold, ved at flytte og centralisere denne opgave i Materielgården, således at Idrætsparken fremadrettet kan fokusere på aktiviteterne. Jørgen Stig Nielsen, fmd. f. Idrætsrådet og Hørsholm Basket Ball Klub: Finder at andre vil stjæle idrætsparkens område, ved at opføre skaterbane og senest parkour bane på områder der jf. Masterplanen er udlagt til parkering. Thomas Weichel, Rungsted Ishockey Klub: Er der fortsat politisk opbakning til en realisering af Masterplanen? Skøjtesporten har brug for at der sker noget og at der etableres en træningsskøjtehal. I Rungsted Ishockey Klub giver mangel på istid problemer i forhold til fastholdelse af medlemmer, frivillige ledere og udvikling af sporten. Endvidere kan han heller ikke se logikken i at etablere et fitnesscenter i Idrætsparken. Nadja Maria Hageskov, SFKU: SFKU kæmper for at få penge tilført til idrætsområdet. Men pt. har kommunen ikke pengene. Henrik Klitgaard, SFKU: Der er 16 ishaller i Danmark og det er for lidt men det er dyrt med en ekstra skøjtehal. Men når SFKU kommer med planer om at tilføre området penge, og på sigt kunne skabe det fornødne anlægsbudget, gennem lejeindtægter fra et fitnesscenter, placeret ovenpå svømmehallens administrationsafdeling ja så vil Idrætssrådet ikke være med. Da der skal skelnes mellem anlægsmidler og driftsmidler, ville et fitnesscenter kunne tilføre Idrætsparken 1. mio. Kr om året i driftstøtte. I øvrigt så sker der noget i Idrætsparken idet der er afsat 34. mio. til energirenovering, 2,4 mio. til renovering af HRTs haller og 4 mio. til generel renovering og forbedring idrætsparken. Energirenoveringen sker for lånte statspenge, der afdrages ved hjælp af de energibesparelser som opnås gennem renoveringen. Per Støvring, SFKU: Alle de nye idrætshaller vi skulle have her i Hørsholm står som følge af udligningsordningen desværre i Jylland.\n7 Annette Wiencken, SFKU: Et andet problem er finanskrisen. I Masterplanen er det anført, at pengene til Masterplanen skulle tilvejebringes gennem salg af jorder på Kokkedal Vest og Nordvest og da dette er gået helt i stå er salget midlertidigt stillet i bero. Som tidligere foreningsformand kender Annette også til problemet med at skaffe frivillige ledere, og mente, at det var konjunkturbestemt. Peter Hjorth, HUI-fodbold: Hvorfor fastholdes Masterplanen, når man kan tilføre Idrætsparken en kunstgræsbane for de 8 mio kr. som står på anlægsbudgettet? Endvidere har foreningen igangsat streetfodbold og kunne godt bruge en bane til det! Jørgen Stig Nielsen, fmd. f. Idrætsrådet og Hørsholm Basket Ball Klub: Det er fint nok at man vil nyudvikle. Dog skal der være enighed. Henrik Klitgaard, SFKU: Frygter at nu forsvinder de 8. mio. Kr. fra Idrætsparken anlægsbudget. Penge som det holdt hårdt at få med i budgettet. Jesper Lindgren, Hørsholm Karate Klub: Roste kultur og idrætssekretariatet for deres ihærdige arbejde med at finde alternative lokaler for gymnsatiksalen på Rungsted Skole. Men er det muligt at få stillet en klublokale til rådighed og kan det lade sig gøre at få hængt en opslagtavle op på klubbens nye tilholdssted Usserød Skole? Endvidere finder han at det er problematisk at kommunen tildeler lokaler udfra præsedentsprincippet. Søren Nabe-Nielsen, administrationen: Ja det er svært for nye foreninger. Et andet fordelingsprincip vil resultetere i et årligt uoverskuligt puslespil, hvilket vil skabe en masse problemer. I forhold til klublokale og opslagstavle vil administrationen undersøge hvad der kan lade sig gøre. Thomas Weichel, Rungsted Ishockey Klub: Hvorfor kan der ikke etableres idrætsklasser på Vallerødskole? Nadja Maria Hageskov, SFKU: Forespørgslen om idrætsklasser er blevet behandlet i Børne, Skoledvalget. Det faldt bla. pga. spørgsmålet, om det er lovligt at udvælge elever med særlige evner til bestemte klasser og i forhold til de nye klasser betydning for at kunne fastholde klasserne på de øvrige skoler.\n8 Peter Hjorth, HUI-fodbold: Hvad med at starte med oprettelse af Idræts SFO er? Er det klubberne der skal starte dem op? Nadja Maria Hageskov, SFKU: Projekt Skolesport som starter efter sommerferien, kan måske være et første skridt i retning af at etablere Idræts SFO er. Niels Ryhding, Idrætsrådet og Rungsted Roklub: Hvordan kan det være at der ikke længere fjernes sand til sejlrenderne til ro- og kajakklubben? Og så vil roklubben tage kontakt til administrationen med henblik på at starte et arbejde op med at optage et lån til et foreningsfitness i roklubben. Jesper Daugaard, Direktør for Teknik, Kultur og Arbejdsmarked: Dette skal belyses. I budgetaftalerne fremgår det ikke at uddybning af sejlrenderne er sparet væk. John Borgstrøm, Hørsholm Senior Idræt: Er Idrætsparken forberedt på et nyt skybrud a la august Søren Nabe-Nielsen, administrationen: Tagrender, kloakker samt afløbsmuligheder er udbedret. Henrik Klitgaard, SFKU: Sådan et skybrud er der ingen der kan sikre sig godt nok imod. Nadja Maria Hageskov, SFKU: Takkede til sidst for god ro og orden samt en livlig debat. Debatten har det gjort det klart, at der en række problemstillinger i Idrætsparken omkring serviceniveauet til foreningerne som skal belyses nærmere.\nSport-, Fritid- og Kulturudvalget Referat fra ordinært møde Ordinært møde Tirsdag 01.02.2011 kl. 16:00 Mødelokale D1 Φ λγενδε σαγερ βεηανδλεσ π µ δετ Σιδε Meddelelser 2 Ansøgning om midler til kreative\nTitel: Vandingsanlæg til Idrætsparken. Nærmere beskrivelse af forslaget:\nTema: Anlægsinvestering Titel: Vandingsanlæg til Idrætsparken. Etablering af vandingsanlæg i Idrætsparken, fremmer udendørsbanernes tilstand. Dog har Idrætsparken klaret sig igennem de seneste 8 10 sæsoner


Apple kører en iPhone 5S Fitness Annonce, "Styrke"\nApple er begyndt at køre en ny iPhone 5S-reklame med titlen "Strength", der fokuserer på at bruge telefonen som et fitnesshjælpemiddel. En video til reklamen er indlejret nedenfor for nem visning.\nTv-reklamen følger folk, der bruger iPhone til at spore fitnessmål, deltage i fysisk aktivitet og tjene som en form for digital motivation.\nEn række fitness apps til iOS er vist i den kommercielle, herunder Nike + Running, Zepp Golf, Wahoo Fitness, Sprint Timer, MiCoach og HealthMate. De fleste af de viste apps fungerer fint uden ekstra hardware ved at bruge de indbyggede funktioner i iPhone, som ombord GPS til at spore placering og afstande og accelerometeret til måling af bevægelser.\nDen kommercielle er lydsporet til en sang fra 1960'erne, kaldet Chicken Fat, eller "The Youth Fitness Song", af Robert Preston, som tilsyneladende blev distribueret i et forsøg på at få børn til at udøve.\nTiming for den kommercielle er noget interessant, fordi det kører måneder før udgivelsen af iOS 8, som vil omfatte den indfødte Health app, der kan fungere som datahub til forskellige fitness- og sundhedsstatistikker.\nIpad Tegn på, at din computer er ved at dø\nHvordan Skift iTunes 9.0.1 Maksimere Button Adfærd\nIpad iPad 3 skal udgives i marts med skarpere skærm, Quad-Core CPU og 4G LTE\nMac Apps Sådan spiller du Scrabble uden at downloade det\nApple Watch Sådan konverteres logiske lydfiler\nHvordan Sådan kontrolleres, om en mobiltelefon blev opfanget\nApple TV Hvad er adgangskodehacking?


Historiens Hus - Baggrund\nI forbindelse med budgetforliget for 2010 blev der afsat penge til støtte af arbejdet med øget digitalisering af lokalarkivernes samlinger og registreringer for at formidle materialet bredest muligt og af bevaringshensyn. Af budgetforligsteksten fremgik det også, at dette arbejde skulle foregå i et ”digitaliseringsværksted”, drevet af frivillige medarbejdere.\nKortlægning af materialetyper\nStadsarkivet gennemfører en besøgs- og registreringsrunde til samtlige odenseanske lokalarkiver med henblik på at kortlægge mængden og omfanget af de forskellige typer af arkivmateriale, der skal digitaliseres. Besøgsrunden sker på baggrund af et skema, der gennemgår forskellige materialetyper og registrere omfanget og bevaringstilstanden af disse materialer.\nPå baggrund af kortlægningen laves en prioritering af materialetyperne. Nogle af materialerne er mere nødlidende end andre, og nogle ligger i formater, der er hurtigt på vej mod forældelse. Samtidig har det faktiske indhold af de forskellige materialer en forskellig grad af bevaringsværdighed. Der foretages en afvejning af den rækkefølge, materialetyperne bør digitaliseres i.\nDer udarbejdes bevaringsstrategier for hver materialetype. I hvilket format og med hvilket udstyr skal det pågældende materiale digitaliseres? Da materialet er under stadig nedbrydning og forældelse er det vigtigt, at kvaliteten i digitaliseringen er i orden, og de brugte digitale formater er tilstrækkeligt arkivbestandige. Det er ikke sikkert, at vi får en chance til. I dette trin udarbejdes også procedurer for den praktiske overspilning af materialet, således at digitaliseringen bliver ensartet.\nDigitaliseringen er imidlertid uhyre bekostelig, hvis den skal laves hos private udbydere, og derfor ønsker arkiverne selv at kunne etablere et ”digitaliseringsværksted”, hvor de mange frivillige kan hjælpe processen på vej. Etableringen af et digitaliseringsværksted forudsætter imidlertid anskaffelsen af såvel ny hardware (pc'ere og kvalitetsudstyr til afspilning af de gamle medier) som redigeringssoftware, der blandt andet gør det muligt at justere for skiftende indspilningskvalitet og kan rense konverteringerne for støj og varierende indspilningsniveauer, foretage inddeling af materialet og sikre, at lagringen foretages i korrekte arkivformater. Der er desuden behov for sikkerhedskopi og indkøb af konsulentbistand til konverteringens igangsættelse.\nDigitaliseringsprojektet vil gradvist åbne for en formidling af principperne for den løbende digitalisering, fremskridtet i projektet og dele af det digitaliserede materiale via denne hjemmeside.\nGuide: Scanning af fotos\nGuide: Digitalisering af film\nGuide: Digitalisering af lyd\nLyden af Brandts


Låg til bålfad i sort stål - Bålfade tilbehør - Udendørs tilbehør - Udendørs\nTilbehør fra Cook King i Råstål. Låg til bålfad i sort stål leveres i Sort.\nDet er ikke nødvendigt at slukke bålfadet vha. vand, da du nemt og hurtigt kan gøre det ved at lægge låget på ildskålen. Låget er lavetproduceret råstål, på samme vis som vores bålfade fra Cook King.\n3,5 kg / 4,5 kg / 6,0 kg / 10,0 kg


The Lost World: Jurassic Park (1997) - Philm.dk\nEn hær af kæmpeøgler går amok på en ø i Stillehavet.\nDen uundgåelige efterfølger til Steven Spielbergs mastodont-succes "Jurassic Park" fra 1993 er blottet for nerve og overraskelse og er bare action og effekter.\nDet er kun i perioder, at man fascineres af de storslåede effekter. Når fortidskæmperne synes troværdige på lærredet, og lyd og billede går godt i spænd, er det en synd ikke at lade sig imponere.\nNoget har overlevet\nEventyret var altså ikke slut med "Jurassic Park". Der er en anden ø - hvorpå noget har overlevet. Dr. John Hammond fascineres af dette faktum og har allerede sendt eksperter til øen, før dino-kenderen Ian Malcolm kan nå at protestere.\nIans kæreste Sarah Harding opholder sig allerede på øen, og Ian føler, han også må tage derned. Og så er det ellers tid til at studere og fotografere de imponerende kæmpeøgler. Men idyllen brydes, da en hel hær af jagtliderlige amerikanere ankommer til øen og ved hjælp af intensiv dyremishandling gør dinoerne vrede, så de beslutter at gå til modangreb.\nDet betyder selvfølgelig også, at Ian Malcolm og hans kæreste kommer i vanskeligheder og flere gange ville være døde, hvis ikke det var fordi, det ville betyde, at Steven Spielberg så ikke kunne lave en Jurassic Park III.\nEn sød genforening\nVed et tilfælde er Ians datter kommet med til øen (det er nemlig meningen, at far og datter skal genforenes efter nogle svære år med en mor, der ikke vil se sin mand og en datter, der ikke vil høre på sin far). For anti-racismens skyld har man sat en sort pige til at spille denne rolle.\nDinosaurerne tramper med deres store poter med lethed fire mand ihjel ad gangen, alligevel lykkes det for nogle af jægerne at få et arrigt eksemplar af en kødædende dino om bord på et containerskib og fragte den til USA, hvor det er meningen, den skal fungere som turistattraktion og pengemagnet i en nyåbnet Jurassic Park.\nEn dino med planer\nMen dinoen har andre planer. Den bryder ud af skibet, ødelægger en storby og ter sig i det hele taget tosset. Den har nemlig fået stjålet sin lille unge. Det lykkes dog amerikanerne at få bugseret dinoen om bord på skibet igen, så man kan sejle den tilbage til øen - med ungen. Moralen lyder: Vi skal lade naturen gå sin gang og bevare dino-øen i stedet for at bekæmpe den.\nEndnu flere uhyrer\n"The Lost World: Jurassic Park" er et glimrende eksempel på, at en efterfølger til en succes kan blive ganske mislykket. I sit forsøg på at overgå sig selv fra "Jurassic Park" har Steven Spielberg sat endnu flere uhyrer ind omgivet af endnu flere lydeffekter. Resultatet er kun skræmmende, når man tænker på, hvor mange penge filmen indtjener på verdensplan.\nMen det allerværste ved filmen er mængden af uudholdelige amerikaner-klichéer. Ikke bare i action og spænding stortrives klichéerne, det er også slemt i de få stille sekvenser, hvor far-datter-forholdet lige skal vendes i rosenrøde/smågrå-farvetoner.\nRent teknisk fascinerer "The Lost World: Jurassic Park" faktisk heller ikke noget videre. Fotograferingen i junglen er mange gange utroværdig og ligner studieoptagelser. I hvert fald opnår man aldrig at føle, at man er midt i spændingen selv.\nDe store dyr er imponerende kreeret af mestereffekt-mageren Stan Winston, men når baggrunden slører ud, og man kan se, at der er tale om miniaturefotografering, så forsvinder spændingen også her ud af scenen.\n1997, USA, Eventyr, Action, Science Fiction, Dyr på film, 126 min.\nDansk titel: The lost world\nInstr: Steven Spielberg Prod: Gerald R. Molen, Colin Wilson Manus: David Koepp Baseret på: roman af Michael Crichton Foto: Janusz Kaminski Klip: Michael Kahn Mus: John Williams\nMark Pellegrino (Turist)\nEli Roth (Mand i metroen)\nTheodore Carl Soderberg (Dock Worker)


Det bliver ikke mere dansk end denne skiltede cykelrute i det østjyske. Charmerende landsbyer med bindingsværkshuse, østemning, herregårde, åbne vidder og bølgende marklandskab er på menuen på turen fra Horsens Fjord og op mod Søhøjlandet.\nTag cyklen med på landet\nOmrådet syd og vest for Odder er præget af stolte landbrugstraditioner. Spredt rundt i den frodige jord er store herregårde og hyggelige landsbyer opstået og har skabt den fredelige idyl, der kendetegner området.\nDenne 41 kilometer lange cykelrute starter i landsbyen Gylling syd for Odder. Herfra går turen gennem smuk natur med strandenge til Horsens Fjord, hvor man krydser dæmningen til øen Alrø, hvor Morten Korch-idyllen er til at få øje på.\nEfter en rundtur på øen går ruten mod nord, vest om Odder til destinationen for turen, Torrild.\nOplevelser langs ruten og afstikkere\nI Gylling bør du unde dig selv at se byens flotte mølle inden turens start. Inden du kommer til Alrø, viser naturen sig fra en flot side ved Lerdrup Bugt og Amstrup Enge. I Amstrup finder du gårdbutikken Brandbygegaard, hvor Lone Landmand og Søren Sørøver har eget vineri og hvor du gerne må gå rundt på grunden.\nAlrø er berømt for sine lækre spisesteder. Her kan du prøve de landskendte kæmpetarteletter hos Café Alrø, nyde en burger ved bisonfarmen Alrø Købmandsgård eller spise i en ægte grisestald hos Møllegården. Fra spidsen af Alrø kan du se den lille cykelfærge, der sejler mellem Hjarnø og Alrø.\nTilbage ved Amstrup kan du eventuelt hoppe af cyklen og tage en afstikker mod vest gennem det flotte naturområde ved Sondrup/Uldrup Bakker. Længere mod nord kommer du forbi landsbyen Falling og herregården Åkjær, som er blandt de største i Jylland.\nVidere mod nord bliver du mødt af skiftevis marklandskab og mindre skove. Fra Præsthøjvej kan du eventuelt gå en rundtur i Tornsbjergskoven på cirka 3 kilometer.\nLige før turens destination, Torrild Kirke, kommer du til oplevelsesparken Eventyrskoven, hvor du kan møde trolde og hekse, lade børnene lege på naturlegepladsen.\nDu kan følge Kulturringen Gylling-Torrild og andre ruter i området på dette digitale kort.\nDenne rute er etape 4 af den mere end 500 kilometer lange Kulturringen, som er en rundtur i Østjylland. Kulturringen går gennem syv kommuner i det østjyske landskab. Ruten er opdelt i flere end 20 forskellige skiltede etaper med varierede forløb, der byder på alt fra storby til landsby, hav, sø, skov og mark. Undervejs på turen kommer man forbi steder af oplevelsesmæssig og kulturhistorisk relevans, fx museer, kirker, slotte og gravhøje, der er med til at give turen spænding foruden al den friske luft.\nFra Gylling kan du fortsætte på Kulturringen mod Hou, Odder og Aarhus, mens du fra Torrild kan køre videre mod Skanderborg og Søhøjlandet. Fra Alrø kan du hoppe på cykelfærgen til Hjarnø og udforske Kulturringen på Juelsmindehalvøen.\nI denne bog kan du læse mere om ruterne.


Projektinitieringsdokument (PID) - PDF\nDownload "Projektinitieringsdokument (PID)"\n1 Projektinitieringsdokument (PID) v. 1.0 Revisionshistorik Version Dato Beskrivelse Initialer Oprettet Jenan, GST Gennemskrevet afsnit 1 til 9. Jenan, GST Første gennemskrivning Jenan, GST Kommentarer indarbejdet Jenan, GST Version til styregruppemøde Jenan, GST Opdateret på baggrund af styregruppemøde, scopedokument og løsningsarkitektur Jenan, GST Tidsplan opdateret og synkroniseret med udbudsplanen Jenan, GST Justeringer i forhold til Løsningsarkitekturen Jenan, GST Opgraderet til v. 1.0 efter godkendelse i styregruppen KLHAN, GST Projektinitieringsdokument Side 1\n2 Indholdsfortegnelse 1 Stamdata Den forretningsmæssige begrundelse for projektet Baggrund Formål Mål (leverancer) Succeskriterier Projektets vilkår Projektets forudsætninger Projektets business case Projektets finansiering Projektets budget Projektets gevinstrealisering Projektets tekniske løsning Projektets leverancer Projektets hovedleverancer Produktsammenhænge Projektets arbejdspakker Projektets tidsplan Hovedtidsplan Hovedmilepæle Strategier for projektets gennemførelse Udbud Forretningsmæssig Implementering af Projektets risici Projektets risikostyring Kvalitetsplanlægning Tolerancer og rapporteringskrav Tolerancer i projektet Projektets afgrænsninger og afhængigheder Afgrænsning Projektets afhængigheder Organisering Projektorganisation Projektinitieringsdokument Side 2\n3 13.2 Styregruppe Projektledelse Øvrige roller og bemanding Systemansvarlig Interessent- og aktørhåndtering Kommunikation og hovedbudskaber Projektets anvendelse af de 5 overordnede principper for de statslige it-projekter Bilag Bilag 1: Bilag 1 Risikoprofil Risikoanalyse.xls Bilag 2: Bilag 2 Arbejdspakker Ver 081.docx Stamdata Projektnavn Ny Ejerfortegnelse Projektnummer GD1c Journalnummer Projektleder Jesper Nørgaard Andersen, GST Styregruppeformand Pia Dahl Højgaard, GST (projektejer) Seniorbruger KL/Kommunerne (Gevinstejer) Seniorleverandør? Opgaveområder Ejendomsdataprogrammet, GD1 2 Den forretningsmæssige begrundelse for projektet I dag findes oplysninger om ejendomme og bygninger i flere forskellige registre med hver deres definition af fast ejendom. Forvaltningen af dette område er unødigt kompliceret, fordi der er behov for at sammensætte og anvende oplysninger fra forskellige registre. De indbyrdes afhængigheder mellem systemer og forvaltninger betyder, at moderniseringer med henblik på forenkling af forvaltningsområdet bør ske samordnet. Hvis der gennemføres ikke-samordnede moderniseringer af de statslige eller kommunale ejendomssystemer, skal den part, som moderniserer, ensidigt finansiere opbygningen af en infrastruktur til eget brug, og samtidig er der færre parter til at finansiere videreførelsen af den nuværende og ikke-moderniserede infrastruktur. Projektet er et af i alt tre projekter under Grunddataprogrammets delprogram 1: Effektiv ejendomsforvaltning og genbrug af ejendomsdata også kaldet Ejendomsdataprogrammet. Resultaterne af nærværende projektet skal ses i sammenhæng med delprogrammets to andre projekter: Matriklens udvidelse og Udvidelse af BBR. Ingen af disse tre grunddataprojekter kan dog selvstændigt initiere Projektinitieringsdokument Side 3\n4 gevinster, som kan dække gennemførelsesomkostninger. Gevinsterne findes uden for disse tre projekter, nemlig hos dataanvenderne. Her er gevinsterne størst i kommunerne, hvor behovet for at opretholde et selvstændigt ejendomsregister ESR bortfalder, fordi oplysninger om ejendomme, bygninger og deres ejere bliver tilgængelige, via Datafordeleren, fra de autoritative grunddataregistre Matriklen, Bygnings- og Boligregisteret (BRR) og som bliver et nyt register. Disse gevinster indgår i delprogrammets businesscase. Delprogram 1 udføres i tæt samarbejde med delprogrammets aftaleparter: Geodatastyrelsen (GST), Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter (MBBL), Digitaliseringsstyrelsen (DIGST), Domstolsstyrelsen (DMST) repræsenteret ved Tinglysningsretten (TLR) og Kommunernes Landsforening (KL). Desuden medvirker SKAT. 2.1 Baggrund I dag registreres oplysninger om ejerne af fast ejendom både i Tingbogen og i Ejendomstamregistret (ESR). Registreringen sker i ESR på to måder: 1. På baggrund af digitale meddelelser fra Digital Tinglysning eller CPR, f.eks. en meddelelse om at der er tinglyst et ejerskifte. De relevante oplysninger overføres (maskinelt og/eller manuelt) fra meddelelsen til ESR. 2. Manuel registrering, som ikke er baseret på digitale meddelelser, f.eks. ikke tinglyste ejerskifter hvor den nye ejer henvender sig i kommunen med behørig dokumentation, hvorefter kommunen registrerer ejerskiftet i ESR. Den nye Ejerfortegnelse skal ifb. Ejendomsdataprogrammet under Grunddataprogrammet afløse ESR s ejerfortegnelse med dertil hørende funktionalitet. 2.2 Formål skal være et nyt autoritativt register over de faktiske ejere 1 af al fast ejendom i Danmark. skal indeholde oplysninger om de personer og virksomheder, som råder over en fast ejendom og hvortil meddelelser vedrørende ejendommen kan sendes. Desuden skal understøtte, at der til et ejendomsejerskab kan tilknyttes en administrator, som på ejers foranledning, er indsat som den der skal modtage meddelelser fra det offentlige, herunder ejendomsskattebilletten og opkrævning af bidrag vedr. ejendommen. En autoritativ fortegnelse over faktiske ejere og administratorer af landets faste ejendomme er en forudsætning for Ejendomsdataprogrammet, for udfasningen af ESR-registeret, for kommunernes forvaltning af ejendomsområdet, for kommunernes opkrævning af ejendomsskatter, for SKAT s ejendomsvurdering og for andre som skal rette henvendelse til ejendomsejere. 2.3 Mål (leverancer) Projektet til etablering af en Ejerfortegnelse skal levere følgende: 1 En faktisk ejer kan enten være den ejer, der er registret i den digitale tinglysning, eller det kan være en ejer kommunen har indsat som følge af, at den tinglyste ejer ikke lever mere, at ejerskabet ikke er tinglyst eller andre forhold som gør, at kommunen har behov for at registrere en ejer som erstatning for en evt. tinglyst ejer. Projektinitieringsdokument Side 4\n5 It-løsning til brug for registrering og vedligeholdelse af faktiske ejere og administratorer af faste ejendom. Foged- og skifteretterne meddeler oplysninger om administratorer af døds- og konkursboer til og indberetter oplysninger om ejerskifte til Tingbogen. forberedes til at modtage automatisk besked fra retterne. Snitflader til brug for automatiseret vedligeholdelse af ejerskifte fra andre it-løsninger - herunder tinglysningsmeddelelser fra Digital Tinglysning. Specifikation af forretningsbehov for services mv. til udstilling af ejerfortegnelse via Datafordeleren. Specifikation af forretningsbehov for udstilling af hændelsesbeskeder via Datafordeleren, når der registreres ændring af ejerskab til eller administrator af en fast ejendom. Ifb. Implementering af et dataindhold indeholdende de nuværende ejer- og administratoroplysninger registreret i ESR inkl. al tilgængelig historik. Etablering af den nødvendige og forudsatte lovhjemmel mv. der kræves for at kunne implementere den nye Ejerfortegnelse. 2.4 Succeskriterier arbejder med en løsningsmodel, som bygger på nedenstående succeskriterier: Effektiv understøttelse af den kommunale grunddataregistrering af ejere og administratorer, som led i kommunernes afvikling af ESR. Etablering af snitflade som giver mulighed for at foged- og skifteretterne kan indberette oplysninger om ejendommens administratorer i forbindelse med tvangsauktioner hhv. dødsbobehandlingssager. Etablering af et grundlag for automatisk registrering af ejeroplysninger for faktiske og tinglyste ejerskifter på grundlag af oplysninger leveret af Digital Tinglysning. Hensynet til kommunernes fortsatte mulighed for at håndtere de uoverensstemmelser, der er mellem Tingbogens og s oplysninger. Imødekommelse af grunddataprogrammets behov under hensyntagen til at overflytningen fra/udfasningen af ESR bliver sikker og effektiv. Effektiv udstilling af handelsoplysninger på Datafordeleren af hensyn til SKAT. At der med udgangspunkt i den samlede løsning findes en forvaltningsmæssig model, der sikrer at kan lovhjemles på hensigtsmæssig vis og med en klar ansvars- og opgavefordeling. 2.5 Projektets vilkår Projektet indgår i Grunddataprogrammet Ejendomsdataprogrammet - og er derfor underlagt de fælles rammer her fra ift. organisering, samordning, fælles målarkitektur og arkitekturrammer, tværgående kvalitetssikring, tidsplaner, business case mv. Konkret betyder dette at: skal afløse dele af den funktionalitet, der i dag understøttes af ESR og Structura Ejer i relation til ejer- og administratoroplysninger. skal udstille ejer- og administratoroplysninger inkl. tilhørende hændelsesbeskeder gennem den fællesoffentlige Datafordeler. skal samordne tidsplanen med Ejendomsdataprogrammets- og Datafordelerens tidsplaner. skal medvirke til sikring af en paralleldriftsperiode ift. ESR. Projektinitieringsdokument Side 5\n6 2.6 Projektets forudsætninger Etableringen af en Ejerfortegnelse baseres på nogle grundlæggende forudsætninger: Den ønskede it-løsning opbygges omkring kommunale arbejdsgange, der som udgangspunkt ligger tæt på de arbejdsgangsbeskrivelser, som er overdraget fra MBBL. Integrationer herunder krav til de tjenester og data som skal udstille på den fællesoffentlige Datafordeler - forventes at være stort set de samme, som er aftalt i Ejendomsdataprogrammet og beskrevet i det nuværende Bilag A til Løsningsarkitektur for Ejerfortegnelse. Anskaffelsen af en it-løsning til gennemføres i et udbud med nogenlunde den samme bilagsstruktur, som er anvendt i fx udbud af Matriklens Udvidelse. s dataindhold etableres ifb. implementeringen af gennem et udtræk af de nuværende ejer- og administratoroplysninger registreret i ESR inkl. al tilgængelig historik. ESR s dataindhold betragtes i denne sammenhæng som autoritative ejer- og administratoroplysninger Det vurderes ikke at der er behov for en datavask inden etableringen af. Skulle det blive aktuelt med datavask vil det kræve en analyse af fremgangsmåde og omfang. (Kan blive aktuelt hvor der ikke er sammenfald mellem ESR og Matriklen) Nøgleinteressenter skal inddrages i kravspecificeringen, bl.a. til verificering af krav til arbejdsgange og informationsindhold i registerløsningen. Ambitionsniveau for løsningen tager afsæt i den eksisterende bevilling som følge af business casen, og der skal tilstræbes minimum det niveau, som den løsning de kommunale medarbejdere anvender i dag. Etablering af en Ejerfortegnelse i regi af GST og baseret på denne løsningsskitse kræver en tilpasning af den tilhørende lovgivning. Denne tilpasning koordineres gennem det tværgående lovprogram projekt etableret under GD1 og GD2. etableres i henhold til den fælles sikkerhedsmodel, der etableres af Grunddataprogrammet, således der sikres nem adgang for de kommunale brugere af. 3 Projektets business case Der henvises til den samlede business casen for delprogrammet: Effektiv ejendomsforvaltning og genbrug af ejendomsdata. 3.1 Projektets finansiering Grunddatabestyrelsen besluttet i efteråret 2014 at Geodatastyrelsen fremadrettet skal stå for etablering af. Som følge heraf overføres bevillingen vedr. til Geodatastyrelsen fra 2015 og fremadrettet. 3.2 Projektets budget Projektinitieringsdokument Side 6\n7 4 Projektets gevinstrealisering Der henvises til business casen og gevinstrealiseringsplanen for delprogrammet: Effektiv ejendomsforvaltning og genbrug af ejendomsdata. Projektet deltager endvidere løbende i de aktiviteter der vedrører gevinstrealisering igangsat af grunddataprogrammet og delprogram 1. Projektet vil endvidere være en del af scope når den eksisterende BC revideres i foråret Herefter opdateres dette afsnit i PID en med nyeste viden om gevinstrealisering. 5 Projektets tekniske løsning Projektets tekniske løsning omfatter etablering af baseret på Matriklens registrering af Bestemt fast ejendom identificeret ved BFE-nummer samt services for udstilling af ejer- og administratoroplysninger via Datafordeleren. skal etableres som en del af det fællesoffentlige ejendomsdataprogram, og skal indgå i dette programs samlede arkitektur, og dermed følge en overordnet arkitekturmodel, som for er vist på nedenstående figur. Projektinitieringsdokument Side 7\n8 vil bestå af fire hoveddele: Figur: GD1 Arkitekturmodel for Ejerfortegnelse. 1. Klienter som anvendes til ajourføring og administration af. 2. grunddataregister bestående af et servicelag, forretningslogik- og administrationslag samt et datalag med s registre. 3. Geodatabanken, som stiller GST-infrastrukturkomponenter til rådighed til brug for dataintegrationen mellem s registre og Datafordeleren. 4. Udstilling af fællesoffentlige grunddata og forretningshændelser vedrørende ejer- og administratorforhold via Grunddataprogrammets Datafordeler. 6 Projektets leverancer Teknikken produktbaseret planlægning er anvendt til identifikation af de enkelte produkter, som efterfølgende er nedbrudt i arbejdspakker, som beskriver processen for frembringelse af produktet herunder tidsramme. Oversigt over sammenhænge mellem leverancer i og de andre projekter i Ejendomsdataprogrammet fremgår af den samlede implementeringsplan for programmet, som kan findes her: Den produktbaserede planlægning har resulteret i nedenstående produkter og produktsammenhænge for : Projektinitieringsdokument Side 8\n9 Leverancer og produkt porteføljen kan ændre sig efterhånden som den samlede implementeringsplan for ejendomsdataprogrammet konsolideres og grupperes i rette sammenhæng. 6.1 Projektets hovedleverancer leverer nedenstående hovedprodukter til grunddataprogrammet. #31 IT-løsning til Ejerfortegnelse #32 Datafordeler tjenester i relation til Ejerfortegnelse #33 Implementering af Ejerfortegnelse 6.2 Produktsammenhænge Produkternes sammenhænge i forhold til hinanden hhv. til andre produkter inden for og uden for delprogrammet er illustreret nedenfor. Projektinitieringsdokument Side 9\n10 6.3 Projektets arbejdspakker IT- Løsning til Forretningsmæssig afklaring af scope for it-løsning Udarbejdelse af løsningsarkitektur for Udarbejdelse af udbudsmateriale Gennemførelse af udbud Udvikling af Ejerfortegnelse klar til ekstern test Etablering af ajourføringsservices Test af snitflader Datafordeler Tjenester i relation til Etablering af registerdata på Datafordeler Etablering af Dataleveranceaftale Opdatering af registerdata på Datafordeler Synkronisering af registerdata med Datafordeler Etablering af udstillingsservices på Datafordeler Generering af hændelsesbeskeder på Datafordeler Idriftsættelse af Ejerfortegnelse Udvikling og test af migrering af ejeroplysninger fra ESR Idriftsættelse af Ejerfortegnelse Forretningsmæssig implementering af Projektinitieringsdokument Side 10\n11 Arbejdspakker, produkter og produktafhængigheder i relation til er beskrevet detaljeret ejendomsdataprogrammets implementeringsplan: og findes desuden i bilag 2 til denne PID. 7 Projektets tidsplan 7.1 Hovedtidsplan 7.2 Hovedmilepæle Milepæl Dato IT- Løsning til Datafordeler Tjenester i relation til Milepæl status Forretningsmæssig afklaring af scope for it-løsning Udarbejdelse af løsningsarkitektur for Udarbejdelse af udbudsmateriale Gennemføre udbud og indgå kontrakt Udvikling og funktionsprøve af Ejerfortegnelse inkl. ajourføringsservices Integration og test af Ejerfortegnelse Migrering af ejeroplysninger fra ESR Etablering af registerdata på Datafordeler Etablering af Dataleverancespecifikation Opdatering af registerdata på Datafordeler Projektinitieringsdokument Side 11\n12 Synkronisering af registerdata med Datafordeler Etablering af udstillingsservices på Datafordeler Generering af hændelsesbeskeder på Datafordeler Idriftsættelse af Ejerfortegnelse Idriftsættelse af Ejerfortegnelse Forretningsmæssig implementering 8 Strategier for projektets gennemførelse Ift. selve løsningen er der en række aftaler imellem parterne i projektet og grunddataprogrammet som er en forudsætning for etableringen af. Skrives eksplicit her. 8.1 Udbud Der fastlægges og vedtages en udbudsstrategi for. 8.2 Forretningsmæssig Implementering af Der skal gennemføres en dialog om hvordan tages i brug i kommunerne, således transitionen fra de nuværende løsninger sker så gnidningsfrit som muligt. Det vil givet være en stor koordineringsopgave i samarbejde med KL/Kommunerne og et planlægningsarbejde i forhold til operationel ibrugtagelse. 9 Projektets risici 9.1 Projektets risikostyring Projektets risikoprofil og -analyse findes som bilag 1 til PID en, Bilag 1 Risikoanalyse.xls. Risikoprofil, -analysen vil blive opdateret og ajourført af projektlederen løbende. Den aktuelle risikolog fremsendes til projektets styregruppe før hvert møde og de højeste rangerede risici vil blive fremlagt for og drøftet med styregruppen, og det vil blive vurderet om der er behov for behandling i form af korrigerende handlinger. 10 Kvalitetsplanlægning Formålet med kvalitetsplanen er at sikre at leverancerne indeholder den rigtige funktionalitet og leveres i den fornødne kvalitet, således at projektets succeskriterier nås. GD1 har igangsat arbejdet med at udarbejde test- og kvalitetsplaner, og nærværende kvalitetsplanlægning vil blive udbygget yderligere når denne plan foreligger. Nedenfor er projektets overordnede kvalitetsaktiviteter i relation til milepælene beskrevet. Produkt Kvalitetskrav (kriterier) Kvalitetsaktivitet (metode) Ansvarlig Forretningsmæssig De forretningsmæssige krav Review afklaring. til hos interessenterne til GST, KL, Kombit, Projektinitieringsdokument Side 12\n13 (Milepæl 1) Løsningsarkitektur (Milepæl 2) Udbudsmateriale (Kontrakt, Tilbudsevaluerings kriterier Kravspecifikation, Bilag mm.) (Milepæl 3) Udbud gennemført inkl. Stand Still periode skal være gennemført og dokumenteret. Løsningsarkitekturen skal være i overensstemmelse med delprogrammets målarkitektur, og godkendes i styregruppen for. Være i overensstemmelse med delprogrammets målarkitektur og løsningsarkitektur. Samt være i overensstemmelse med specifikationskrav til evt. udbudsmateriale. Udbud gennemføres og leverandør vælges. Kommunerne, Digitale Tinglysning og SKAT Review GD1 Godkendelse Styregruppe Review GST, KL, Kombit, Kommunerne, Digitale Tinglysning og SKAT Review GD1 Godkendelse Styregruppe Review i GST Review af konsulenter Godkendelse Styregruppe Godkendelse Styregruppen (Milepæl 4) Udvikling af Ejerfortegnelse samt funktionsprøve Udvikling af Ejerfortegnelse samt funktionsprøve. Godkendelse Styregruppen Leverandør (Milepæl 5) Integration og test af Ejerfortegnelse (Milepæl 6) Migrering af ejeroplysninger fra ESR (Milepæl 7) Etablering af registerdata på Datafordeler (Milepæl 8) Integration og test af Ejerfortegnelse Skal overholde s informationsmodel - Inkl. fuld historik. Udstillingsmodel godkendt forretningsmæssigt i GD1/GD2 og afleveret til GD8 godkendelse Datamodelgrundlag (afleveringsmodel, udstillingsmodel og transformationsregler) leveret til DAF-leverandør via DAF-operatør. Prøvedata leveret til DAF- Godkendelse GD1/GD2 Styregruppen Konsulenter Leverandør Kombit KMD GD1/GD2 GD8 Operatør KMD Leverandør Leverandør KMD Operatør Projektinitieringsdokument Side 13\n14 Dataleverancespecifikation (Milepæl 9) leverandør via DAF-operatør. Dataleverancespecifikation indgået med KMD og Datafordeler operatør, GST Operatør DAF Operatør Opdatering og Synkroniseringsmekanismer ift. DAF. (Milepæl 10-11) Test af snitflader til andre GD1 systemer og DAF gennemført. Etablering af udstillingsservices på Datafordeler Skal levere/fungere som aftalt i Dataleveranceaftale. Leverandør GST Operatør DAF Leverandør Operatør DAF GD1 Testforum (Milepæl 12) Generering af hændelsesbeskeder på Datafordeler (Milepæl 13) Idriftsættelse Idriftsættelse Kommunerne (Milepæl 14) Forretningsmæssig implementering af. Kommunerne KL (Milepæl 15) Ekstern test i GD1 gennemført. klar til implementering Test skal gennemføres i forhold til testspecifikationerne i GD1. GD1 Testforum Kommunerne 11 Tolerancer og rapporteringskrav 11.1 Tolerancer i projektet I dette projekt er følgende tolerancer tildelt. Projektinitieringsdokument Side 14\n15 Tolerance Projektudgifter Interne ressourcer Tid Kvalitet Afvigelser godkendes af: Råderum for projektleder Skal følge tildelt økonomi. Skal følge tildelte ressourcer. Skal følge GD1 s implementeringsplan. Leverede løsninger skal være i overensstemmelse med delprogrammets målarkitektur, samt projektets godkendte kravspecifikationer og løsningsdesign. Test og kvalitetssikring skal ske i overensstemmelse med den i delprogrammet godkendte test- og kvalitetsstrategi Ændringsanmodninger vedrørende økonomi, ressourcer, tid og kvalitet skal forelægges projektets styregruppe, og kan eskaleres til grunddata programmet. 12 Projektets afgrænsninger og afhængigheder 12.1 Afgrænsning Afgrænsning Beskrivelse af afgrænsning Begrundelse for afgrænsning Distribution af s data sker via Datafordeleren, herunder handelsoplysninger til SKAT. opbevarer ejer/administrator på ejendomme med BFE nummer. forudsætter at CPR og CVR data/hændelser kan modtages fra Datafordeleren Tilpasning af øvrige ejendomssystemer anvender den af grunddataprogrammet anviste sikkerhedsmodel. etableres med ejerdata fra ESR til de ejendomme som er registeret i matriklen med BFE nummer. Projektet leverer data til Datafordeleren men har ikke ansvaret for generel distribution Projektet omfatter ikke tilpasning af offentlige/private IT-løsninger, der benytter ejendoms- og ejerbegreber som vil blive berørt af ændringer i begrebsmodellen. Der planlægges ikke med egen distributionskanal. Fælles ejendomsbegreb benyttes Projektet har fokus på at etablere. Ejere af systemer, der skal tilpasses vil blive løbende orienteret om projektet gennem delprogrammet. Der henvises i den forbindelse til delprogrammets kommunikationsplan og anvenderforum. Sikre en konsistent sikkerhedsimplementering på tværs af grunddata programmet. Hvis der er flere ejerdata i ESR skal den delmængde håndteres. Projektinitieringsdokument Side 15\n16 12.2 Projektets afhængigheder er en integreret del af GD1 og de sammenhænge der er i delprogrammet og derudover specielt i forhold til Datafordeleren, de strukturelle afhængigheder i delprogrammet er illustreret i nedenstående figur. Aktiviteter i de enkelte grunddataprojekter forløber med stor parallelitet i relation til først udbud, udvikling og intern test, dernæst en fælles test af sammenhængen i de samarbejdende grunddataregistre efterfulgt at en koordineret idriftsættelse. Der er derfor stor afhængighed projekterne imellem. Figur 1. Strukturelle sammenhænge mellem hovedleverancer i ejendomsdataprogrammet (kilde: implementeringsplan GD1). Afhængighed Grunddataprogrammet / Ejendomsdataprogrammet Kort beskrivelse af Projektejer/ afhængighed systemejer Projektet er et DIGST, implementeringsprojekt i MBBL, GST delaftale1 under og TLR. Grunddataprogrammet og fungerer som sådan under de fælles aftalte rammer omkring tid, ressourcer og Håndtering af afhængighed Aftalt struktur med bl.a. politisk aftale, finanslovsbevilling, governance, programstyringsdokument, implementeringsplan Projektinitieringsdokument Side 16\n17 Kommunerne Digital Tinglysning kvalitet. Kommunerne bliver anvenderen af og privilegerede indberettere Digital Tinglysning føder Foged- og Skifteret Levere information til Matriklens udvidelse s skal stille services til rådighed for matriklens udvidelse Import af nuværende data fra ESR er til afhængig af, at data leveres fra KMD/Kombit. Datafordeleren Projektet er afhængigt af at services og hændelser udstilles og modtages via datafordeleren CPR/CVR services og hændelser. CPR/CVR er etableret på Datafordeleren rettidigt og GD1s behov for data og hændelsesbeskeder herfra er understøttet. BBR BBR har behov for hændelser om ejerskifter, samt udstille service til brug for Tværgående test i ejendomsprogrammet Sammenstillede services Projektet er afhængig af gennemførsel af tværgående test i ejendomsprogrammet KL Kommuner TLR GST Kombit? GD7 DIGST CPR CVR, ERST MBBL GD1 Hvem? Afklares i GD1 og målarkitektur. Løbende inddragelse i aktiviteter specielt vedr. scope og implementering. Services fra Digital Tinglysning implementeres. Koordineres Løbende koordinering Aktiviteter aftales Løbende koordinering, test og planlægning med GD7 og GD1. Løbende opfølgning og afklaring. Løbende koordinering og test. Følge den udarbejdede teststrategi på delprogramniveau. 13 Organisering 13.1 Projektorganisation indgår i Ejendomsdataprogrammet, som er et delprogram i Grunddataprogrammet. For yderligere beskrivelse af delprogrammets organisering, henvises til programstyringsdokumentet for delprogrammet Effektiv ejendomsforvaltning og genbrug af ejendomsdata Projektinitieringsdokument Side 17\n18 Figur: Grunddataprogrammet og Ejendomsdataprogrammet. er organiseret ved en styregruppe, projektledelse, projektgruppe. MBBL varetager den overordnede programledelse for GD1 og for projektforum og testforum. Begge forum har deltagelse af. GST har ansvaret for den overordnede projektledelse af projektet herunder leverandørstyring af leverandør til. GST desuden varetager styregruppeformandskabet og er projektejer. Styregruppe (GST, KL, Kombit, TLR SKAT) Projektledelse (GST) Projektforum GD1 Projektgruppe (GST) Testforum GD1&2 Figur: Projektorganisering 13.2 Styregruppe Projektinitieringsdokument Side 18\n19 Rolle Navn Titel Styregruppeformand Søren Reeberg Nielsen, GST Vicedirektør Projektejer Pia Dahl Højgaard, GST Områdechef Projektleder Jesper Nørgaard Andersen Specialkonsulent Projektdeltager Klaus Hansen, GST Specialkonsulent Projektdeltager Peter Snedker, GST Specialkonsulent Digital Tinglysning Sørup Hansen Retspræsident KL Marie Louise Madsen Kontorchef Tine Garbers KOMBIT Sanne Mi Poulsen Chefkonsulent/Projektleder SKAT Bo Dalsby Konsulent 13.3 Projektledelse Navn Jesper Nørgaard Andersen, GST Relevant erfaring og evt. certificering Erfaringer fra lignende projekter i Danmarks Miljøportal og Datafordeleren Den overordnede projektledelse er forankret i GST og varetager bl.a.: Deltage i møder i Ejendomsdataprogrammets projektforum Deltage i det løbende samarbejde med aftalepartnere og øvrige samarbejdspartnere Inddragelse og høring af Interessenter og andre dataanvendere Kvalitetssikring/godkendelse af projektleverancer, f.eks. kravspecifikation, løsningsdesign samt tværgående tests Monitorering af fremdrift vedr. udvikling og idriftsættelse af Koordination ift. relaterede grunddataprojekter (Matriklen, BBR, datafordeler) Etablering af Ejerfortegnelse Etablering af services til Import af oplysninger fra ESR Test Driftsmodning Kontraktopfølgning ift. leverandør 13.4 Øvrige roller og bemanding Projektgruppe Projektinitieringsdokument Side 19\n20 Deltager Klaus Hansen, GST Konsulenter Strand & Donslund Konsulenter Statens IT Miljøministeriets udbudsrådgivning Udbuds jurist Workshop deltagere fra KL og kommunerne Rolle/ansvar Forretningsviden Teknisk domæneviden Løsningsarkitektur Udbudsmateriale Forretningsmæssige afklaringer Løsningsarkitektur Udbudsmateriale (Funktionelle beskrivelser og kravspecifikation) Udbudsmateriale. Rådgivning Funktionalitet i Herudover inddrages relevante fagpersoner, bl.a. jurist og review personel fra GST Systemansvarlig GST vil efter projektets gennemførsel få overdraget systemansvaret. Det betyder, at GST bl.a. har ansvaret for: at til stadighed lever op til kravene om et autoritativt register at udvikles i takt med øvrige grunddataregistre, herunder hensyntagen til dataanvendernes forretningskrav. At vedligeholdes og leverandør lever op til sine vedligeholdelsesforpligtelser ift. kontrakten 14 Interessent- og aktørhåndtering Interessenter er alle enten direkte deltagere i projektet eller repræsenteret af andre i delprogrammet Ejendomsdata. s oplysninger baserer sig på informationer og hændelser, som registreres hos flere forskellige myndigheder, og registreres i forskellige myndigheders systemer. Nedenstående kontekstdiagram viser, hvordan disse myndigheder og myndighedssystemer optræder som aktører i forhold til. Projektinitieringsdokument Side 20\n21 Interessent Kommuner/KL Geodatastyrelsen Digital Tinglysning Skifte- og fogedretter Område i projektet der har interesse (fx fase el. leverance mv.) Arkitektur, forretningskrav og test af. Fokus på at bliver en fyldestgørende erstatning for ESR, og at der er effektive arbejdsgange. Projektejer, projektledelse og systemejer. Dataleverandør til Dataleverandør til Interessentens betydning for projektet (inkl. overvejelser om håndtering) Primær anvender af Ejerfortegnelse Kommunal involvering i formulering af forretningsmæssige krav Projektejer Inddragelse i forretningsafklaring, løsningsarkitektur og implementering. indberetning af ejerskifter sker via tinglysningsportalen i det omfang det er implementeret i den pågældende ret. MBBL har det overordnede ansvar for GD1 MBBL Deltagere, ansvar for relaterede projekter og delprogram SKAT Forretningskrav Primær anvender af s data Projektinitieringsdokument Side 21\n22 Modtager salgsoplysninger i forbindelse med registrering af ejerskifter Involvering af SKAT til sikring af at bliver en fyldestgørende erstatning for ESR. DIGST Ejer grunddataprogrammet Gevinstrealisering og BC 15 Kommunikation og hovedbudskaber Der skal gennemføres kommunikationsaktiviteter for at udbrede kendskabet til og mulighederne med den ny ejerfortegnelse over for relevante målgrupper, der bliver berørt af tilblivelsen af en ny ejerfortegnelse. Der udarbejdes en kommunikationsplan i samarbejde med primært KL og Kommunerne. 16 Projektets anvendelse af de 5 overordnede principper for de statslige itprojekter Princip Staten skal være ambitiøs i forhold til digitalisering af den offentlige sektor, men skal kun gå forrest i anvendelsen af umodne tekniske løsninger, såfremt der er særlige perspektiver ved at foretage en sådan satsning. Allerede indkøbte eller udviklede løsninger skal genbruges i videst mulige omfang. Kun projekter med klart beskrevne projektudgifter, gevinster og effekter bør gennemføres. Projekter skal afgrænses ved at minimere omfang og kompleksitet med fokus på de forretningsmæssige mål. Projekterne skal gennemføres med fælles metoder og kvalificerede ressourcer, således at der i alle projekter er et passende modenhedsniveau Udmøntning i dette projekt er en nødvendig brik i GD1 programmet som sikre sammenhæng på ejendomsdataområdet, og muliggør en udfasning af ESR. Ikke muligt, da det eksisterende ESR register udfases. Der henvises til business casen og gevinstrealiseringsplanen for delprogrammet: Effektiv ejendomsforvaltning og genbrug af ejendomsdata. Projektet er afgrænset i samarbejde med ejendomsdataprogrammet og interessenterne. Projektet er endvidere en den del af den samlede programportefølje i GD1 og deraf følgende koordinering. Projektet drives inden for rammerne af grunddataprogrammet og delprogrammet og anvender de samme metoder. Projektinitieringsdokument Side 22\n23 17 Bilag Bilag 1: Bilag 1 Risikoprofil Risikoanalyse.xls. Bilag 2: Bilag 2 Arbejdspakker Ver 0 81.docx Projektinitieringsdokument Side 23


Biludlejning Fåborg | Budget Biludlejning - Lej bil i Danmark\nBesøg den fynske købstad, Fåborg, med Budget Biludlejning. Fåborg ligger idyllisk mellem bakker, og byen har mange gamle velbevarede huse, som er værd at køre rundt efter.\nTag lejebilen til et af Fåborgs smukke bygningsværker som Kaleko Mølle. Kaleko Mølle er fra 1600-tallet, og en af Danmarks ældste endnu fungerende vandmøller. I 1980’erne blev møllen danmarkskendt, da den var kulisse til julekalenderen Nissebanden.\nFind Budget i Fåborg\nLæs mere om Fåborg\nBilleje i Fåborg\nEr du til kirker, kan tage lejebilen til Horne Rundkirke og Mausoleum, som er fyns eneste rundkirke. Eckersberg er repræsenteret i kirken, så interiøret er af stor historisk værdi, ligesom indretningen med Greveloge og Nadversal er af sjælden karakter. Den verdensberømte succesfilm ’Adams Æbler’ blev indspillet i Horne Kirke i 2004, så er du nysgerrig efter at se, hvor denne film blev indspillet, så er Horne Kirke et besøg værd.\nAfslut dit besøg i Fåborg med et besøg på en af byens mange restauranter eller Caféer. Tag lejebilen til Falsted Kro, som er én af de mest kendte kroer, både i Danmark og i udlandet.. Her serveres gourmet mad af højeste kvalitet. Er du til søde sager, kan du efterfølgende besøge Konnerup Chokolade. I Fåborg er mulighederne mange - med en lejebil fra Budget kan du trygt og hurtigt komme rundt i byen.


Rådgivning til køb af shih tzu - Shih Tzu - Hunde-forum.dk\nRådgivning til køb af shih tzu\n16. April i Shih Tzu\nPænt goddag til alle!\nSkønt med et forum, hvor man har mulighed for at lære mere om shih tzu hunde. Jeg har ikke før skrevet herinde, da jeg primært har fulgt med fra sidelinjen, men I har været til en stor hjælp. Jeg har ikke selv en shih tzu hund, men jeg er interesseret i at lære og opsuge alt viden, som I har erfaret med jeres shih tzu hund(e), og hvordan det er at have en shih tzu hund.\nJeg er i gang med at skrive et omfattende blogindlæg om emnet "Mine bedste råd til dig, der skal købe en shih tzu", og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre jeres erfaringer, råd og tips, når det kommer til køb af shih tzu hunde. Er der noget man skal tænke over før, under og efter købet. Og over hvilken platform købte du din shih tzu hund? Hvilke spørgsmål kunne være relevante at stille til sælgeren, inden man køber en shih tzu?\nJeg håber det er fint med jer, hvis jeg bruger jeres svar i mit blogindlæg (selvfølgelig også helt okay, hvis I ikke ønsker at jeres svar skal være med i mit indlæg), som forhåbentlig vil være med til at hjælpe andre og fremtidige købere af shih tzu hunde.


Ledelse af det uforanderlige menneske - Lederweb\n4 min. 3.838 17-12-2010\nLedelse af det uforanderlige menneske\nMennesket er grundlæggende det samme som for flere tusind år siden. Derfor kan vi, ifølge antropolog og administrerende direktør ved Weekendavisen, Anne Knudsen, lære meget om god ledelse ved at studere tidligere samfunds former for organisering.\nCand.mag. i Psykologi og Sociologi\nAf: Mia von Qualen\nInderst inde er vi allesammen stadig jægere og samlere.\nDet var udgangspunktet for Anne Knudsen, adm. direktør og chefredaktør ved Weekendavisen og antropolog, da hun talte ved KL’s HR-konference i november. Her udfordrede hun billedet af nutidens medarbejdere og ledelse ved at kaste et blik langt tilbage i menneskets historie, og se på jæger-samler samfundets organisering og ledelse. Der kan vi nemlig lære noget.\nAnne Knudsen indledte med citatet ”Hårde tider, gamle dreng”, fra Anders And, hvor den talende hund uafbrudt siger disse ord til Anders And. Pointen i historien er, at man kan lave om på mange ting, men hunden siger altid det samme. Den lader sig ikke forandre.\nSådan er det også med mennesker. Der findes noget alment menneskeligt; noget der er fælles for alle mennesker på tværs af tid og kulturer, der drager paralleller tilbage til vores forfædres tilværelse som jægere og samlere.\nHvis vi antager, at de mennesker, vi møder på arbejdspladsen i dag, er af det samme stof som dem fra jæger-samler samfundet for flere tusinde år siden, så har vi et godt håndtag til at begynde at forstå, hvad mennesket er for ét dyr, og hvordan det lever og organiserer sig. Dette er vigtig viden når man skal være leder i hårde tider.\nVi har behov for sociale relationer og variation\nDet er først for nylig, at mennesket er begyndt at sidde stille på kontor og gå til møder. Men vi trives ikke med stillesiddende og ensformigt arbejde. Det bliver kedsommeligt: koncentrationen ryger, for menneske-dyret hader at kede sig.\nMennesket har brug for variation - og motion. Som jægere er vi i vores naturlige tilstand designet til at bevæge os rundt, være opmærksomme, jage og se forskellige ting - ikke til at sidde stille det samme sted.\nI jæger-samler samfundet havde man brug for at organisere sig i effektive arbejdsfællesskab for at overleve, og mennesket har altid levet i grupper på højest 200-250 individer. Hvis gruppen bliver større, falder den fra hinanden. Det er de færreste store virksomheder, der kan fungere som en hel gruppe, idet mennesket ikke kan føle sig solidarisk med så mange på én gang.\nVi kan kun overskue at have personlig kontakt med omkring 50 til 70 mennesker, og når arbejdet skal organiseres, kan man ifølge Anne Knudsen lige så godt spille med på de naturlige tilbøjeligheder og inddele medarbejdere i grupper af denne størrelse.\nNetop den følelse er eftertragtet af mennesket. Vi har brug for at føle os som en del af en gruppe, der består af folk, der er forskellige, og som kan noget, der supplerer hinanden.\nIfølge Anne Knudsen er dét, der får folk til at præstere og at give den en ekstra skalle, først og fremmest hensynet til kollegerne – altså til andre mennesker, som de har et forhold til, og som er en del at den sociale gruppe.\nMennesket har også behov for en fjende. Man kan ikke få folk til at elske ”den anden gruppe”, for en gruppe vil altid have fjendebilleder. Vi leder altid efter årsagsforklaringer og tror ikke på tilfældigheder, og derfor har grupper en tendens til fjendebilleder.\nSom leder kan man med fordel definere fjenden, for ellers finder gruppen selv en fjende. Det er okay at have fjender, men lederen bør undgå, at gruppen får et fjendebillede, der gør det umuligt for dem at arbejde. Det er eksempelvis ikke særlig hensigtsmæssigt, hvis gruppens fjende er borgerne. Borgeres tilfredshed skal tværtimod være jagtbyttet: det succeskriterium, og det der giver medarbejderne tilfredshed.\nSom leder gælder det således om at finde den rigtige fjende og udpege byttet, som de vilde jægere kan nedlægge på en konstruktiv måde.\nLedere skal vide noget\nLedelse handler om at medarbejderne skal sættes i stand til at lede sig selv og hinanden. Altså kontrollere hinandens arbejde og kende forskel på, hvad der er godt og skidt. Men dette betyder også, at man som leder er nødt til at vide noget om det, som medarbejderne gør.\nÉn ting er, at det er svært at have respekt for en leder, der ikke aner, hvad medarbejderne laver. Én anden ting er, at denne leder er nem at føre bag lyset - og ikke er god til at optimere bruge de forskellige ressourcer. Hvis man skal lede og organisere grupper, kræver det, at man ved, hvad medarbejderne arbejder med.\nLederen af gruppen skal få folk til at gøre det de gerne skulle gøre – frivilligt og gerne med lyst og entusiasme.\nHvordan gør man det? En måde, man ikke gør det på, er at holde store møder med dem og tale med dem som en stor flok. Mennesker hader møder. Møder er spild af tid for de fleste mennesker, som har noget, de skal have udrettet. For det er jo nemt at snakke om, hvad man vil gøre – men noget sværere at gøre, hvad der skal gøres.\nGruppemedlemmer i jæger-samler samfundet ville fejres og have succes, når de nedkæmpede et bytte. Det gælder også i dag. Faktisk vil medarbejdere ligeså gerne have velbegrundet ros for noget, som de har gjort sig umage med, som de vil have lønforhøjelse, hvilket ifølge Anne Knudsen er værd at notere sig i krisetider.\nDet værste, du som leder kan gøre, er ikke at rose, holde mennesket uden for fællesskabet eller kritisere eller nedgøre. Så falder dine medarbejderes præstationsniveau, og det tager det utrolig lang tid før det er oppe på samme niveau igen.\nIfølge Anne Knudsen skal den moderne leder påtage sig disse 3 roller:\nOrakel: En leder må være en slags orakel, der ved hvad der forgår i verden, og kan formidle hvordan den barske virkelighed er.\nBeskytter: En leder må være en person, der kan gå foran og som kan beskytte gruppen mod det onde uden for. For eksempel mod de krav og vilkår i form af nedskæringer osv. som gruppen vil bliver eksponeret for.\nEkspert: En leder er nødt til at være en ekspert der kan vejlede medarbejderne om hvordan de skal gribe opgaverne an. En leder ved hvad medarbejderne arbejde med og skal kunne se forskel på godt og dårligt arbejde ellers kan denne ikke rose eller kritisere rigtigt.


Banana House near Funchal - Hus - Funchal\nDe to-etagers hjem er beliggende i en stor have i bydelen Santo Antonio, Funchal. Fra den øverste etage er der en storslået udsigt over byen og havet - især godt, hvis du ønsker at se på de store nytårsaften fyrværkeri. Du er nødt til at gå et par skridt gennem haven for at komme til huset. Et supermarked og et busstoppested er lige rundt om hjørnet. En parkeringsplads er også fundet hovedsagelig ned lige foran stien til huset. Selve huset er en smule dateret, men har alt hvad du har brug for - endda en vaskemaskine og en lille solterrasse. Badeværelset er desværre en smule slidt og funktionelle.\nEjerne er meget venlige og hjælpsomme. Generelt var det et godt ophold i huset.\nMeget rolig sommerhus med grundlæggende, men helt passende udstyr. Helt glat håndtering. Den eneste ulempe: Kun nogle svage mobil Elketroheizung at sidde i vinteraften en lille smule.\nDem, der søger luksus og all-inclusive, er malplaceret. Hvem men et unikt boligområde midt i en banan lund med næsten uovervindelig Blcik Funchal undersøgte, et meget godt funktionel, men begrænset til det grundlæggende udstyr er passende og en god gåtur er (opfattet 100 trin ned ad bakke fra vejen i mørke, lommelygten er i lejeprisen), og gerne morgenmad på en solrig terrasse over hændelsen, er dette stedet! En bolig for personer, der accepterer den ufuldkomne at finde den unikke!