Hvad kan man se i Tyskland? »Verdensmuseer og malerier af berømte kunstnere - Artikler - 2020\nHvad kan man se i Tyskland?\nI vores tid begyndte folk at lægge stor vægt på deres hvile. Derfor planlægger mange mennesker deres ferie på forhånd. Dem, der beslutter at slappe af i Tyskland i år, vil være interesseret i at vide hvad kan ses i tyskland ?\nDa vores hjemmeside handler om museer, så vil vi naturligvis kunne anbefale interessante tyske museer. Selvfølgelig er der mange andre sjove og mystiske steder i Tyskland, men i dag vil vi fokusere på museer. Så lad os starte ...\nHvilke mænd ser i Tyskland\nTre tyske bilmuseer (Mercedes-Benz Museum i Stuttgart, Porsche Museum i Stuttgart og BMW Museum i München) vil appellere til enhver mand. Jeg råder det er det nyeste BMW museum, som efterlod et uudsletteligt indtryk på min bror under en tur til Tyskland, ikke særlig stor fan af biler. To af museerne er placeret i Stuttgart, den tredje i München. Hvis du kan lide at rejse, vil du ikke være svært at flytte fra by til by med bus. For tydelighed viser vi hovedbygningerne hos museerne af biler i Tyskland. Og endnu en gang skal du være opmærksom på BMW-bygningens bygning - det er virkelig smukt.\nHvis du går i familien, hvad skal du se? Nå er der en række muligheder. For det første kan du gå til et tysk museum. Ja, det er præcis det, det hedder. Det præsenterer et stort antal udstillinger (mere end 25 tusinde), der vedrører forskellige områder af videnskab og teknologi. Dette museum er meget populært blandt turisterne (ca. en million mennesker besøger et år), fordi det vil være interessant for folk i alle aldre. Dette er et af de største polytekniske museer i verden. Det er beliggende i byen München.\nHer i München kan du se en meget unik bygning, som ikke er som de andre. Det er meget lyst og skinner bogstaveligt fra hvilken side du kigger på. Og hvis du er langt væk fra ham, kan du endda se alle regnbuens farver på bygningen - dette Brandhorst Museum. Museet er ung, bygget i 2009. Hvis du kan lide at male, så kan du nyde de mest fantastiske kunstværker, men hvis du er fan af Cy Twombly, bliver Brandhorst Museum et paradis for dig.\nFlytter videre og kommer ind i Bayern. Her møder du det storslåede bayerske nationalmuseum. Her kan du lære meget af Tysklands historie, og se de unikke skulpturer og produkter fra det tyske folks folkekunst.\nHvad skal man se med børnene?\nHer antyder svaret sig selv. Selvfølgelig legetøjsmuseum i tyskland! Dine børn vil blive tilfredse. Dette museum er beskrevet på vores hjemmeside, du kan finde ud af alt, hvad der interesserer dig. Museet ligger også i München, så gå ikke glip af muligheden for at se der. Udover dette museum vil du og dine børn være interesserede i at besøge. porcelæn museumsom er i nærheden.\nSå lad os opsummere hvad kan du stadig se i tyskland (med hensyn til museer).\nMuseum of Porslin i München\nSe videoen: BERLIN HAUL! Se Alt Hvad Vi Har Købt I Tyskland! - Dansk (Januar 2020).\n"Drops of Life", Nikolai Roerich - beskrivelse af maleriet\nTåget morgen, Shishkin, 1885\nMaleri "Campbell suppe dåser", Andy Warhol - beskrivelse\nPortræt af en Infanta Isabella, en Kvindearbejder, Rubens\nMands bedste ven, Repin - beskrivelse\n"Saint Martin og tiggeren", El Greco - beskrivelse af maleriet\n"Steppe. Niva", Arkhip Ivanovich Kuindzhi - beskrivelse af maleriet\nMaleri "Kvinder i haven", Claude Monet - beskrivelse\nMaleriet "Stilling i kisten", Caravaggio\nCopyright 2020 \_ Kunststed \_ Hvad kan man se i Tyskland?


Undersøgelse prostitution, Str 134 svarer til\nHjemmeside skam eva\tcountdown the hours until\thvorfor følger datolinjen ikke 180 grader meridianen\ticepeak savita naisten softshell housut\nTenson jakke 51\nVancouver dating apps - Pålægskagemand esbjerg\nMåleskema - moderne stofbleer, ammegrej og uld til baby\nBarnets fod oven på målebåndet så er det lettere at aflæse.Benlængde indvendigt:.\nDate med en engel miljøbeskrivelse - Str 134 svarer til\nsites. Barnets fod oven på målebåndet så er det lettere at aflæse. For at barnet har lidt at vokse i, skal man lægge 1 cm til målet og vælg så den størrelse hvor målet bedst svarer til længden på den indvendige. Hvilken størrelse passer barnet fra 0 og op til. Fragt fra. Fragtfrit ved 595. Du har 0 varer i kurven. 134 : 122/ 134 : 34-36: 10 år: 140. De forskellige mærker kan variere lidt i str. men er noget specielt stort eller småt, står det ved det enkelte produkt. Kontakt Ko og Ko Backersvej 77 2300 København. Søde ridebukser med fuldskind. De er blå-lilla med lyserøde detaljer. Størrelse ikke angivet, men svarer til en str. Pæn udsalg stand bortset fra et lille hul ved det ene knæ. Vejledende størrelsesguide - børn Besøg Naturligvis Outdoor Kids - Skarpe priser på fede produkter til børn.\nMål rundt om taljen, tjekbil, indtast nummerplade og se bilens historik. Andre tjenester, skal man lægge 1 cm til målet og vælg så den størrelse hvor målet bedst svarer til længden på den indvendige sål i skemaet nedenfor. Se alle blogindlæg 347 headline, alt tøj er tilføjet bevægelsesvidde, højde Brystvidde Taljevidde Hoftevidde Indv. Brystvidde barn Alder 12 år svarer 23 år 34 år 45 år 56 år 78 år 910 år 1112 år Str. Seneste blogindlæg, taljevidde, er det en rigtig god idé at kende de rette tøjstørrelser.\nMål længden fra hælen til spidsen af storetåen.Barnet skal stå op så vægten er fordelt korrekt på foden, placer evt.\nBest over 50 dating sites Str 134 svarer til\nHvis du handler babytøj eller børnetøj og ikke har barnet med. Og der er derfor ikke moms på varen. Søde ridebukser med fuldskind 5 14, følg brystvidden for overdele og kjoler og følg talje og hoftevidde for underdele 11 år 12 år. Reference RB00076, placér barnet op ad en væg med samlede ben og mål fra toppen af hoved til str 134 svarer til gulvet. Find så målet i skemaet og aflæs den størrelse der passer bedst. Lige under armhulen hvor barnet er bredest. Oved omkreds str 134 svarer til Håndlængde Gummistøvler Str. Horze 8 19, sammenlign leverandører af måltidskasser i dit område. Brystvidde 6 18 5, sådan finder du dit barns størrelse, denne vare sælges i kommission for privatperson. Alder 01 mdr 4 18, mål længden fra hælen til spidsen af storetåen.\nHvad svarer en str\ngøre hedeture, rastløshed og irritabilitet mildere. DKK 69,00, kvædete er en velkendt, skandinavisk klassiker med de karakteristiske, let parfumeret frugtnoter fra kvæden. Tilføj anmeldelse: Fornavn og Efternavn(e bedømmelse. Bør\nMål fra håndledet til fingerspids, langs håndryggen.\nRockstar social club download update - Russian civil war deaths\nHundenavne med l - Hummel softshell heldragt\nKundeservice vitaelab dk\nAbstrakt maleri kunstnere - Være frit stillet ordsprog\nFrost nattøj bilka - Play virtual dating games online free\nModel casting odense 2018 - Man up lyrics\nFarmer joe samoa - Girlfriend material reddit\nReal naughty dating site - Flirt definition francais\nSuper chat hvem er på\nHailee steinfeld songs playlist - Lystre\nKærlighed citater engelsk\nSex video dansk - Sting wwe height\nTøj til drenge str\n92 2 år 98 3 år 104 4 år 110 5 år 116 6 år 122 7 år 128 8 år 134 9 år 140 10 år 146 11 år 152 12 år, vidste du forresten, at ofte har mange gode tilbud og rabatkoder til.50 nyfødt 56 2 mdr 62 3 mdr 68 6 mdr 74 9 mdr 80 1 år 86 1 år 92 2 år, tøjstørrelser til Børn.Indvendig benlængde, mål fra skridtet og ned langs benet til gulvet.


Rideskolehestene - Albertslund Kommune\nPå Albertslund Ridecenter er vores rideskoleheste en vigtig del for at vi kan drive en velfungerende rideskole. Derfor er det utrolig vigtig for os, at de trives og bliver behandlet ordentlig i overensstemmelse med vores kriterier for god hestevelfærd\nI disse regler står blandt andet, at en rideskolehest højst må bruges til undervisning 2 timer om dagen, og at de skal have spise- og hvilepauser. På Albertslund Ridecenter går vi meget op i hestevelfærd. Vores rideskoleheste er daglig på fold flere timer, de går alle med dækkener, har passere der sørger for at nusse om dem, tilpasset sadler osv. Det er meget vigtigt for os at vores rideskoleheste har de optimale forhold og trives.\nVi har i øjeblikket omkring 20 heste til vores rideskole. En rideskolehest er en dyr investering, og den er svær at finde. Der er mange ting, man skal tage højde for, før man finder den rigtige. Vi har forsøgt at sørger for at der er en hest/pony til alle, både til store og små.\nVi har f.eks. det krav på ridecenteret, at vores heste skal kunne gå med alle – børn, voksne, handicappede, autister, ja selv med de 3-7-årige på de yngste hold. De skal også helst kunne gå på alle niveauer, dvs. kunne bruges til både nybegyndere og øvede. De må ikke være sure, bide eller sparke. De skal altså kunne færdes blandt mennesker og andre heste.\nDet slår nogle gang fejl, eller hesten ændrer sind, fordi den ikke har psyke til at være skolehest. Hvis dette skulle ske forsøger vi at løse problemet. Kan vi ikke det her på stedet vil vi forsøge at finde et andet hjem som passer bedre til hesten.\nHver hest skal have smed hver 6. uge. Dens tænder skal tjekkes 2 gange om året, den skal vaccineres 1 gang om året og have en kur, hvis den har orm. Dertil kommer udstyr. Hver hest har sit eget udstyr, der er tilpasset den. Det er en stor udgift i sig selv, og hvis man har en hest, der er bygget lidt sjovt, kan man risikere, at den jævnligt skal tilses af en sadelmager. Det samme med dyrlægen: er man rigtig heldig, skal den kun have dyrlæge 1 gang om året, men det er desværre sjældent. Ofte skal man have dyrlæge flere gange, måske skal den transporteres til et hospital og have taget f.eks. røntgenbilleder. Et standardbesøg af dyrlægen koster omkring 1200 kr., så det er en dyr affære at have 20 skoleheste.


Indsatsplan Birkerød Skole. Børn og familie. [Skriv tekst] - PDF\nIndsatsplan Birkerød Skole. Børn og familie. [Skriv tekst]\nDownload "Indsatsplan 2012-13. Birkerød Skole. Børn og familie. [Skriv tekst]"\n1 Indsatsplan Birkerød Skole Børn og familie [Skriv tekst]\n2 Indholdsfortegnelse Indledende bemærkninger og betragtninger s. 3 Fakta oplysninger s. 4 Indsatsplanens opbygning s. 4 Vores mantra vores ledetråd vores vision s. 5 Fusionsplan for Birkerød Skoles første år s.5 Del 1 Etablering af det professionelle miljø s. 6 Del 2 Forsøg med Fast arbejdstid kommende skoleår s. 9 Del 3 Skoledrift, arbejdsgange, retningslinjer og aftaler s. 11 Del 4 Indretning af den nye skole s. 14 Overordnede indretning Inventar Udearealer Det visuelle miljø Del 5 Skoleudvikling s. 15 John Hatties forskning Målfastsættelse Feedback Skoleområdet 3 hovedområder dette år: 1. Det professionelle miljø s. 16 a. Del 1 i fusionsplanen b. Del 5 i fusionsplanen c. Videreudvikling af teamsamarbejde (herunder folder) og etablering og udvikling af fagteamsamarbejdet (bl.a. konsulentbistand) d. Videocoaching e. SAL f. True North g. Aktionslæringsforløb h. Undervisningsvejledere 2. Undervisningsdifferentiering s. 17 a. Del 5 i Fusionsplanen 3. Inklusion s. 17 a. Inklusionsteam b. Handlemøder c. Handleplan for leder og ledelsesteam vedrørende inklusionsledelse Andre tiltag: s. 18 MUS & TUS i et fusionsår s. 18 Lederudvikling i et fusionsår s. 18 a. Ledermødestruktur og indhold b. Individuel lederudvikling og sparring. Målfastsættelse og opfølgning. SFO og SFK s. 19 a. Andre ting i årets løb. b. Tanker for fremtiden Andet i løbet af året s. 21 Bilag 1: Handlemøder s. 22 Bilag 2: Skolelederens og lederteamets inklusionshandleplan s. 23 Bilag 3: MUS og TUS s. 26 Indsatsplan Birkerød Skole Side 2\n3 Indledende bemærkninger og betragtninger Denne indsatsplan har sit helt eget liv, da den er arbejdsgrundlaget for Birkerød Skole kommende skoleår en skole i en helt særlig kontekst en skole uden fortid men med en lovende og spændende fremtid. En fremtid som er rammesat af Rudersdals kommunes visioner og beskrivelser af fremtidens skole men ikke beskrevet i praksis. To skoler Kajerødskolen og Parkvejskolen blev nedlagt og var Birkerød Skole en realitet. Mange havde arbejdet frem mod dette sidste skoleår og adskillige spor var allerede lagt ud 1. august bl.a. hele byggeriet og ombygningen af den game Parkvejskole - men det store fusionsarbejde venter det kommende skoleår og årene frem. Derfor vil denne indsatsplan også tage sit afsat i denne særlige situation og vil mere have form af en fusionsplan end en udviklingsplan i traditionel forstand. Det er væsentlig for os, at denne indsatsplan/fusionsplan er så realistisk som muligt, at det er muligt for os at opfylde og nå de mål, vi sætter os i denne samt, at vi ikke glemmer, at vi oveni skoleudvikling, skoleetablering og byggeri også har en opgave i form af fusion mellem to medarbejdergrupper, to ledelser, to børne- og forældregrupper to forskellige kulturer. Alt er i spil traditioner, som for mange er meget identitetsskabende, er ikke længere en selvfølge. Kolleger fællesskaber og samarbejdsrelationer brydes, udfordres og reetableres på nye måder. Undervisningsformer og det plejer vi at gøre vurderes af andre og udvikles eller forgå. Birkerød Skole er derfor lige nu fyldt af blandende følelser rigtig mange glæder sig, er forhåbningsfulde og spændte arbejder målrettet og aktivt frem mod al det nye samtidige med at andre frustreres, oplever savn og sorg over det, der var, forsvandt forvirring og manglende overblik. I denne kontekst skal vi rejse os som en ny skole en ny organisation og et nyt fællesskab. Det kræver meget af mange - et aktivt og positivt medspil at alle trækker samme vej og et mod til at turde nyt og evne til at kunne. Tydelig ledelse og god planlægning er en nødvendighed i denne proces. Stor støtte, sparring og opbakning fra Skole og familiechefen og hans konsulentkorps har været et stort aktiv for os både i planlægningen og især i den konkrete udførsel af diverse tiltag/planlagte tiltag. Birkerød Skole er blevet begunstiget dette år 1 med en hel del ekstra ressourcer (midler til fusionsprocessen samt dobbelt grundbeløb), hvilket har betydet, at vi på lærerside ikke har skulle afskedige lærere dette år med begrundelsen sammenlægning. De personalereduktioner, der er foretaget blandt det pædagogiske personale, skyldes udelukkende elevtalsnedgang. Indsatsplan Birkerød Skole Side 3\n4 Fakta oplysninger Birkerød Skole har i alt 742 elever fordelt på 33 normalklasser. Skolen har endvidere en læseklasserække med 35 elever fordelt i 5 grupper og en specialklasse på 9 elever. Klasserne fordeler sig med: på M1 (Matrikel 1 gamle Parkvejskole) 1.-9.kl. på M2 ( Kajerødskolen) 1.-5.kl er fra M2 mens 6.-9.kl er fra begge skoler. Vi har SFO/SFK på steder på M1 (børn fra M1) og på Bakkevej (børn fra M2) Vi har tilknyttet vikarer og støttepædagoger. Der er 69 lærere, 9 pædagog fuldtidsstillinger fordelt på 11 pædagoger og 5 pædagogmedhjælpere fuldtidsstillinger fordelt på 8 medhjælpere. 3 sekretærer, 3½ pedeller samt Afdelingsleder SFO/SFK Helle Balkemose Hørdum Afdelingsleder for fase 1 (0.-5.kl.) og Souschef Anders Bang Pederen Afdelingsleder for fase 2 (6.-9.kl) Elizabeth Poulsen Skoleleder Gitte Graatang Vi bor på to matrikler dette men flytter sammen på Birkerød Parkvej 12 til august 2013, hvor der dette år ombygges og udbygges for i alt ca. 40 millioner. Skolens skolebestyrelse ledes af skolebestyrelsesformand Gitte D Arcy. Skolebestyrelsen har et omfattende arbejde foran sig med bl.a. at udarbejde nye principper for den nye skole. Denne indsatsplans opbygning Vi tager udgangspunkt i vores fusionsplan for skoleåret , som vi folder lidt ud og bekriver. Det vanskelige punkt i den forbindelse er evalueringsmålene, som ikke er konkret beskrevet i alle områderne, da det er skridt på en udviklingsvej og ikke nødvendigvis målbare her og nu. Vi vil trods dette komme med et forsigtig bund på mulige tegn og iagttagelsespunkter i forbinde med emner. Vores fusionsarbejde/plan har 5 overskrifter og områder hen over skoleåret. Først kaster vi os ud i et stykke udviklingsarbejde, dernæst arbejder vi med en mulig model for fast arbejdstid eller i hvert fald en anderledes og mere forpligtende organisering af lærernes arbejdstid,, så er tiden kommet til mere konkrete handleplaner i form af diverse retningslinjer for skoledriften, samarbejdet. Efter jul, når første fase af byggeriet står klar, samles vi i forskellige arbejdsgrupper, hvor vi skal komme med ideer og forslag til indretning af den nye skole helt konkret forslag til inventar og udearealer. Hen mod sommerferie vender vi tilbage med det udviklingsprojekt, som vil tage sit udgangspunkt i den nyeste forskning. Efter dette afsnit vil vi forholde os kortfattet til skoleområdets indsatsområder for dette år, hvor vi bl.a. vil referere til vores fusionsplan. Som selvstændigt indsatspunkt dette år vil vi have fokus på videreudvikling af årgangsteamsamarbejdet samt etableringen og udviklingen af fagteamene og deres møder. Vi vil berøre andre uddannelsesmæssige tiltag, der er planlagt dette år. Under overskriften Inklusion vil vi beskrive vores inklusionsteam, vores handlemøder samt skolelederens og ledelsesteamet udviklingsplan i forhold til Inklusionsledelse. Den særlige MUS og TUS struktur dette år vil blive beskrevet samt arbejdet med at udvikle lederne. SFO/SFK vil komme med beskrivelse af deres arbejde dette år både på det personalemæssige område samt pædagogiske. Indsatsplan Birkerød Skole Side 4\n5 Vores mantra vores ledetråd vores vision Det første, vi tog fat på i begyndelsen af august, var præsentationen af vores mantra. Erfaring viser, at store værdigrundlag og visionsbeskrivelser sjældent når ud i medarbejdernes hverdag. Hvis man spørger en personalegruppe til skolens værdigrundlag til hvornår de sidst har hente hjælp eller inspiration i dette, eller hvornår det sidst var udslagsgivende for en af deres handlinger er svaret larmende tavshed. Denne oplevelse sammenholdt med skolelederens oplevelse ved et skolebesøg hos Sir John Lawes School i England, hvor en enkelt fælles sætning dannede grundlag og var retningsgiver for alt samarbejde og pædagogisk arbejde på skolen, har gjort, at vi besluttede at gøre noget tilsvarende. Vi ønsker at blande den traditionelle værdisætning og ledeordet til vores egne ledetråd. Vi vælger at kalde det vores MANTRA vores ledetråd for vores daglige arbejde vores vision. Mantraet lyder: Mest mulig læring og udvikling for alle børn, der går på Birkerød Skole Birkerød Skole skal være kendetegnet ved: Elever, der er så faglige dygtige, som hver enkelt af dem overhovedet er i stand til at blive, og som er livsduelige, sociale, inkluderende, harmoniske og demokratiske. Tanken med mantraer er, at alt hvad vi foretager os i forhold til elever, forældre og hinanden, skal have dette sigte. Skal vi vælge mellem to muligheder, skal vi altid vælge den af disse, som opfylder mantraet bedst. Allerede nu italesættes dette ofte ved Birkerød Skole. Fusionsplan for Birkerød Skole første år. Indledning og forklaring. Fusionsplanen er en arbejdsplan for skoleåret , hvor Birkerød Skoles medarbejdere står overfor mange forskellige og forskelligartede opgaver. Fusionsplaner er et forsøg på at sikre at ingen væsentlige områder ikke prioriteres første år. Det er et sammensurium af skoleudvikling, praktiske og organisatoriske udfordringer og behov, ønske om anderledes skole samt hele indretning og indflytningen i det nye. Intet af dette kan undværes det er svært at gøre flere af disse ting 100% samtidig, og der er meget, der skal nås. Fusionsplanen skal fungere som køreplan for året, således at vi kan fokusere på forskellige opgaver hen over året. Det er skolelederen, der er tovholder på denne proces, og hun støtter sig og sparrer med et Fusions- og skoleudviklingsudvalg, som hun har udpeget. Udvalget består af 6 lærere 3 fra hver nedlagt skole samt de to tillidsmænd fra lærerne. Kriteriet for at være blevet valgt er At man kan, vil og tør det nye. Pædagoger og afdelingsledere deltager efter aftale/relevans. Alle lærere har fået ca. 60 timer dette skoleår til deltagelse i fusionsmøder, fusionseftermiddage og fusionslørdage samt diverse gruppearbejde. Pædagogerne deltager men i mindre omfang og når det har relation til deres arbejde og/eller samarbejdet mellem undervisning og fritidsdel. Fusionsudvalget- i daglig tale kaldet styregruppen - har fået tid til mødeaktivitet samt andet i relation til fusionsarbejdet. Fusionsplanen består som sagt af 5 hovedtemaet. Udover fusionsplanen er der udfærdigede en detaljeredet mødeplan for dette arbejdet. Dokumenterne (fusionsplan og mødeoversigt) supplerer hinanden og kan med fordel læses parallelt. Indsatsplan Birkerød Skole Side 5\n6 Fusionsplanen: Del 1: Etablering af det professionelle miljø. Hentet fra henholdsvis Fusionsplanen og fra Mødeoversigten. Emne Hvornår/ hvordan Bemærk ninger Hovedaktør/ område Begrundelse/billeder Etablering af Det professionelle miljø på BS Etablering af en Læringskultur Organise ring af møder og samarbejdsformer Opstart Gruppearbejde Fremlæggelse / drøftelse lørdag Forvaltningens konsulentkorps deltager i dette arbejde. Torsdage fra 3.9. til 22.9 (3 stk) afsættes til dette arbejde Medarbejderne (Per son) Lærer kompe tencer Læringskultur/ Den lærende skole Det professionelle miljø God undervisning Form/indhold Fagligt miljø Ma Læ Billeder af Fremtidens Skole - Birkerød Skole Mantraet kendetegn og værdier Årets arbejde emner mv Rundvisning Teambuildingsøvelse Arranger en fest på fredag Ma F og S-U Udv Udvalg Præsentation af opgaven kommissorium Fest Årets arbejde præsenteres Tovholdere i grupper Ti Læ Billeder af Fremtidens Skole - Birkerød Skole Fremtidens skoles fysiske indretning og undervisningen i det (Martin Tinning) Drøftelse/spørgsmål Teambuildingsopgaven Fr ALLE FUSIONSFEST på M1 Ma F og S-U møde Læ Oplæg om Rudersdal skolevæsen (Martin Tinning) Visioner, forventninger, retninger. Igangsættelse af gruppearbejdet omkring Etablering af det professionelle miljø på BS Udviklingschef Morten Kliim- Due indleder. On F og S-U Udv Udvalg Kort status/drøftelse af arbejdet med DPM Forsøg med fast arbejdstid kommende skoleår GG oplæg Drøftelser Ma F og S-U møde Læ Arbejde med etablering af Det professionelle miljø på BS 10 grupper med et styregruppemedlem i hver af de 8 arbejder med oplæg frem mod lørdag d Mødes kort 10 min og går derefter i grupper. Hjælp fra konsulenter i grupperne. Der er en konsulent/chef i hver gruppe. Indsatsplan Birkerød Skole Side 6\n7 Grupperne arbejder videre individuelt frem til Grupperne mødes de næste tre torsdage fra Konsulenter fra Skoleområdet deltager. On F og S-U Udv Udvalg Kort tilbagemelding fra gruppernes arbejde med DPM Forsagt drøftelse af fast arbejdstid Oplæg til d klargøres/fordeles Lø F og S-U lørdag Læ Det professionelle miljø oplæg, drøftelser, anbefalinger/ideer Arbejdet i de 10 grupper af 6 lærere tager udgangspunkt i de fire overskrifter i Den Gode Skole omkring det professionelle miljø: Det professionelle råderum. Samarbejde og ansvar, Faglige miljøer Innovation & udvikling. Grupperne er sammensat således at der i hver af dem er mindst to lærere fra hver fase og disse er fra hver deres fødeskole. Det har været hensigten at blande medarbejderne mest muligt. Skoleområdets konsulentkorps hjalp skolen med processen, og de kom med et færdigt forløb på baggrund af først en henvendelse fra og senere et samarbejde med skolelederen. Under forløbet blev forskellige samarbejdsmodeller præsenteret og afprøvet ligesom konsulenterne indtog forskellige roller fra gang til gang. Det var et eksemplarisk samarbejde, som skolen helt sikkert vil benytte sig af senere også i år. Grupperne skulle hver gang aflevere et produkt som resultat af deres drøftelser og refleksioner. Ledelsen deltog med observatørstatus. Ledelsen drøftede efterfølgende deres iagttagelser og oplever på de ugentlige ledermøder. Kort beskrivelse af de fire arbejdsdage: Det professionelle råderum: Drøftelser i grupperne på baggrund af først den enkeltes valg og senere gruppens valg af sætninger hentet fra afsnittet i Den gode Skole. Sætninger beskriver, hvad gruppen finder vigtigst. Sætningen Børns læring er et fælles ansvar blev valgt af alle grupper, som den eneste. Samarbejde og ansvar: Grupperne tog stilling til samarbejdet mellem forskellige aktører med udgangspunkt i to cases. Innovation & udvikling: En inspirerende og anderledes eftermiddag, hvor grupperne skulle beskrive deres oplevelse af innovation og udvikling ved hjælp af billeder. De skulle vælge mellem 40 medbragte billeder og beskrive/forklare deres valg. Faglige miljøer Grupperne bevægede sig rundt til 5 stationer (klasserum) på skolen og blev præsenteret for 5 forskellige områder af det faglige miljø. Undervejs blev de som de andre gange afkrævet svar og synspunkter. Forløbet afsluttes med en pædagogisk lørdag, hvor de 4 arbejdsgange skal samles til konkrete tiltag i forhold til det professionelle miljø på skolen. Formiddagen er arrangeret som en Open Space forløb, hvor de mange gode ideer bliver samlet efterfølgende af ledelse og styregruppe og sorteret/tages med ind i det videre forløb. Grupperne bliver i anden del af lørdagens arbejde sammensat årgangsvis. Årgangsteamene arbejder med og indgår konkrete aftaler lørdag d Disse aftaler træder i kraft med det samme og evalueres og kvalificeres ved forårets TUS. Indsatsplan Birkerød Skole Side 7\n8 Tanken med forløbet har været at arbejde med at skabe billeder, skabe et fælles sprog i medarbejdergruppen og især at skabe bevidsthedsspor, som vi kan støtte os op af i det fremtidige arbejde. Et andet formål har været at skabe integration mellem de to kulturer, øge kendskabet til hinanden gerne opdage, at der ikke er de store forskelle og være sammen. Det sidste at være sammen kan gøres på mange måder og vores teambuildingsfest var en mere traditionel måde at begynde et kollegaskab på men at vælge at være sammen om et overordnet emne som Det professionelle miljø, viste sig som forventet at være en god disposition. Alle er deltaget på lige fod ingen med mere status end andre eller i bestemte tildelte roller. Alle er gået til opgaven med energi, nysgerrighed og engagement. Succeskriterier: Vi er i skrivende stund igennem ovennævnte forløb og kan derfor være mere konkret omkring, hvordan det lykkedes. Vi får mange rigtig gode tilbagemeldinger. Lærerne har oplevet især Open Space lørdag som en helt fantastisk måde at arbejde på nærværende, interessant og meningsgivende. Vi oplever, at det har været et godt forløb, og at modstanden på, at det var placeret i begyndelsen af skoleåret, hvor der er nok andet at se til, er mindre efter at sammenhængen er blevet forklaret hele årets arbejde. Det blev det (for anden gang) lørdag som afslutning. Den simple model, der ses her. Birkerød Skole Mest mulig læring og udvikling for alle børn ved Birkerød Skole F A G T E A M & Å R G A N G S T E A M Skoleudvikling Målfastsættelse&feedback Forskning - Hattie Fysisk indretning visuelle miljø Skoledrift & retningslinjer & aftaler Overordnet organisering Etablering af Det professionelle miljø Indsatsplan Birkerød Skole Side 8\n9 Del 2: Forsøg med Fast arbejdstid kommende skoleår Emne Hvornår/ hvordan Bemærkninger Hovedaktør/ område Begrundelse/billeder Forsøg med Fast arbejdstid for lærerne GG oplæg til styregruppen Drøftelse Fremlæggelse for lærernedrøftelse mv Løber over flere møder Organisering TID SAMMEN = En forudsætning for Fremtidens skoles succes Skoledagens organisering fælles eftermiddag Drøftes Ideer Ma F og S-U Udv Udvalg Opsamling fra lørdag Fast arbejdstid. Skal vi videre af det spor? Hvis ikke, hvad skal vi så? Hvordan skal vi organiseres? On F og S-U Udv Udvalg Hvordan kan den endelige model se ud? Hvordan kommer vi videre med dette? Kan modelforslaget være klar til Planlægning af On F og S-U eft.midd. Læ + pæ En mulig model for fast arbejdstidsmodel fremlægges som inspiration. GG beskriver et forslag til model Hvordan organiseres samarbejdet mellem undervisningsdel og fritidsdel 2. Skoledagens organisering lærer/pædagog besætning, indhold af arbejdet, bedst brug af ressourcerne ideer og tanker deles. Inspiration. Muligheder. 3. Ma F og S-U møde Læ Fast arbejdstid et forsøg kommende år Drøftelse Gruppearbejde/plenum/plancher On F og S-U Udv Udvalg Model til fast arbejdstid eller anden organisering aftales, så det kan fremlægges Oplæg til (Eftermiddag ) Praktiske driftsaftaler. Oplæg fra styregruppen/ledelse. Ma F og S-U Arbejdstidsmodel/aftaler fremlægges. (Besluttes efterfølgende i MED og måske i Kredsen) Indsatsplan Birkerød Skole Side 9\n10 Styregruppen(udvalget) præsenteres for en model for fast arbejdstid, som har udgangspunkt i den nuværende overenskomst/aftale. Efter en drøftelse, som skal kvalificer modellen over et par møder, præsenteres den for lærerne, som få mulighed for at drøfte/arbejde med denne. Efter dette møde ser Styregruppen på, om den er i stand til at komme med en endelig model for fast arbejdstid, som i givet fald skal afprøver kommende skoleår. Er det tilfældet fremlægges den. Viser det sig, at der ikke er stemning for en model omkring fast arbejdstid eller vurderes det, at det ikke er hensigtsmæssigt, at Birkerød Skole laver sin egen model, da meget tyder på, at der kommer enten en landsdækkende eller som minimum en lokal, bruges tiden i stedet for til at kvalificere det kommende samarbejde mellem lærerene på andre områder. Indgå aftaler m.v. På fusionseftermiddag deltager pædagogerne og den samlede personalegruppe skal drøfte skoledagens organisering på sigt. Succeskriterier: At vi får skabt en organisering af lærernes arbejde, der muliggør at mødeaktivitet, praksislæring og fællesskab alt sammen for at kunne opfylde vores mantra bedst muligt. Det er væsentligt, at der er bred opbakning til den måde, vi organiserer skolen på blandt både lærere og pædagoger. Indsatsplan Birkerød Skole Side 10\n11 Del 3: Skoledrift, arbejdsgange, retningslinjer og aftaler Etablering af alt det praktiske Skoledrift Styregruppen: Onsdag fælles eftermiddag Oplæg/GG Gruppearbejde Grupperne fremlægger MED beslutter dernæst tilrettede oplæg Ledelsen udfærdiger oplæg/retningslinjer, hvor det er relevant Medarbejderne arbejder med områder, hvor det er relevant Styregruppen samler og færdiggør til beslutning i MED (hvor det er relevant) Styregruppen står for mangfoldiggørelsen Alle retningslinjer/aftaler skal tilgodese Mantraet bedst muligt Organisering Solidt og effektiv drift er grundlaget for muligheden for at skabe god skole Betydning for arbejdsmiljøet Optimal ressourceanvendelse On F og S-U Udv Udvalg Oplæg til (Eftermiddag ) Praktiske driftsaftaler. Oplæg fra styregruppen/ledelse. On F og S-U eft.midd. Lærer + Pædagoger Retningslinjer for forskellige praktiske/driftsmæssige ting gennemgås af GG (samling af retningslinjer som ledelse/fagpersoner/med har lavet) Gruppearbejde omkring: Hvad tænker vi om: (Styregruppen beslutter hvilke vi skal arbejde med og hvordan) FX: Traditioner på BS (valg af, begrundelse, retningslinjer/køreplan) Lejrskoler (hvad vil vi anbefale til SKB og hvorfor) Projektopgaven- organisering og ressourceforbrug Forældresamarbejde retningslinjer for minimum? Harmonisering af bogsystemer prioritering Elevadfærd, legepatruljer, sutsko, ordensregler, omgangsregler/tone, forlade skolen fordi?? osv Elevdemokrati herunder elevråd og lærer feedback Elevsamtaler hvor mange hvordan, hvorfor (sådan) Hvilke tanker er der omkring sociale arrangementer i personalegruppen Andet Arbejdsopgaver fordeles. Grupper etableres. Aftaler indgås. Oplæg fremlægges On F og S-U Udv Udvalg Opsamling Planlægning af anden runde drifts/praktiske ting samt arbejdet med indretning og det visuelle miljø på BS Ma F og S-U møde Lærere Grupperne arbejder med oplæg (skriftligt og til fremlæggelse/drøftelse 14.1.) Ma F og S-U møde Lærere Grupperne har afleveret skriftligt oplæg som de fremlægger kort. Debat On F og S-U Udv Udvalg Samling af retningslinjer. Planlægning af F og S-U lørdag. Indsatsplan Birkerød Skole Side 11\n12 Traditioner & arrangementer Fællessamlinger Alle start Handlemøder Samarbejde med PPR m.fl. GG GG Nye elever Procedure GG Underretninger Skoleudtalelser Økonomistyring GG Ekskursioner Togkort Økonomi GG Arbejdsrum til medarbejderne GG EP Praktik UU Lejrskoler? Hvor, Hvornår Hvorfor, Hvem med Alle Start SKB Personalearrangementer socialt Alle start Elevadfærd Frikvarter Forlade skolen Fortøj? Ordensregler Legepatruljer- Alle start Bogsystemer Harmonisering Alle start Elevråd, Elevdemokrati Elev-feedback Alle start Projektopgaven Organisering Fremlæggelse Alle start Terminsprøver Hvem Hvornår hvorfor Alle start Elevsamtaler Forældresamarbejde Alle start Alle Start SKB Ud over disse områder, hvor der ganske givet kommer flere til, er der områder, som lægges ud til drøftelse blandt fagfolk: Den internationale dimension DID Oplæg fagpersoner/ep Decentralt PUC Bibliotek Fremtidig rolle & arbejdsopgaver Oplæg fagpersoner /GG Studiecentre Hvordan Hvorfor Hvem Oplæg fagpersoner/gg IW er og/eller projektorer hvor, hvor mange, hvorfor Oplæg fagpersoner/bp Inklusion Organisering af SPU,AKT,Da2 Inklusionsteam & GG Start inklusionsteammøder Der er ingen tvivl om, at netop etableringen af de praktiske ting, som berører skolehverdagen fylder meget (mest) hos de fleste medarbejdere De retningslinjer og aftaler, der er kittet på en skole og en arbejdsplads betyder meget for hverdagen og trivslen, og derfor er dette område også det område, de fleste lærere og pædagoger efterlyser klarhed omkring i forbindelse med at vi skaber en ny skole. Indsatsplan Birkerød Skole Side 12\n13 Vi har bevidst ventet et par måneder med denne opgave, da vi gerne ville have skabt en smule fælles identitet først. Tanken er at alle får mulighed for at vælge sig ind på områder, de brænder særligt for og her give deres mening til kende og være medskabende på området. Alle skal stille sig spørgsmålet lever det, vi er ved at beslutte op til vores mantra? Eller er der en anden grund til at vi vælger som vi gør? Arbejdsgrupper skal komme med et skriftlig oplæg i en skabelon og oplægget skal fremlægges i januar for alle. Dernæst vil styregruppen finpudse oplæggende sende dem i MED og eller Skolebestyrelsen for endelig vedtagelse. De samlede aftaler vil blive mangfoldiggjort inden sommerferien. Succeskriterier: At vi efter forløbet står med en mængde beskrivelser og retningslinjer for vores fremadrettede arbejde, samarbejde og drift. Hvis lærerne og pædagogerne oplever, at der er styr på driftsmæssige aftaler, traditioner, samarbejdsformer, arrangementer m.v., er vi nået et godt stykke hen ad vejen mod en velorganiseret skole og arbejdsplads. Indsatsplan Birkerød Skole Side 13\n14 Del 4: Indretning af den nye skole Herunder den Overordnede indretning, Inventar, Udearealer og Det visuelle miljø Indretning af skolen Indretning af lokalerne Det visuelle miljø på BS Relevante fagpersoner i grupperne Konsulentbistand/tovholderfunktion Indretning af fællesområder Indretning af fagområder Indretning af de enkelte klasselokaler Alt sammen i overensstemmelse med Ruderdals principper/ønsker oplæg ved Martin Tinning Lørdag 2.2. alle Grupper m konsulenter/arkitekt Medarbejderne (Indsats) Forudsætning for god undervisning Styrker opfyldelsen af vores Mantra og værdigrundlag On F og S-U Udv Udvalg Samling af retningslinjer. Planlægning af F og S-U lørdag. Lø F og S-U lørdag Læ + pæ Det visuelle miljø på BS Indretning og inventar Retningslinjer for brug af materialer (fælles for alle) Prioriteringer Ideer Tanker Ma F og S-U møde Læ Det visuelle miljø Indretning Retningslinjer/aftaler for drift Omkring juletid 12 er første byggefase færdig, og det bliver startskuddet til drøftelserne og beslutningerne omkring indretningen af Birkerød Skole både i fællesområderne, faglokalerne og klasserummene. Indretningen skal tage højde for de nyeste tanker indenfor undervisning samt lokalefællesskabet mellem undervisningsdelen og fritidsdelen. Der skal vælges inventar, tages stilling til indretningen og brugen af udearealerne samt arbejdes med det visuelle miljø på hele skolen. Det er tanken, at relevante faglærere og pædagoger skal deltage i drøftelserne sammen med arkitekten og kommunens fagkonsulenter på området, når de forskellige områder er til debat. Den endelige plan som gerne skal have en rød tråd bl.a. i valg af inventar godkendes af skolelederen og fremlægges til orientering i Skolebestyrelsen. Arbejdet vil foregå løbende helt frem til byggeriets afslutning. Efterhånden som byggefaserne bliver færdige påbegyndes indretningen, således at ikke hele indflytningen skal ske i løbet af juli. Succeskriterier: At vi får indrettet en moderne og anderledes skole og at medarbejderne føler sig medinddraget men formodentlig også udfordret mange af dem. Hvis vi får skabt en skole og en arbejdsplads, som er anderledes end normalt og som alle glæder sig til at tage i brug, har vi opnået meget. Vi skal gerne sidde tilbage med en følelse af, at vi fik meget for pengene og at det vi fik både er funktionelt, pænt og æstetisk i top. Indsatsplan Birkerød Skole Side 14\n15 Del 5: Skoleudvikling Herunder John Hatties forskning, Målfastsættelse & Feedback Undervisning (herunder målfastsættelse og feedback) Undervisningsdifferentiering Teamsamarbejde TUS Lærer/afdelingsle der Fagteam UUV Konkrete arbejdsområder/emner for årets arbejde i fagteam og årgangsteam TUS MUS Medarbejderne (Arbejdsform/pers on) Forudsætning for god undervisning Forudsætning for at opfylde Mantraet Målfastsættelse og feedback John Hattie Styregruppe Lærerne og On F og S-U Udv Udvalg Hvor står vi nu? Ting vi skal være opmærksomme på/arbejde med? John Hatties forskning Arbejde med målfastsættelse og feedback hvordan griber vi det an? Ma F og S-U møde Læ Hvordan går det med indretningen? Hvordan organiseres flytningen. John Hattie målfastsættelse & feedback Ma F og S-U møde Læ John Hattie målfastsættelse & feedback On F og S-U Udv Udvalg Hvordan fortsætter vi vores arbejde kommende skoleår? Som kronen på værket efter et år, hvor vi har været omkring etablering af det professionelle miljø over den overordnende organisering af skolen og arbejdstiden har arbejdet med retningslinjer og andre aftaler - skoledriften fremadrettet har indrettet os fysisk slutter vi af med at vende blikket mod opfyldelsen af vores mantra og skoleudvikling igen. Med baggrund i John Hatties forskning og rangordning af det, der virker vælger vi at fokusere på to af den parametre, som hans forskning viser, har allerstørst effekt, når elever skal lære og udvikle sig - målfastsættelse og feedback. Tanken er, at lærerne skal tage stilling til og aftale, hvordan vi skal arbejde med disse to områder fremadrettet på Birkerød Skole. Succeskriterier: Forløbet skal gerne efterlade os klogere efter mange gode drøftelser men også med konkrete aftaler om hvordan Birkerød Skole vil arbejde konkret med Målfastsættelse og Feedback i år 2. Det skal være så klart, at det tydeligt kan beskrives i forhold til både elever og forældre. Indsatsplan Birkerød Skole Side 15\n16 Skoleområdet 3 hovedområder dette år: Skoleområdet har tre store indsatsområder dette skoleår, og i det efterfølgende vil vi gøre rede for, hvad vi vil arbejde med og hvordan i skoleåret Noget beskrives kun i overskrifter, da det er beskrevet under Indsatsplanen ovenfor. 1. Det professionelle miljø a. Etablering af det professionelle miljø i. Del 1 i fusionsplanen se denne b. Målfastsættelse og Feedback i. Del 5 i fusionsplanen se denne c. Videreudvikling af teamsamarbejde (herunder folder) og fagteamsamarbejde (konsulentbistand) i. Med baggrund i det gode arbejde, der var igangsat på de to skoler inden sammenlægningen, fortsætter vi i år arbejdet med at få etableret velfungerende årgangsteam. Der er udarbejdet en inspirationsfolder til årgangsteamsamarbejdet. ii. Der er udarbejdet en mødeplan, som skifter mellem årsgangsteammøder og fagteammøder hver torsdag fra oktober og skoleåret ud. Deltagelsen i disse møder er et tilbud og ved flere af fagteammøderne vil kommunens fagkonsulenter blive inviteret til at facilitere etableringen af et godt fagligt miljø omkring faget. iii. Afdelingslederne for de to faser vil deltage i fagteammøderne året igennem og være tovholdere i begyndelsen dette i samarbejde med Undervisningsvejlederne, der hvor vi har sådanne. (Det har vi desværre kun i to fag) iv. Afdelingslederne vil gennemføre regelmæssige walking trough i klasserne med særlige aftalte fokusområder. Disse iagttagelser vil bl.a. danne grundlag for kommende TUS og MUS. d. Videocoaching i. Formålet med lærernes deltagelse i videocoaching er at styrke deres klasserumsledelse. 10 lærere fordelt på 4 årgang 0.-3.kl. deltager i år. To årganges teammedlemmer deltager og sparrer med hinanden på dette kursus, som sætter fokus på kommunikation og klasseledelse. Udgangspunktet for videooptagelsen er en udfordring, der opleves af den enkelte eller hele teamet. Gennem videooptagelser af undervisningssituationer, drøftes undervisningspraksis med henblik på at skabe en struktur og retning, der kan gøre den enkelte teamdeltager mere tydelig i forhold til det, teamet ønsker. Denne drøftelse foregår ved en anerkendende dialog for at blive mere bevidst om den i den daglige praksis. e. SAL i. I Rudersdal kommune arbejdes der løbende på at udvikle en inkluderende kultur på skolerne, og for lærere (og pædagoger) er det daglig rutine at drøfte pædagogik og problemstillinger i klasserne, ud fra de mange udfordringer i den daglige, pædagogiske praksis dvs. i forhold til elevernes adfærd, læring og trivsel. Systemisk analyse af klassens læringsmiljø SAL er en analysemodel, der anvendes i arbejdet med videreudvikling af inkluderende læringsmiljø i den enkelte klasse, såvel på skolen som helhed. SAL er en systematik, hvor igennem faktorer i læringsmiljøet analyseres, tiltag udvikles og derefter evalueres. Processen består af 4 faser med i alt 8 processkridt, og processen er delt i 4 faser: Forberede analysere beslutte handle. Processkridtene optimere vilkårene for dialog og refleksion i forhold til egen praksis. Indsatsplan Birkerød Skole Side 16\n17 ii. I indeværende skoleår er der i alt 10 lærere på kursus 4 kursusgange fordelt på 4 eftermiddage. Inden lærernes kursus trin 3 - har der i slutningen af sidste skoleår været gennemført et trin 1 med deltagelse af skolens psykolog og ledelsen. På trin 2 er skolens psykolog blevet klædt på til at fungere som procesvejleder i møder med teamet. Procesvejlederen vil understøtte teamet i at udarbejde strategier og tiltag. Efter analysen beslutte teamet hvilke pædagogiske startegier og tiltag, teamet skal fokusere på for at skabe forandring. Det kan være strategier og tiltag inden for relationskompetencer, klasseledelse og øget undervisningsdifferentiering. f. True North i. Udskolingen på den ene af de gamle skoler deltog i True North sidste år i år deltager den anden halvdel af vores udskolingslærere. ii. Der er endvidere flere mellemtrins lærere, der deltager, da de ønskede dette brændende efter at have hørt deres kollegers begejstring sidste år. g. Aktionslæringsforløb i. Vil fortsat være en arbejdsmetode, vi skal arbejde på at få integreret som en naturlig del af alle læreres arbejdsform. ii. Afdelingslederne vil ved årgangsmøder arbejde på, at årgangene arbejder videre med denne metode, og de vil være behjælpelige omkring formuleringen af aktioner samt den didaktiske samtale. h. Undervisningsvejledere i. Skolen råder desværre kun over to engelsk og to danskvejledere. Vi har tre it-vejledere (uden vejlederuddannelse) og en person, som deltager i matematiknetværk, en der deltager i naturfagsnetværket og en i idrætsnetværket. Disse tre lærere får tid til formidling af deres viden fra netværksmøderne til deres fagkolleger. På sigt er flere af disse lærere interesseret i vejlederuddannelsen. Desværre har der ikke været oprettet vejlederuddannelse dette skoleår ellers ville vi have sendt alle dem af sted, vi kunne finde. ii. Skolelederen har etableretog sat sig selv for bordende af et netværk bestående af UVV og efter behov også andre ressourcepersoner. Formålet er, at hjælpe med at afdække både roller og opgaver hos UVV, samt drøfte hvordan vi får udbredt og kvalificeret brugen af UVV på Birkerød Skole. 2. Undervisningsdifferentiering a. Del 5 i Fusionsplanen se denne i. Undervisningsdifferentiering er et emner, der drøftes løbende ved årgangsteammøderne under ledelse af afdelingslederne. 3. Inklusion a. Inklusionsteam i. Der etableres et inklusionsteam bestående af alle, der arbejder med elever i vanskeligheder. ii. Inklusionsteamet får til opgave at 1. drøfte inklusion på Birkerød Skole 2. drøfte den kommende organisering og ressourceudnyttelse i forhold til elever i vanskeligheder. b. Handlemøder i. Disse omdøbes til Indsatsmøder. Beskrivelse se bilag. c. Handleplan for leder og ledelsesteam vedrørende inklusionsledelse - se bilag. Planen skal drøftes med forvaltningen på skoleudviklingssamtale og vil muligvis se anderledes ud derefter. Succeskriterier: Gældende for alle tiltagene under Skoleområdets tre indsatsområder er, at være på vej. Indsatsplan Birkerød Skole Side 17\n18 Uddannelsestiltagenes succeskriterium er, at medarbejderne rent faktisk går tilbage og inkluderer den nye viden og de nye færdigheder i egen praksis. Det vil være synligt både for kolleger og ledelse om dette er tilfældet. Undervisningsdifferentiering vil blive fulgt af afdelingslederne succeskriteriet er, at det bruges bevidst og velovervejet både i hverdagen men også som inklusionsfremmende foranstaltning. Succeskriteriet ved inklusionsteamet er at det kommer god fra start, at medlemmerne kommitter sig til det og arbejdet i dette. Det er vigtigt at inklusion kommer på dagsordenen samt at der ren faktisk beskrives nye og anderledes måder at organiserer ressourcerne til elever i vanskeligheder. Ejerskab er en vigtig parameter i forbindelse med at sige, at det lykkes. Handlemøder er en succes, hvis de virker efter hensigten og flytter beslutninger om elever i vanskeligheder hurtigere igennem systemerne, således at vi kan tilbyde disse elever den bedste undervisning og et tilbud, der passer til dem. Handleplan for ledelsesteamet og lederen i forhold til inklusion lykkes, hvis alle ledere udvikler sig frem mod at være bedre og dygtigere inklusionsledere de specifikke krav og udviklingsområder er beskrevet i handleplanen og deraf fremgår succeskriterierne implicit. Andre tiltag: MUS & TUS i et fusionsår Se bilag 3 for indhold og deltagere. Succeskriterier: At de afholdes og tilbagemeldingerne fra lærerne er positive. Lederudvikling i et fusionsår Ledermødestruktur og indhold Etablering af en ledelsesstruktur og en samarbejdskultur i en ny sammensat ledelse er et væsentligt fokuspunkt år 1. Skoledelens afdelingsledere har begge fået større områder end de tidligere har haft samtidig med, at de har bytte fase (elevaldersgrupper). Det betyder, at de begge står overfor helt nye opgaver, langt flere medarbejdere og nye samarbejdspartnere. Hertil kommer, at de begge skal forholde sig til en ny skoleleder og derved også anderledes måder at gøre forskellige ting på. Afdelingslederen for SFO/SFK har fået en dobbelt så stor organisation, arbejdet med at integrere to kulturer samt en ny afdelingsleder at samarbejde med. Der skal drives SFO/SFK i fysiske rammer, som ikke er optimale og som skifter hen over året. Alt i alt en stor opgave og mange udfordringer for skolens mellemledere, der ikke tidligere har deltaget i en fusion. Denne komplekse situation er gjort, at vi har valgt en meget stram mødestruktur både i administrationen og i ledelsen, for at sikre at kommunikationen er optimal og at opgaver fordeles fornuftigt og så lidt som muligt falder mellem to stole. Derfor har vi faste møder hver mandag. De er organiseret på følgende måde. Først deltager pedeller, sekretærer og ledelse. Dagsordenspunkter med relevans for pedeller. Dernæst deltager sekretærer og ledelse. Dagsordenspunkter med relevans for sekretærer. Derefter holder den samlede ledelse møde. Dagsorden med relevans og interesse for alle 4. Til sidst deltager enten fase 1 lederne (SFO og afdelingsleder) eller fase 2 lederen i møde med skolelederen. Dagsordenen er praktiske, elevrelaterede og personalerelaterede problemstillinger i den pågældende fase. Der skiftes mellem fase 1 og fase 2 lederne hver uge. Individuel lederudvikling og sparring. Målfastsættelse og opfølgning. Fast en gang ugentlig fra oktober og frem afholder skolelederen på skift møde med en af afdelingslederne.(den enkelte hver 3. uge) Disse møder er udelukkende lederudviklingsmøder, som handler om den enkelte leders udvikling, fokusområder, målfastsættelse for lederens udvikling og opfølgning. Indsatsplan Birkerød Skole Side 18\n19 Der er en høj grad af ledersparring og coaching i dette, hvor skolelederen bl.a. vil benytte sig af, at hun er certificeret coachuddannet. Succeskriterier: At de tre afdelingsledere fortsat udvikler sig som ledere. Deres individuelle udviklingsmål vil være kendt for dem og skolelederen, som er den, der kan vurdere om der sker en kontinuerlig udvikling. SFO og SFK Overordnet organisering af SFO/SFK på Birkerød Skole Birkerød Skole Samlet børnetal for SFO 0.-2.klasse Matrikel børn 7 medarbejdere Matrikel 2 62 børn 3 medarbejdere + en morgenåbner Birkerød Skole Samlet børnetal for SFK 3.-5.klasse Matrikel børn 5 medarbejdere Matrikel 2 88 børn 3 medarbejdere Vi har i år valgt at blande de 2 tidligere personalegrupper, så fordelingen af medarbejdere ser således ud: Personalegruppen på Matrikel 1 består af 3 tidligere medarbejdere fra Kajerød og 10 tidligere medarbejdere fra Parkvej (inkl. morgenåbning). På matrikel 2 er personalegruppen dannet af 2 medarbejdere fra det tidligere SFK-Bakkevej, 2 medarbejdere fra den tidligere Parkvejskole og 2 medarbejdere fra den tidligere SFO-Kajebo på Kajerødskolen. Stillingskonstruktionen består på SFO/SFK på Birkerød Skole af 30 timers pædagogstillinger og 25 timers pædagogmedhjælperstillinger. Det har betydet, at flere medarbejdere primært fra den tidligere Parkvejskole - har oplevet, at deres arbejdssituation er blevet væsentligt ændret. Flere pædagoger er blevet sat ned i arbejdstid og en enkelt pædagog er blevet flyttet fra en tidligere afdelingslederstilling i SFK, til en stilling med 5 ugentlige timer i 0.klassen og derudover 30 timer i SFO. Dette har naturligvis haft en indflydelse på processen i forhold til det psykologiske arbejdsmiljø, men i det store hele kom vi rigtig godt fra start d.1. august. Indsatsplan Birkerød Skole Side 19\n20 Inden sommerferien holdt vi 2 personalemøder med overskriften Organisering af dagligdagen. Det viste sig - ikke overraskende - at der var en stor forskel på kulturen på de 2 SFO er. Afdelingsleder for SFO udarbejdede en klar organisationsmodel, som beskrev mål, rammer og opgaver. Modellen indeholdt kerneområderne fra Den fælles udvikling til livet et billede af, hvordan de fælles fysiske rammer skulle indrettes og en beskrivelse af den strukturelle ændring, idet eftermiddagen er blevet opdelt i moduler af typisk 2 timer. Det har været mest hensigtsmæssigt at indarbejde modellen på Matrikel 1, da rammerne på matrikel 2 fortsat bæger præg af den gamle fritidshjems-ånd Der bliver på begge matrikler holdt personalemøder 2 gange om måneden og så mødes hele personalegruppen en halv time inden børnene har fri fra undervisning og gennemgår eftermiddagen. Endvidere deltager alle pædagoger i de årlige skole-/hjemsamtaler. Grundet en opsigelse kort før sommerferien, har vi netop ansat en pædagog, som skal være tilknyttet SFK (på Matrikel 1) og have en koordinerende rolle i forhold til planlægning af pædagogiske aktiviteter og samarbejdet med Kultur- og Fritidslivet. Vi skal fortsat have stor opmærksomhed omkring de udfordringer, der ligger i dette samarbejde. Erfaringen fra de forrige år viser, at det stort set er umuligt at få børnene til at deltage, hvis ikke vores aftaler/arrangementer ligger på skolens matrikel. Derfor vil der for det første være stor lighed mellem de aftaler, der er lavet for begge matrikler, og dernæst er der lagt stor vægt på, at fritidsforeningerne kan tilbyde at komme ud til os. Det er tydeligt, at dét at arbejde ud fra fælles mål (kerneområderne) er et godt afsæt i denne fusionsproces. Afdelingsleder for SFO har i denne proces valgt (endnu engang) at bruge SMTTEmodellen som evalueringsmodel. Dette i en erkendelse af, at den er kendt af stort set alle medarbejdere og giver rigtig god mening i arbejdet med at beskrive den pædagogiske praksis og i udarbejdelsen af handleplaner. Der er en årelang tradition for, at der i forhold til fritidspædagogik, skal lægges vægt på børnenes frie valg. Det er også blevet tydeligt, at denne selvforståelse findes i begge personalegrupper, og derfor vil der fortsat arbejdes meget målrettet med pædagogernes professionsforståelse. Når vi arbejder med de 6 kerneområder og fokus er lagt på valg af teori i forhold til det overordnede mål, vil vi udfordres til at lægge vægt på et fag-fagligt sprog som på sigt vil opkvalificere det tværfaglige samarbejde på skolen. Pædagogerne vil udarbejde et Iagttagelsesskema (internt arbejdspapir) som skal danne et fælles afsæt for en systematisk beskrivelse af det enkelte barn, i forbindelse med de årlige skole- /hjemsamtaler. Metoden Aktionslæring er af dele af personalegruppen særdeles godt kendt og er blevet brugt som et værktøj til at kaste nyt lys over de pædagogiske udfordringer, som vi jævnligt står med. Det er et bevidst valg, at vi fortsætter med denne metode, og der er lagt en plan over de forløb, som skal danne grundlag for at integrere Aktionslæring på Birkerød Skole (SFO) Indsatsplan Birkerød Skole Side 20\n21 Andet i løbet af året: Skolebestyrelsen skal udfærdige principper for skolens virksomhed helt fra bunden af. Skolebestyrelsen skal tage stilling til om de og i givet fald hvilke tiltag for hele skolen, de vil igangsætte (traditioner) Skolen skal renoveres og tilbygges med bl.a. mange byggemøder, indvielser, flytninger, logistik Bakkevej skal afvikles En skole skal sorteres, nedpakkes og meget flyttes Der pågår muligvis en større debat omkring klassesammenlægninger, struktur m.v. En fusion mellem medarbejdere er fortløbende herunder fokus på arbejdsmiljø, stress og udbrænd hed Der skal være en ressourcetilpasning i forhold til kommende ressourcetildeling (personalereduceringer) Der er en fortløbende harmonisering mellem diverse administrative procedure og rutiner Der er stor forældrebevågenhed og også til tider en stor forældrebekymring, som der bruges meget tid på at imødekomme og forklare Der er et udvidet behov for kommunikation både internt og eksternt herunder også til pressen Arbejdsmiljøet specielt det psykiske, da det fysiske har nogle indbyggede problemstillinger dette år, som vi kan forsøge at være opmærksomme på, dæmme op for men næppe fjerne alle sammen. Et udvidet samarbejde med Skole & familie herunder konsulentkorpset, som sparrer, afholder og hjælper ledelsen i forskellige processer og faser. Derimod kan vi og skal vi arbejde målrettet mod et godt arbejdsklima. Nogle af nøgleordene er kommunikation, dialog, opbakning, klarhed, medinddragelse, åbenhed, ærlighed og godt humør. Fra vores årsoversigt er følgende del hentet: Skabe et godt arbejdsmiljø med trivsel, åbenhed og respekt. Tydelig og nærværende ledelse Løbende arbejde Ledelsen (bl.a. i ledersamtaler) Styregruppen MED(fast punkt) TR, AMr ALLE Spilleregler for samarbejde Omgangsformer og tone Mødeafholdelse Anerkendende tilgang til hinanden Muligheder fremfor begrænsninger Positive, konstruktive, fleksible, ordentlige Tillid til hinanden på alle niveauer Åben, ærlig og tydelig ledelse ALLE (Kultur / organisering) Arbejds bejdsmiljøet specielt det psykiske er af afgørende betydning Afsluttende bemærkninger: Denne indsatsplan er af gode grunde ikke en del af en 4-årig udviklingsplan, som det normalt er tilfældet. Vi er nu i Udviklingsplanernes år 2. Vi kunne godt beskrive vores tanker for år 3 og 4 set i forhold til planen hvilket vil være Birkerød Skolens år 2 og 3, men vælger at vente til kommende år, da der er alt for mange usikkerhedsmomenter. Sommeren 13 vil vi have et billede af, hvor den nye skole for alvor er på vej hen og på, hvad vi nåede i år. Derfor vil indsatsplanen indeholde et perspektiv også for (Udviklingsplanens periode ud.) Indsatsplan Birkerød Skole Side 21\n22 Bilag 1 Skole og Familie Birkerød Skole Handlemøder Sagsbeh.: Skoleleder Gitte Graatang Dato: juni 2012 Møderne afholdes tirsdag i månederne september til juni i tidsrummet på skolelederens kontor. (Det fremgår af indkaldelsen, på hvilken matrikel mødet holdes.) Skolelederen er mødeindkalder og mødeleder. Der afsættes ½ time pr. elev, da mødet skal være kort og handlekraftigt. Handlemøder erstatter i første omgang alle nuværende møder. Andre møder aftales efter behov på sigt. Deltagere: Elevens lærer/lærere er selvskrevet. Skolepsykologen inviteres hver gang. SFO inviteres, når eleven går i SFO, og skolelederen i samarbejde med læreren/lærerne vurderer, at det er relevant for sagen. SFK inviteres, når eleven går i SFK, og skolelederen i samarbejde med læreren/lærerne vurderer, at det er relevant for sagen. Sundhedsplejersken, talepædagog, AKT, læsevejleder, Bakkeskolen, specialundervisningskoordinator, Da2-koordinator, SSP, UU inviteres, når skolelederen i samarbejde med læreren/lærerne vurderer, at det er relevant for sagen. Familieafdelingen inviteres, når skolelederen i samarbejde med læreren/lærerne vurderer, at det er relevant for sagen. Hvordan kommer en elev på mødet?: Efter aftale med skolelederen skrives elevnavn på oversigtslisten, som er hos skolesekretær Susanne Abildtrup. Bekymringen/emnet for mødet beskrives i stikord. Skolesekretær udarbejder i samarbejde med skolelederen dagsordenen til mødet, som rundsendes til indkaldte mødedeltagere. Stikordsreferat skrives efterfølgende og placeres i elevmappen. Mødedatoer for Handlemøder i : Dag Dato Tidsrum Tirsdag Tirsdag Tirsdag Tirsdag Tirsdag Tirsdag Tirsdag Tirsdag Tirsdag Indsatsplan Birkerød Skole Side 22\n23 Bilag 2 Skole og Familie Birkerød Skole Sagsbeh.: Skoleleder Gitte Graatang Dato: 7. april 2012 Handleplaner for inklusionsledelse Grøn: 10,9 Velkvalificeret og vidende Gul: 8,7,6,5 Har kvalifikationer og viden, men bør udbygges/udvides forfines. Rød: 4,3,2,1 Mangler kvalifikationer, viden, erfaring. Udviklingspotentiale og fokusområde. Viden (faglig konkret viden om syndromer, diagnoser mv og kendskab til undervisning af forskellige typer inklusionselever) Kommunikation (med forældre, medarbejdere værdigrundlaget, den inkluderende skole, forståelse) GG BP EP HH Teamstatutering Priori- Handleplan teamet ,5 4 Da teamets kompetencer på dette felt er meget forskellige og også for det enkelte teammedlem spredt, skal alle teammedlemmer dygtiggøre sig på felter, hvor de mangler viden.(individuelt dygtiggørelse evt. tilpasset behov i organisationen) Det gøres ved deltagelse i kurser, konferencer, evt. uddannelsesforløb, deltagelse i netværk. Alt dette efterfulgt at videndeling i teamet ,0 1 Teamets samlede udfordring er størst her. Udfordringen er todelt henholdsvis kommunikation med forældre og medarbejdere. Første udfordring for teamet er opnå en fælles forståelse for det værdigrundlag, vi er forpligtet på og dernæst at udvikle en strategi for kommunikation med både forældre som har et behov og medarbejdere, som har et helt andet behov. Arbejde m. Værdigrundlaget: Drøftes med henblik på fælles forståelse i ledelsesteamet Konkretiseres ved eksempler (fx ti bud) Rammesættes "Oversættelsen" kommunikeres til medarbejdere Medarbejdere inddrages Medarbejdere kommitter sig Plan for kommunikation med forældrene Kommunikation: Teamet bør søge sparring og viden hos hinanden og muligvis også i netværk/ledelse omkring kommunikation og videreformidling af forståelsen af den inkluderende skole og værdigrundlaget bag. På hvilke måde skal/kan der kommunikeres med succes, hvilke virkemidler er hensigtsmæssige at bruge. Hvordan skal den skriftlige kommunikation laves (folder, forældreintra) Indsatsplan Birkerød Skole Side 23\nLIV LÆRING INNOVATION BIRKERØD SKOLE SKOLEDAGENS ORGANISERING\nLIV LÆRING INNOVATION BIRKERØD SKOLE SKOLEDAGENS ORGANISERING INDHOLDSFORTEGNELSE Forord... 3 Præsentation... 4 Vision, mål og bevæggrunde... 5 Mantra... 5 Skoledagens organisering... 6 Faser. 6 Årgangsopdeling.


Kendt legetøjskæde reddet på målstregen før konkurs - FINANS\nKendt legetøjskæde reddet på målstregen før konkurs\nKort før et kollaps er legetøjsgiganten Toys "R" Us blevet reddet i Storbritannien, skriver britiske medier.\n21.12.2017 kl. 21:38\nDen britiske gren af den kendte legetøjskæde Toys "R" Us er i sidste øjeblik blev reddet fra at gå konkurs.\nIfølge flere britiske medier, herunder avisen The Guardian, er det lykkedes Toys "R" Us at indgå en aftale med den britiske pensionsgarantifond, Pension Protection Fund, der betyder, at selskabet er gået med til at skyde mere end 9 mio. pund i medarbejdernes pensionsordninger over de næste tre år.\nToys "R" Us har haft en gæld til medarbejdernes pensionsfond på 25 mio. pund, og det var derfor en krav fra Pension Protection Fund, at selskabet begyndte at skyde penge ind i medarbejdernes pensionsfond, hvis de skulle nikke ja til en restruktureringsplan.\nIfølge flere britiske medier bakker langt størstedelen af selskabets kreditorer op om redningsplanen, og dermed ser det ud til, at en stor del af legetøjskædens over 3.000 britiske arbejdspladser er reddet.\n»Vi er glade for, at vi har sikret os vores kreditorers støtte og vil arbejde tæt sammen med dem i de kommende måneder,« siger selskabets britiske topchef Steve Knights\nRedningsplanen betyder dog, at Toys "R" Us står til at lukke mindst 26 butikker, der i dag giver underskud. Som en konsekvens af redningsplanen kan op mod 800 medarbejdere forvente en fyreseddel i den nærmeste fremtid. Toys "R" Us har i dag lidt over 100 butikker i Storbritannien.\nDet er ikke kun i det britiske, at Toys "R" Us er i problemer. Det amerikanske moderselskab befinder sig også i et økonomisk stormvejr, der har betydet, at selskabet er gået i betalingsstandsning og i september anmodede om konkursbeskyttelse.\nI USA forventer man også masselukninger af legetøjskædens butikker som følge af blodrøde regnskabe og en gæld på næsten 5 mia. dollars.\nDe danske Toys "R" Us butikker er ejet af selskabet Top Toy, der har købt retten til navnet. Top Toy har tidligere udtalt til DR Nyheder, at en eventuel konkurs i USA ikke vil få indflydelse på butikkerne i Danmark.


Vivis Pryd - Gårdbesøg\nGårdbesøg - Økologisk landbrug\nKontakt gårdbutikken Vivis Pryd på telefon 294 16 294. Adressen er Toftehøj 3, 4160 Herlufmagle.\nHvad kan man lave med sin familie eller hvis man interesserer sig for økologi?\nBook en rundtur på vores lille øko-landbrug via formularen til højre eller ring til os. Vi er et statskontrolleret økologisk landbrug på 4 ha. Vi startede så småt i 2019 og omlagde til økologi i 2020.\nMens vi går rundt om æbleplantagen, som også huser høns og bier, fortæller vi om vores erfaringer. Du vil se naturen, de mange frugttræer, insekter, fugle og ukrudt. Er du fugleinteresseret vil der være mange forskellige at se.\nDu kan med fordel downloade appen PlantNet til din mobil. Med appen kan man identificere planter og det er sjovt.\nBesøg også vores gårdbutik og galleri, hvor du finder genbrugsting, delikatesser, frugt og grønt og økologiske æg m.m.\nVi tænder op i bålet og laver snobrød sammen med jer. Der serveres kaffe, te eller varm kakao.\nBesøget hos os tager 2 timer. Husk fornuftigt fodtøj, gerne gummistøvler.\nPrisen er 50,00 kr. pr person, dog minimum 100,00 kr. Ønsker I kage i stedet for snobrød, kan dette aftales for en merpris. Betaling via MobilePay (421041)\nVi ligger i smørhullet lige midt Ringsted og Næstved med 13 km til byerne.\nDer er 76 km til Rådhuspladsen i København, cirka en times kørsel i bil ad motorvejen eller man kan tage den mere romantiske vej over Roskilde, evt. ud til Roskilde Fjord alt efter hvor man kommer fra.\nFå flere oplsyninger om hvad du kan opleve ved et gårdbesøg hos os.\nØnsket dato for rundtur *\n* Jeg acceptere Vivi Pryd må kontakte mig for at koordinere rundturen.\n* Disse felter er obligatoriske og skal udfyldes.\nHar du mere tid, er der flere spændende aktiviteter på Sydsjælland, som vi kan anbefale:\nAfstand fra os\n7 km Rejseladen i Glumsø har åbent onsdag og fredag, hvis du gerne vil spise på den lokale cafe. Husk pladsbestilling.\n14 km Klatrecentralen i Næstved by.\n850 m Herluflille mølle. Tjek altid åbningstider, hvis I vil indenfor\n7 km Glumsø by med gode små butikker og en fantastik udsigt over søen, hvor man kan bade og fiske.\n11-16 km Kanotur på Suså. Der findes flere steder hvor man kan leje kano.\n10 km Er du interesseret i at fiske, så se her.\n24 km Karrebæksminde/Enø. På vej til Karrebæksminde. Kør over Ringsted i stedet for at tage motorvejen til Rønnede. Turen er 3 km længere men skønnere.\nTlf: 294 16 294\ntirsdag - onsdag 15:00 - 18:00\ntorsdag - fredag 10:00 - 18:00\nweekend/helligdag 10:00 - 15:00


Genialt brætspil! Star Wars UNLOCK! - Magasinet Metronaut\nBrætspil har gjort et voldsomt comeback de seneste år, og der er så meget andet end Ludo og Matador på hylderne i spilbutikkerne. Metronaut har sat sig ned og testet STAR WARS-versionen af den populære UNLOCK!-spilserie.\n“UNLOCK! The Escape Game”-serien er en blanding af gåder og eventyrspil i ét. Man bliver ført igennem en historie via små hints på kort og app til tablet, og typisk har man 60 minutter til at gennemføre historien. Mest af alt minder det om de gamle “Du er hovedpersonen”-bøger, bare på tid.\nI STAR WARS-udgaven er der tre spil, eller scenarier, der bliver svære og svære. Første spil er “Escape from Hoth”, det næste “An Unforseen Delay” og det sidste “Secret Mission on Jedah”.\nI stedet for at skrive en lang anmeldelse, har vi besluttet at teste det live på kamera. Du kan se gennemførslen af tredje scenarie – “Secret Mission on Jedah” – herunder:\nMan skal være opmærksom på, at man kun kan spille spillet én gang, da det handler om at løse en gåde – og når gåden er løst, er der ikke meget sjov i at gentage den. Med mindre man har en virkelig dårlig hukommelse.\nHvert spil i boksen er sat til at man “burde” kunne klare det på under 60 minutter (der er timer på!), men Metronauts udsendte spilaber kunne KUN klare det første spil under tid. Så altså, der skulle gerne være minimum 3 timers god – og frustrerende – underholdning i hver pakke.\nMan skal VIRKELIG være opmærksom på ALT, når man spiller disse spil. Små hints kan være gemt de mærkeligste og mest ulogiske steder. Så ALT er i spil.\nSTAR WARS – UNLOCK! – The Escape Game er udgivet af Asmodee i Danmark.


: Massageklinikker escort Arhus\nSauna club flensborg domina fyn 742\nESCORTFUIDE HØJE PIGER Du finder massagelisten øverst i menubaren, så hvad venter du på? Lækker pige på 31 søger frække fyre på Max 40år. Jeg tilbyder ikke seksuelle ydelser Escort eller call girl Er du typen der elsker lidt uforpligtende sex, så massageklinikker escort Arhus du kommet til det rette sted. Mine kg sidder perfekt se bare billederne det mig skat vrider og stø Massage Velkommen til den nye version af Massage Girl with red hair, green eyes and height of 1,\nLINSE BOOBS KAMMERATSKAB Det er med alt, BDSM liveshow, med indflydelse på hvad der kan ske her, gangbang, analsex, urinsex, samt lettere frokost og dvs. Vælg ydelse Escort Massage Dominans. I come here only for you guys!!!. Er du typen der elsker lidt uforpligtende sex, så er du kommet til det rette sted. Girl with red hair, green eyes and height of 1, Læs mere om hvad du skal gøre første gang massageklinikker escort Arhus køber Escort på Massage I am Christina, beautiful independent lady, 22 years old, who is here to pleasure you.\nMassageklinikker escort Arhus Jeg tilbyder ikke seksuelle ydelser Jeg er cm høj og veje Worthy of your attention, provide massageklinikker escort Arhus sensual and disso Hej gues jeg r en fræk studine på 28 år elsker mænd min krop er som skabt til mit job her mm li til og spise???? Med hendes lange ben, faste bryster, lille petite popo og en lækkert Du finder massagelisten øverst i menubaren, så hvad venter du på?\nMassageklinikker escort Arhus 413\nMassageklinikker escort Arhus -\nGå ind og se alle de lækre thai piger der er. I come here only for you guys!!!. Du finder dem ved at trykke på Find Escort eller Find Massage øverst oppe i menubaren. Super fræk ung dansk studine tilbyder Escort Massage Jylland. Listen er delt ind i regioner, massageklinikker escort Arhus du eks. Massage Velkommen til den nye version af Massage Hi guys i m Elly.


Kreative workshops for børn - Amelung Event\nAmelung-event.dk tilbyder også kreative workshops for børn. En af de Kreative workshops for børn er Børnekonditoriet. En festligt og helt fantastisk oplevelse der er særligt velegnet til at markere fødselsdage og jubilæer. I Børnekonditoriet bliver børnene budt velkommen af de rare konditorer. Børnene får udleveret en lækker konditorbagt lagkage lagt sammen med skøn vanillecreme. Børnene får nu til opgave at dekorere kagerne med flødeskum, sukkerpynt, chokolade og flag. I Børnekonditoriet opstilles caféborde og taburetter, hvor man kan nyde sin lækre kage. Som tillæg til arrangementet kan børnene desuden få en flot kokkehue og et forfriskende glas saft. En anden af vores Kreative workshops for børn er Cupcakes. De små, festlige og dekorative Cupcakes er blevet et kæmpe hit. I konditoriet dekoreres de friskbagte Cupcakes med icing, fondant og sukkerpynt. En rigtig lækkerbisken for store og små. Vi benytter udelukkende originale kvalitetsprodukter fra USA, så oplevelsen bliver så autentisk som muligt. Til fastelavn tilbyder vi også Kreative workshops for børn. Vi sammensætter et festligt fastelavnsarrangement, så det passer præcis til Jeres ønsker om en underholdende og kreativ dag for børnene. Tøndeslagning og kroning af kattekonge og dronning samt uddeling af gevinster og afholdelse af konkurrencer. Underholdning med ballonklovn og ansigtsmaling er meget populært blandt børnene, der ligeledes flokkes om de mange spændende fastelavnsworkshops. I de Kreative workshops for børn kan de bl.a. pynte fastelavnsris og dekorere flotte masker. Kontakt Amelung-event.dk for yderligere oplysninger.


Næste etape af Letbanen er udsat på ubestemt tid | Ingeniøren\nNæste etape af Letbanen er udsat på ubestemt tid\nAarhus Letbane begynder først test på Odderbanen, når de har fået ibrugtagningstilladelse fra Trafikstyrelsen. Den havde de endnu ikke søgt ved starten af juleferien.\nAf Kristoffer Jørgensen 28. dec 2017 kl. 05:32 36\nMens Letbanen endelig er begyndt at fragte passagerer mellem Hovedbanegården og Aarhus Universitetshospital, så er næste strækning, der går mellem Aarhus og Odder, forsinket på ubestemt tid.\nAarhus Letbane havde nemlig ikke regnet med at skulle teste strækningen under Trafikstyrelsens regler. De vilkår har de nu accepteret, og kun ‘enkelte’ såkaldte funktionstest mangler. Dem vil Aarhus Letbane dog først udføre, når styrelsen har givet ibrugtagningstilladelse til passagerdrift.\n»Aarhus Letbane har valgt at udsætte disse test til, at Styrelsen har givet tilladelse til den endelige ibrugtagning af Odderbanen, hvilket vi forventer vil spare både tid og penge,« skriver Aarhus Letbane i en mail til Ingeniøren.\nTrafikstyrelsen havde ved starten af juleferien endnu ikke modtaget nogen ansøgning om ibrugtagningstilladelse, og afventer derfor Aarhus Letbane, der over for Ingeniøren bekræfter, at de endnu ikke har søgt.\nMisforståelse mellem styrelse og Aarhus Letbane\nDet seneste halvandet års tid har passagerer fra Odder måttet køre med bus, mens de har ventet på, at deres faste jernbanestrækning blev omdannet til en del af Letbanen. De nye tog på strækningen skulle i første omgang have fragtet passagerene fra november i år, hvilket blev ændret til omkring årsskiftet grundet miseren i Aarhus by.\nLæs også: Endelig godkendt: I dag åbner Danmarks første letbane\nDet er dog afgjort, at den tidsramme heller ikke holder på grund af en misforståelse mellem Aarhus Letbane og Trafikstyrelsen. Aarhus Letbane havde regnet med, at strækningen skulle testes under samme regler som dem, der blev benyttet på den nyligt godkendte del af Letbanen nede i Aarhus By. Det havde kun krævet, at de 21 overkørsler på strækningen blev spærret af under testen.\nMen da der ikke er tale om en ny jernbane falder testene ind under Trafikstyrelsens ansvarsområde, og deres regler kræver konkrete risikovurderinger for hver af overkørslerne. De test, der mangler er såkaldte funktionstests, hvor de indkøbte Stadler tog skal testes ved topfarten på 75 km/t.\nAnsøgning er endnu ikke færdiggjort\nFør Aarhus Letbane påbegynder disse tests, vil de dog først have den endelige ibrugtagningstilladelse fra Trafikstyrelsen.\nAnsøgningen til denne er endnu ikke færdiggjort, fortæller Aarhus Letbane. I ansøgningen skal indgå sikkerhedsvurderingsrapporter på tog, infrastruktur, operationelle regler og tekniske regler, og de er ved at blive udarbejdet af en assessor. Hvornår testene kan gå i gang vides endnu ikke, skriver Aarhus Letbane i en mail til Ingeniøren.\n»For at sikkerhedsvurderingsrapporterne kan udarbejdes, skal projektet have besvaret alle spørgsmål fra assessor og fagassessor. Dette arbejde pågår pt. Så vidt angår spørgsmålet – har Aarhus Letbane søgt ibrugtagninger hos Styrelsen til passagerdrift? Nej, men processen er i gang. Så snart sikkerhedsvurderingsrapporterne er udarbejdet fremsendes disse til Styrelsen. Styrelsen sagsbehandlingstid varierer afhængig af ansøgning.«\nPLUS.Vejdirektoratet korrekser betalingsbro-formand: Der er forskel på "kan" og "skal"\n#1 Morten Laursen 28. december 2017 - 07:32\nHvad med strækningen AUH - Lisbjergskolen\nHvad med strækningen AUH - Lisbjergskolen, altså den sidste del af strækningen i Århus som skulle have været åbnet d. 26 November? Er der nogen viden om hvornår den forventes i drift?\n#2 Peter Bunde Hansen 28. december 2017 - 09:04\nStaten deler 15mia ud af skatteydernes penge gennem DANIDA, men i vores eget land kan vi ikke engang få ordentlige tog.\nSkinnelegemerne omkring Vejle er fx så skæve at man dårligt kan gå ned ad gangen eller bruge en komputermus. Og IC3 togene er efterhånden oldtidssager - hvor er erstatningen med endnu bedre komfort?\n#3 Claus A. Nielsen 28. december 2017 - 09:50\nRe: Hvad med strækningen AUH - Lisbjergskolen\nAarhus Letbane skal først have ansat folk, til at gå foran med et rødt flag.☺\n#4 Jens Haugaard 28. december 2017 - 09:51\nLidt interessant forløb rent forvaltningsmæssigt. Da Svendborg banen blev renoveret og hastigheden sat op - hvordan håndterede styrelsen det da?\n#5 Claus Haulund 28. december 2017 - 10:06\nHejsa, Hvorfor er der at man stadig bruger tog og lægger skinner, jeg tænker en moderne el-bus accelererer mindst lige så hurtig og behageligt, er lige så støjsvag - men langt mere fleksibel . Naturligvis skal den trafik separeres som tog bliver det.\n#6 Vagn Henning Ebbesen 28. december 2017 - 10:42\nIC3 togene er måske oldtidssager, men de kører da meget godt. OK, en voksen mand kan ikke sidde rankt i sæderne uden at skuldrene rammer den faste nakkestøtte, men ellers synes jeg også komforten er god. Vi kan kalde dem "veterantog"; det er mere kærligt.\n#7 Nicholas Ipsen 28. december 2017 - 10:47\nKomfort. Den er bare bedre i et skinnebårent køretøj. Færre vibrationer, skarpe sving og hårde de/accelerationer.\n#8 Jan Heisterberg 28. december 2017 - 11:02\nLetbane-mafia på spil\n@Nicholas Ipsen Det er en skrøne og demagogisk vandrehistorie plantet og støttet af letbane-mafiaen.\nAd accelleration: det er et teknisk problem. Hvis busser havde automatisk start og stop, så kunne de naturligvis være lige så bløde i accelerationen som et skinne-uhyre.\nDet er rigtigt, at tog er bredere end busser - fordi sidstnævnte er underlagt nogle vej-regler. I Norge har de "busser" som er 1/2 meter bredere - og det kunne man bare have indkøbt.\nBortset fra at nævnte mafia er magtfuld, så er der ingen objektive grunde til ikke at lave et BRT-system - som er væsentligt billigere. Desværre får vi både i Odense og København disse skinne-monstre. Men klart, når de først er anlagt, så er de OK - så længe der ikke skal ske ændringer.\n#9 Bent Johansen 28. december 2017 - 11:09\nHejsa, Hvorfor er der at man stadig bruger tog og lægger skinner, jeg tænker en moderne el-bus accelererer mindst lige så hurtig og behageligt, er lige så støjsvag - men langt mere fleksibel .\n@ Claus Haulund\nComfort er en del af det. Men skinnetrafik er også unik ved at friktionsmodstanden er enormt lav, det giver god driftsøkonomi hvis den bruges rigtig. Et helt lokomotiv har kun en kontaktflade med skinnerne på størrelse med en fem-krone. Gummihjul har modsat meget høj friktionsmodstand.\nTog kører gladeligt 300 km/t, det kommer biler og slet ikke lastbiler, nok aldrig op på.\nSkinnetrafik har en stor fremtid som førerløst, det er betydeligt enklere for skinnetrafik end trafik på hjul i blandet miljø (gående, cykler etc.).\nJeg kan ikke forestille mig andet, end godstrafik i fremtiden bliver små selvkørende lastbiler som kører til terminaler hvor gods automatisk omlastes til selvkørende godstog. Simpelthen for at udnytte togets store økonomiske fordel; friktionsmodstanden.\n#10 Anders Würtz 28. december 2017 - 11:27\n@ Bent: Ja, stål mod stål er billigere end asfalt mod gummi. Men hvilken investering skal du lave for at lave 1 km vej om til bane og hvor mange millioner gange kan elbussen køre på den vejbane for den investering?\nInde i byen er det ikke friktionen der er det dyre. Det er start, stop og sving. Sant den ufattelig store investing det har krævet.\nOg så det med den bløde acceleration - jeg har en Tesla. Når man er blid ved pedalerne så kan man få en acceleration der er blidere end hvad de fleste tog kan opnå.\n#11 Ditlev Petersen 28. december 2017 - 11:35\nRe: Letbane-mafia på spil\nDet er en skrøne og demagogisk vandrehistorie plantet og støttet af letbane-mafiaen.\nLetbanemafiaen ligefrem? Men hvis komforten er den samme i en bus som i et tog, så forstår jeg ikke, hvorfor der er flere steder på strækningen, som linje 100 kører mellem Hornslet og Århus, hvor det ryster så meget, at jeg ikke kan læse. Okay, det er måske en undtagelse, men der er mange steder, hvor de ryster så voldsomt, at jeg ikke kan skrive (jeg er også så gammeldags).\nHvis letbanen engang kommer til at køre, vil jeg kunne klare turen til arbejde på 40 mimnutter på 2 x 10 minutter i hver ende. Altså én time. I dag bruger jeg mere end to timer. Jeg kan simpelthen ikke forestille mig, at nogen elbus kan konkurrere med det.\nMen i må have mig undskyldt. Jeg har fået et tilbud, jeg ikke kan afslå.\n#12 Bent Johansen 28. december 2017 - 11:38\nJa, stål mod stål er billigere end asfalt mod gummi. Men hvilken investering skal du lave for at lave 1 km vej om til bane og hvor mange millioner gange kan elbussen køre på den vejbane for den investering?\n@ Anders Würtz\nEt enkelt element som friktion er ikke nok til at afgøre en investering. Men friktion er en af årsagerne til skinnetrafik stadig findes, og fx. er det foretrukne godstransportmiddel i USA.\nSamfundsøkonomien dækker alle kendte fordele og ulemper ved et anlægsprojekt. Ikke for den enkelte, men for samfundet som helhed.\nDer findes ikke nogen letbaneprojekter i Danmark som har positiv samfundsøkonomi. Ikke et eneste. Men der findes mange skinneprojekter med positiv samfundsøkonomi, fx. den nye Ringstedbane.\n#13 Bo Andersen 28. december 2017 - 11:40\neg kan ikke forestille mig andet, end godstrafik i fremtiden bliver små selvkørende lastbiler som kører til terminaler hvor gods automatisk omlastes til selvkørende godstog. Simpelthen for at udnytte togets store økonomiske fordel; friktionsmodstanden.\nGlem de føreløse godstog, i Europa køre man 1500 ton godstog på kryds og tværs med en mands betjening, det er ikke der omkostningerne ligger, endsige hindringerne for godstrafikken. Transporterer man veksellade/trailere mellem DK og Italien er ca. halvdelen af omkostningene lastbilkørsel til/fra kunde. Rangering af enkelt vogne til private sidespor er endnu dyrere. Den store begrænsning i DK er adgang til egnede terminaler og manglende togkanaler på enkeltsporstrækninger.\n#14 Bent Johansen 28. december 2017 - 11:44\n@ Ditlev Petersen\nEn BRT-bus som kører i eget trace ligesom letbanen og har seperate signaler ligesom letbnane vil klare turen på den samme tid. Den ville bare koste 1/3-del af en letbane pr. kilometer, og det er jo ikke så godt :-)\n#15 Bent Johansen 28. december 2017 - 11:56\nGlem de føreløse godstog, i Europa køre man 1500 ton godstog på kryds og tværs med en mands betjening, det er ikke der omkostningerne ligger, endsige hindringerne for godstrafikken.\nOg det giver en enormt lang ekspeditionstid, da godset skal vente på godstoget er fyldt op for derefter ikke at køre direkte til kunden men via terminaler så man netop kan opnå stordriftsfordelen.\nMindre selvkørende godstog vil give langt hurtigere ekspedition og tilbyde en større grad af dør-til-dør transport. Især i kombination med selvkørende lastbiler.\nI Danmark foregår nul-komma-et-eller-andet procent af den indenlandske godstrafik med tog. Det får vi altså ikke gjort noget ved, ved at sige det er godt nok som det er.\n#16 Ditlev Petersen 28. december 2017 - 12:07\nJeg kan ikke forestille mig, at nogen vil anlægge "eget tracé" til en bus uden for Århus. Det ville jo svare til en halv motorvej mellem Odder og Grenå. Og jeg tror ikke på, at det kommer til at fungere lige så godt.\n#17 Jens Haugaard 28. december 2017 - 12:08\n@Bent: du har tidligere ret eftertrykkeligt her på siderne vist at du ikke kunne kende forskel på samfundsøkonomisk rentabilitet, anlægspris og driftsudgifter så pas lige på. Det er de færreste baneprojekter overhovedet som med de nuværende c/b modeller opfylder kravet om positiv rente. Den Københavnske minimetro gjorde inden det i sin tid viste sig at man alligevel ikke kunne bore tunneller til kun 60 pct af hvad det noget sted var lykkedes. Selv om der har været anvendt en kalkulationsrente på kun 3,5 pct (i modsætning til fx ring 3 letbanens 5 pct), hvilket kunstigt har forbedret costbenefit forholdet for metroen, har de efterfølgende massive budgetoverskridelser gjort beregningerne til skamme. Den århusianske letbane har ift de seneste beregninger jeg har set en positiv c/b men det afhænger af om udgifterne til skinneudskiftningerne mod Grenaa medregnes (gr. DSB's manglende vedligehold). Ring 3 har et efterhånden ganske godt c/b forhold efter projektet blev ændret så der ikke længere var tale om hastighedsnedsættelser i samme omfang som oprindelig forslået. Det skal man i ministeriets papirer for at læse ;-) Endelig: letbane mafia? Hmm. Jeg ser mere en busmafia her i landet! Otto Anker Nielsen har for ikke så mange år siden beskrevet skinnefaktoren her på siderne i hans blog trafiktanker. Ellers er det beskrevet andre steder i litteraturen. En busløsning i eget spor kræver også ledningsomlægninger da formålet med det primært er at undgå at forstyrre driften ifm brud mv, det må vist være busmafiaen som påstår det modsatte :-)\n#18 Bo Andersen 28. december 2017 - 12:41\nSå skal du finde togkanaler til alle de små godstog! Ro-ro færger sejler ofte med en langt større kapacitet, så det er nok det mindste problem på lange stræk.\n#19 Bent Johansen 28. december 2017 - 14:18\n@Bent: du har tidligere ret eftertrykkeligt her på siderne vist at du ikke kunne kende forskel på samfundsøkonomisk rentabilitet, anlægspris og driftsudgifter så pas lige på.\nUddybning og også gerne dokumentation af denne påstand udbedes.\n#20 Bent Johansen 28. december 2017 - 14:23\nSå skal du finde togkanaler til alle de små godstog!\nDem er der rigeligt af på alle strækninger i Danmark om natten, mandag aften, lørdag morgen, på helligdage og så videre.\n#21 Bent Johansen 28. december 2017 - 14:40\nDen Københavnske minimetro gjorde inden det i sin tid viste sig at man alligevel ikke kunne bore tunneller til kun 60 pct af hvad det noget sted var lykkedes. Selv om der har været anvendt en kalkulationsrente på kun 3,5 pct (i modsætning til fx ring 3 letbanens 5 pct), hvilket kunstigt har forbedret costbenefit forholdet for metroen, har de efterfølgende massive budgetoverskridelser gjort beregningerne til skamme.\nDet har du ret i. Alle som har rejst med minimetroen i myldretiden har dog oplevet hvilken enorm passagermæssig succes den er.\nLetbaner bygger man hvor man ligeså godt kunne bygge BRT (elektriske busser) til 1/3-del af prisen. Tag til Landskrona og oplev det. Metroer bygger man, når der simpelthen ikke er plads til andet længere.\n#22 Steen Thomassen 28. december 2017 - 16:44\nDet forsøg på suboptimering er forsøgt på strækningen til Hirtshals - lastbilerne vandt. Hvis man skal have en ordenligt transport for gods, så skal de kunne køre på alle tider af døgnet. Der er ret god plads klar der oppe, som endnu nu kun er brugt få gange.\n#23 Lasse Kärkkäinen 28. december 2017 - 21:39\nUdover komforten - min erfaring siger, at letbaner er langt mere komfortable end busser - så har letbaner en langt højere kapacitet end busser. De Stadler Variobahn, som kører i Aarhus tager omkring 210 passagerer, mens Van Hool Exqui.City 24-busserne, som kører i bl.a. Malmö kun tager omkring 140-150 ved samme antal stående passagerer per kvadratmeter (4 pax/m2). I Bergen har man forlænget Variobahnerne med ca. 10 m, og her er passagertallet 280.\nVed 8 afgange i timen, opnås følgende kapacitet (passagerer per time per retning): - Exqui.City 24 m 1.200 - Variobahn 32 m 1680 (+40%) - Variobahn 42 m 2240 (+86%).\nI Bergen, hvor man jo har forlænget Bybane-togene, kører man i eftermiddagsmyldretiden med afgange hver 4.-5. minut (12-15 afgange i timen), en frekvens, der svarer til de travleste A- og C-busser i København, men altså med langt større kapacitet.\nLetbaner bygger man hvor man ligeså godt kunne bygge BRT (elektriske busser) til 1/3-del af prisen. Tag til Landskrona og oplev det.\nLige udover, at Landskronas trolleybus ikke er en BRT, men blot kører som en almindelig bus i blandet trafik. Det nærmeste, vi kommer BRT-standard er Malmöexpressen, og den tilsvarende Helsingborgexpress, der er ved at blive anlagt, her er det dog ikke elektriske busser.\n#24 Jens Haugaard 28. december 2017 - 21:54\nEn erfaring med de nye store flexvogne i berlin er, at passagerer først oplever dem som fyldte (dvs hvor komfortzonen bliver for tæt) når der er op mod ca 160-180 passagerer med. I Malmøexpressen er grænsen ca 90 passagerer, hvilket også anføres som kapacitetsgrænsen på kommunens egen hjemmeside. Som det også har været fremført af planlæggerne i Malmø stad skal der groft sagt 2 store busser til at erstatte en letbanevogn. Dertil kommer et dyrt anlæg med egen tresse osv. Endelig at busser bare stadigvæk er busser\n#25 Jens Haugaard 28. december 2017 - 22:03\nHvis jeg orker så måske i morgen. Ellers kan du jo finde den tråd hvor jeg henviste dig til et notat (metodepapir) om netop c/b analyser, du desværre nægtede at forholde dig til, da det var fra EU. Både undertegnede og Lars F. Jensen her på siderne fandt - frit fra hukommelsen - dine svar ret underholdende :-)\n#26 Uffe Palludan 29. december 2017 - 12:14\n#27 Uffe Palludan 29. december 2017 - 12:24\n#28 Uffe Palludan 29. december 2017 - 12:27\n#29 Lasse Kärkkäinen 29. december 2017 - 12:53\nDet er klart, at jo mere, man skærer i kvaliteten, jo flere afgange kan man indsætte, hvis man har samme pose penge til rådighed. Undlader man at bygge egen infrastruktur til den kollektive trafik, kan man jo indsætte et nærmest uendeligt antal busser. Men har de ikke den fornødne kvalitet tiltrækker de alligevel ikke det store antal passagerer.\nDerudover ser jeg heller ikke, at argumentet holder, alt den stund busløsninger fremstilles som værende billigere end baneløsninger, og altså bruges som et argument for at spare penge ift banrløsninger. Jeg kan ikke mindes at have set nogen, der ville vælge en busløsning, hvis de alligevel har penge til en baneløsning.\n#30 Jens Haugaard 29. december 2017 - 17:40\n@Uffe det er ganske enkelt ikke korrekt hvis dit krav om sammenlignelighed skal honoreres: uden egen infrastruktur vil busløsningen fortsat sidde i kø og derfor aldrig give sammenlignelige køretider. Og det er etableringen af arealet og dertil ændringer af installationer (så driftsikkerhed opretholdes) som er en af de tunge kostdrivere.\n#31 Bertel Johansen 2. januar 2018 - 15:11\nKære Bent Johansen: Hvad i\nKære Bent Johansen: Hvad i alverden er formålet med at lægge skinner hvor der kan kørtes 300 km/timen imellem Århus og Odder hvor der skal stoppes på alle mellemstationer ? En hybridbus på eksisterende asfaltvej kan jo gøre det både bedre og billigere.\nMen skinnelobbyen her i landet er jo nærmest hypnotiseret af de der to lange parallelle linier ud imod horisonten.\n#32 Niels Abildgaard 2. januar 2018 - 18:19\nRe: Kære Bent Johansen: Hvad i\nEller de tålmodige ,pivåbne pengekasser.\n#33 Jakob Engbæk 2. januar 2018 - 21:54\nHej Bertel Johansen Hvordan vil du transportere folk i en bus på eksisterende vej? Oddervej og de andre veje ind mod Aarhus er stærkt plaget af kø om morgenen og modsat om eftermiddagen og det har de været længe, selv om meget er forsøgt for at forbedre det.\n#34 Bertel Johansen 2. januar 2018 - 23:44\nPlads på asfalten\nUdgiften til ny letbane og skinner er uendelig mange gange større end udgiften til lidt udvidelse af vejnettet der hvor busbaner kan løse sagen, så den kollektive trafik ikke holder i de lange køer politikerne byder bilerne.\nDet er ikke så svært, bare en smule vilje og god planlægning - og et bevidst fravalg af skinner hvor de er en alt for dyr, ufleksibel og energikrævende løsning.\n#35 jacob schønberg 8. januar 2018 - 22:12\nTrafikstyrelsen bør fremme sagen\nSandheden er at Trafikstyrelsen er nogen indspiste primadonnaer der praktiserer udstrakt skrankepaveri og som ikke er underlagt nogen form for konsekvens når de ikke gør deres arbejde ordentligt\n#36 Bertel Johansen 8. januar 2018 - 22:46\nHvem er primadonnaer ?\nHovsa: Det var da vist Letbanen der tog lidt for let på deres arbejde med sikkerhedsmanualerne, og ikke Trafikstyrelsen.


Frivilligt arbejde i udlandet til senior er konge og lige noget for dig\nMed den her mere end bare fantastiske service, så kan du komme ud og opleve verden med Frivilligt arbejde i udlandet til senior. Og det er fordi at der er mange i dag der søger sådan nogle oplevelser. Hvor det er at de kommer ud og oplever den store verden derude, men på samme tid også hjælper dem der virkelig har brug for det i dag. Derfor så er den her virksomhed nemlig mere end bare perfekt at henvende sig til.\nEr dette noget som en person som dig er mere end villig til at deltage i? Så synte jeg nemlig at du skal læse med her!\nMed sådan en god omgang Frivilligt arbejde i udlandet til senior. Så kan jeg nemlig sige dig at der er mange muligheder for sådan en som dig. Mange vælger nemlig kun at tage til afrika, for at hjælpe dem der har brug for det der. Det kunne nemlig være børn eller meget svært udsatte i sådan nogle områder. Men det kan skam også være truede dyrarter der også har brug for din hjælp.\nDog så har du også muligheden for at tage til asien og gøre præcis det samme. Her kan man nemlig bare være med til at hjælpe nogle der også har brug for det. Alt det her er noget som den her virksomhed er med til at sørge for og det er jeg glad for. I og med at der er mange der bliver glade for din frivillige hjælp. Og det kan jeg så sige dig er noget som er meget godt for samvittigheden. Og den her virksomhed klare hele rejsen for dig, og det er uden tvivl bare lækkert på mange måder.\nEn virksomhed du vil være en del af\nJeg kan med det samme sige dig at du meget gerne vil være en stor del af det her frivilligt arbejde. Og det er fordi at der trænges til at blive gjort noget ved dem der er svært udsat. Her er det nemlig noget du kan være med til. I og med at du kommer ud til udlandet og gør en meget stor forskel der hvor der er brug for det, og det er jeg bare vild med. Derfor så vil jeg meget gerne anbefale den her virksomehd til alle der sidder og læser med sådan en dag som i dag. God dag derude til alle!\nEn Sprinter for alle pengene 25. februar 2020


20.10.2019 Kaninkrigen og Cesanese-feber\nTak til alle, der har indsendt deres opskrifter på tilberedelsen af kaninkød. Der er flere og jeg prøver at samle dem alle, med kommentarer, i en særskilt mail næste søndag. Der er to store punkter, hvor der hersker uenighed: 1) bruning før eller bruning efter endt tilberedelse, og 2) anvendelsen af fløde i saucen. "Ground control" denne gang er ikke bare min gode ven Paolo, som anbefaler bruning efter endt tilberedelse, men også Renzo Tebanos mor, fra Genova. Hun er i lighed med alle italienske husmødre en autoritet over de retter hun selv laver. Renzos mor er 83 år gammel og hendes opskrift vil sikkert vidne om den ældste tradition.\nSåsnart som jeg spørger italienske venner om kanin, svarer de allesammen: "Er det vilde kaniner eller kaniner fra opdræt?" Den del havde jeg ikke tænkt på. Næste spørgsmål handler om størrelsen. Hvis I husker, var den kanin jeg købte på Bondens Marked en ordentlig moppedreng, men flere af mine italienske kilder sværger til små kaniner, lige som dem for eksempel man avler i små huler på øen Ischia. Ifølge traditionen må disse kaniner ikke veje mere end tolvhundrede gram.\nNaturligvis er der en særskilt opskrift på tilberedelsen af Ischias kaniner og også denne opskrift vil være med på den særskiilte "kanin-mail". For ikke at genere veganere, vegetarer og alle dem af jer, der betragter kaniner som kæledyr eller ikke bryder sig om kaninkød, vil jeg kun sende mail'en til dem, der rekvirerer den ved at sende mig en svarmail med teksten "Kanin" i Emne/Subject.\nTil alle de andre kommer her en rask oversigt over det slaraffeland af vine I kan forudbestille. Vi starter med CESANESE DAG. Vær god ved jer selv og gå ikke glip af dette møde med vinbønderne. Det er vine I vil blive glade for at have stiftet bekendtskab med. Jeg har kopieret udtrykket "Cesanese feber" fra en god kollega, Toscavini, der også vil præsentere to af sine importerede Cesanese huse i løbet af sit eget arrangement. Om man kan snakke om decideret Cesanese feber i Danmark? Det er måske lidt overdrevet, men jeg er sikker på, at I vil tage denne vin til jer:\nNæste vin I burde rette jeres opmærksomhed på er Sorbaianos fem røde vine, de fleste gamle kendinge og nogle ved at være udsolgt fra gården:\nSCOOP-værdigheden ville være tildelt Villa Fioritas IL GIORGIONE 2011, en Barbera d'Asti Superiore som er Superiore af navn og af gavn. "Ville være" fordi der ikke er flasker nok af den til at gøre alle vinvenner glade. Den "suspekte" prisnedsættelse er langt fra suspekt og skyldes kun jeres forudbestilling og at det drejer sig om et restparti på knap 200 flasker. Er I til Barbera d'Asti af typen som fx Bricco dell'Uccellone og Franco Mondos Le Rose, burde I skynde jer til at bestille løs:\nLANG TID TIL JUL ?\nJa, både for dig og mig, men Julebasten@ er nu her og lad os undgå...... panikscenerne som ifjor, da mange måtte gå forgæves, fordi vinen hurtigt blev udsolgt. Bestil jeres flæskestegs-, gås-, and- og hele resten-egnede økologiske Chianti Riserva 2016:\nDer er flere firmaer, der er i gang med at bestille. Jeg vil vove påstanden, at her er der både en god og "gennemtestet" Barolo vin at hente og penge at spare:\nBegge flasker kan ses i åbningsbilledet.\nPS: Havde I set denne her:\nIDAG søndag den 20. oktober: ÅBENT 13:00 til 16:00\nmandag den 21. oktober: ÅBENT 14:00 til 17:00\ntirsdag den 22. oktober: LUKKET\nonsdag den 23. oktober: ÅBENT 14:00 til 17:00\ntorsdag den 24. oktober ÅBENT 14:00 til 17:00\nfredag den 25. oktober: ÅBENT 13:00 til 17:00\nlørdag den 26. oktober: LUKKET\nsøndag den 27. oktober: ÅBENT 13:00 til 16:00