Næsten ikke til at fatte: Nu kan du få et microSD-kort med 200 GB - Computerworld\nKapaciteten på de bittesmå microSD-kort fortsætter den vilde himmelflugt. Nu kan man få et microSD-kort med 200 GB.\n3. marts 2015 kl. 06.28\nFor få år siden havde det været nærmest utænkeligt, men nu er det faktisk en realitet: Man kan få et microSD-kort med hele 200 GB storage.\nDet er kortproducenten SanDisk, der på Mobile World Congress i Barcelona, har præsenteret det nye kort, og selskabet forklarer, at man man blandt andet kan have 20 timers fuld HD-video på et 200 GB SanDisk Ultra microSDXC UHS-I-kort.\nMest opsigtsvækkende er det måske, at det kun er et enkelt år siden, at 128 GB-kortet kom på markedet. Det illustrerer meget godt, hvor voldsom en udvikling, der finder sted på storage-markedet.\nMed kort af denne kaliber bliver en smartphones interne hukommelse knap så vigtig, som det tidligere har været tilfældet.\nOg det er ikke fordi, vi har brug for mindre plads på telefonerne, for med al den HD-video og de højtopløselige digitalbilleder, der skydes med telefonerne, er behovet større end nogensinde.\nHver gang storage-standarden får endnu et nøk i vejret, falder priserne på de lidt ældre kort som en sidegevinst.\nLige nu kan man eksempelvis købe et SanDisk microSDXC Ultra UHS-I med 64 GB til 273 kroner i Danmark. Og det er inklusiv fragt.\nIfølge SanDisk er der ikke noget, der tyder på, at vi er ved at have nået grænsen for, hvor meget plads, der kan være på et microSD-kort.\n"Vi fortsætter med at rykke teknologiens grænser for at kunne levere nye løsninger, der slår rekorderne og transformerer måden, som kunderne bruger de mobile enheder på," udtaler Dinesh Bahal, vice president for product marketing, i en pressemeddelelse fra SanDisk.\nDatahastigheden på den nye microSD-kort er på op til 90MB/s, hvilket svarer til, at man kan flytte 1.200 billeder i minuttet.\nKortet, der ventes i handlen i andet kvartal i år, koster 400 dollars og kommer med 10 års garanti.


Påskeforsoneren Reenberg | Information\nJørgen Reenberg vækker Påske-tilskuerne med sin svirpende karisma og sine spydige fnys. Stokken er kun til pynt - og ikke engang til at slå med. For Reenberg kommer med kærlighed.\nSelvfølgelig er Jørgen Reenberg skøn. Han behøver bare træde ind på scenen, så vækker han alle os henslumrende tilskuere med sine mørke øjne, sine truende skuldre og sine støvleklædte fødder.\nHvem er han? Er han ritmesteren fra Faderen? Er han Strindberg selv?\nIngen føler sig sikre. Men autoriteten blæser ind på scenen sammen med ham og et hvidgyldent lys. Og dog er det selveste næstekærligheden, der kommer her. Godt nok klædt truende på som en hævnklar, pengeindkradsende Lindqvist, men i virkeligheden en påskeforsoning af de allerstørste. Et påskeæg af Fabergé'sk overrumpling. En nådegave.\nFor Jørgen Reenbergs eminente vrede får her vendt vrangen ud og bliver til overbærenhed. Hans skarpe, 80-årige stemme sprinkler kun mildhed i sine præcise påskestråler. Med raffineret suspense og kærlighed. Og han får stykket til at handle om at tilgive nogen uden at få et undskyld.\nPåske er ellers et mærkeligt stykke af den 51-årige Strindberg. En masse tvivlsord, en masse handlingskonstruktioner, en masse venten. Måske er det i Påske, at Strindberg minder allermest om Ibsen. Stykket emmer i hvert fald af forloren moral og flosset familiære på den dér kejtede facon, som gør Ibsen træls til tider.\nSamtidig har Påske intet af Strindbergs fighterånd fra oprøret i Frøken Julie fra 1888 eller fra hadet i Dødsdansen, også fra 1900.\nStykket handler hovedsagelig om en irriterende nørd, der hverken er god til livet i teori eller praksis - og som vi alligevel skal tro er oplagt at elske for en smuk og klog kvinde. Suk for en mandsforvrængning! Havde det ikke været for Christiane G. Kochs næsten overjordiske yndesmil og hendes tålmodige hænder over Peter Gilsforts maniske skuldre, så havde det ikke været til at holde ud.\nFor stykket virker uendeligt i sig selv. Og tiden går ikke ligefrem hurtigere i Gunnel Lindbloms iscenesættelse. Et smukt bordur står og tikker på et bord, så man er ved at blive vanvittig af lyden fra sekunderne, der spildes. Alligevel er det svært ikke at beundre instruktørens nænsomhed. For her sker intet andet end replikkerne. Alt står stille. Alt skal findes inde i skuespillerne selv. Værsgo.\nSærligt vellykket er Mille Hoffmeyer Lehfeldts maniske Eleonora. Hendes vanvidsscene foldes ud med fin nøgternhed og en påfaldende ubekymret logik.\nDenne Eleonoras intuition forråder hende ikke, så enkelt er det. Og man forstår, at Anders Juuls teenagedreng bliver aldeles forblændet af så meget liv og så megen følelse - og så køn en krop. Man forstår også, at Lane Lind som en selvoptaget fru Heyst ikke kan finde ud af at kramme denne datter. Hun har for megen sandhed i sig til, at et knus ville gøre godt.\nTil gengæld kan netop Jørgen Reenbergs Lindqvist se denne pige tydeligt. Med det nærvær mod en yngre spiller, som han også så potent har vist over for skuespillere som Sonja Richter og Sofie Gråbøl: Med lige dele beundring og belæring og konkurrencedyst i replikkernes sære pingpong. Betagende.\nHvor alt dette foregår? I Birgitte Mellentins smukke, svenske dekoration af en hvidmalet stue med høje paneler - og med hvidmalede vinduer netop så opadstræbende og dræbende smalle med skæve lysninger, at kun nådens lys synes at kunne tvinge sig vej herind til de urimelige. Funklende flot.\nHvordan scenografien vil gøre sig på Skuespilhusets Store Scene ved Reenbergs 60 års skuespillerjubilæum den 18. maj er alligevel ikke helt til at gennemskue. For slet ikke at tale om genopsætningen til august på Portscenen. Har Skuespilhuset besluttet sig for at dyrke multianvendelige scenografier, nu hvor det ellers netop kan prale med tre vidt forskellige scener?\nSandheden er vel også, at man ville kunne anbringe Jørgen Reenberg på en hvilken som helst scene, og han ville brænde igennem.\nHer endda i Birgitte Mellentins smukke overfrakke med pelskrave, som klæder ham med den mest udsøgte elegance.\nMen urkædepynt eller ej: I Påske fnyser Jørgen Reenberg sine dragefnys lige så hånligt som altid. Gennem marv og mystiske replikker. Gudskelov.\nPåske af August Strindberg (1900). Oversættelse: Frederik Dessau. Iscenesættelse: Gunnel Lindblom. Scenografi: Birgitte Mellentin. Lys: Bjarne Olsen. Skuespilhuset, Lille Scene, til 30. maj. www.kglteater.dk\nAugust StrindbergFrederik DessauGunnel LindblomJørgen ReenbergSofie GråbølSonja Richter


Vejledning Mikrofonanlæg. Side 1 af 9 - PDF\nDownload "Vejledning Mikrofonanlæg. Side 1 af 9"\n1 Side 1 af 9\n2 Her tændes for strømmen til mikrofon- og teleslyngeanlægget i salen Her tændes for strømmen til musikanlægget i salen 1. Start med at tænde for strømmen til anlægget. Tryk på afbryderen til venstre for døren, mærket Anlæg 2. Tænd herefter for strømmen til mikrofon- og teleslyngeanlægget. Tryk på afbryderen til venstre for døren mærket Teleslynge Side 2 af 9\n3 Bemærk! Det er IKKE tilladt at ændre på ledningerne bag på forstærkeren! Vejledning Mikrofonanlæg Oversigt over front af forstærker Her kan vælges om begge sæt højtalere i salen skal spille Er knappen trykket ind = Højtalerne spiller A = Højtalerne i gavlen af salen B= Højtalerne ved indgang til salen Volume knap Her justeres lydstyrken, som kommer ud af højtalerne Her vælges Mikrofon Anlæg -Den gule diode indikerer hvilken indgang der er valgt! Tænd / sluk knap Balance knap Denne kan bruges til at vælge, om højtalerne skal spille i begge sider af salen, eller kun den ene side. Rec Out Denne skal stå på Mikrofon Anlæg Lodret (markering på knappen lige op) = Højtalerne i begge sider spiller Drejet mod venstre = Højtalerne i siden mod vejen spiller Drejet mod højre = Højtalerne i siden væk fra vejen spiller Side 3 af 9\n4 Oversigt over fjernbetjening til forstærker Tænd / sluk forstærker Her vælges Mikrofon Anlæg Volume knapper Her justeres lydstyrken, som kommer ud af højtalerne Mute knap Her kan lyden i højtalerne midlertidig slukkes og tændes igen Fx ved pause i foredraget. Side 4 af 9\n5 2. Tænd forstærkeren på tænd/sluk knappen 3. Vælg Mikrofon Anlæg på forstærkeren -Den gule diode indikerer at indgangen er valgt! 4. Kontroller at knappen: Rec Out Selector står på Mikrofon Anlæg Fordybningen i knappen viser hvad den står på. - Står knappen ikke korrekt, vil teleslyngeanlægget ikke udsende mikrofonlyden. Kun højtalerne i salen vil så spille! Side 5 af 9\n6 5. Forstærkeren kan evt. justeres, så det kun er højtalerne i den ene side af salen der spiller. Dette gøres som følgende: 5.1. Begge knapper skal være trykket ind, så begge sæt højtalere spiller 5.2. På Balanceknappen kan man vælge, i hvilken side af salen højtalerne skal spille. Knappen drejes hvis lyden kun ønskes afspillet i den ene side af salen. NB: Lyden bør komme fra den side publikum kigger mod! Står knappen i Lodret (markeringen lige op) - vil lyden komme i begge sider af salen. Drejes knappen mod venstre - vil lyden komme i højtalerne ud mod vejen. Drejes knappen mod højre - vil lyden komme i højtalerne væk fra vejen. - Fordybningen i knappen indikerer hvor den står! Side 6 af 9\n7 6. Den trådløse mikrofon er udstyret med en nakkebøjle Der tændes for den trådløse mikrofon i toppen af senderen, ved at skubbe knappen hen mod antennen Når senderen er tændt, vises batteristatus i displayet. - Hvis senderen er ved at løbe tør for strøm, orientér da venligst udlejer. ved afslutning af lejemålet. Side 7 af 9\n8 7. Justér lydniveauet i salen via volume-knappen på forstærkeren. Fordybningen i knappen viser hvor højt den står. 8. Lyden fra mikrofonen afspilles nu via højtalerne i salen. Side 8 af 9\n9 Slukning af mikrofonanlæg efter brug Inden huset forlades bedes lejer kontrollere at anlægget står som følgende! 9. Skru ned for lydniveauet i salen via volume-knappen på forstærkeren. Fordybningen skal stå ud for pilen! 10. Kontroller at senderen til den trådløse mikrofon er slukket, ved at skubbe knappen væk fra antennen. 11. Kontroller at balance-knappen står lodret. - Fordybningen i knappen skal stå lige op! 12. Kontroller at begge sæt højtalere er tilkoblet - Begge knapper skal være trykket ind. 13. Vælg FM Tuner på forstærkeren - Den gule diode indikerer at indgangen er valgt! Side 9 af 9\nPriser for iphone 3G reparationer\nPriser for iphone 3G reparationer Bagcover Komplet Sort 24 måneder 900 kr. Batteri 24 måneder 400 kr. Glas ( Touch modul ) 24 måneder 399 kr. Home knap 24 måneder 500 kr. Højtaler - Ringetone 24 måneder


Vores boligmønstre er under opbrud | Enhedslisten\nVores boligmønstre er under opbrud\nDanskerne flytter fra landet til byerne og efterspørger andre boligtyper end tidligere. Det giver nye udfordringer for boligpolitikken.\nEngang kunne man slet og ret tælle huse og hoveder, når man skulle gisne om behovet for boliger i Danmark. Det kan man ikke længere, for danskerne bosætter sig efter andre mønstre end for 50 år siden. Rød+Grøn har spurgt Curt Liliegreen fra Boligøkonomisk Videncenter, hvilke udfordringer det giver for almindelige mennesker i byerne og på landet.\n- Opbruddet i vores boligmønstre har egentlig været undervejs, siden industrialiseringen, men er blevet tydeligere i de senere år. Nu, hvor den akutte finanskrise er forbi, får vi blik for de dybdegående, strukturelle forandringer i Danmark, siger han.\nBoligmangel i byen, tomme huse på landet\nMest iøjefaldende er det, at folk flytter fra yderområderne til de større byer.\n- Folketallet går ned i dele af Danmark, fordi der er fødselsunderskud, og fordi især unge uddannelsessøgende i aldersklassen 18-25 flytter til de større byer og ofte ikke kommer tilbage. Det er et internationalt kendt fænomen, og Danmark er mindre ramt end mange andre modnede industriøkonomier. Hos os er det især et københavnerfænomen, selvom det samme ses omkring Aarhus, Odense og Aalborg. Tager du væk fra de større byer, så går det den anden vej, forklarer Curt Liliegreen og fremhæver Lolland som en af de hårdest ramte kommuner.\n- Vi kan samkøre bygningsregistre med CPR-registre og på den måde tælle adresser, hvor der ikke er tilmeldt en husstand. Det kalder vi tomgangsraten. I København og Aarhus ligger den på et par procent, men i f.eks. Kalundborg eller Vordingborg ligger den på 9-10 procent, og på Lolland er den over 14 procent.\nI de områder, som fraflyttes, sker der samtidig en aldring af befolkningen.\n- Den såkaldte befolkningspyramide står i moderne samfund på hovedet, fordi vi har flere ældre end børn. Men på Lolland ligner pyramiden et eller andet stedsegrønt træ, der er skamskåret lige over rødderne. For der er en del børn, men meget få omkring de 25 år, og til gengæld rigtig mange over 70 år. Lige modsat f.eks. Frederiksberg, hvor der ikke er mange over 70 år, men mange erhvervsaktive på 27-28 år. Så hvor Frederiksberg har potentielle førstegangskøbere, der presser priserne op, falder priserne på Lolland.\nBoligprognoser skal beregnes på nye måder\nDanskernes ændrede adfærd gør det nødvendigt at lave boligprognoser på nye måder.\n- Befolkningstal er blevet værdiløse, for det er ikke befolkningen, men husstande, der efterspørger boliger. Og husstande er ikke et konstant begreb. I 60’ernes parcelhusdanmark dækkede det over far, mor og mindst et barn, men i dag er en husstand typisk en single. Tendensen ses overalt, men er især et storbyfænomen. I København udgør single-familier over 70 procent af alle familier, forklarer Curt Liliegreen.\nFor at tage højde for de ændrede livsmønstre, har Boligøkonomisk Videncenter fået udviklet den såkaldte SMILE-model (Simulation Model Individual Lifecycle Evaluation). I stedet for at arbejde med store befolkningsgrupper følger denne mikrosimuleringsmodel enkeltindividers livsbaner.\n- Metoden er helt ny i Skandinavien, og SMILE har bragt Danmark i front i forhold til boligprognoser. Via data fra CPR-registre og Forskermaskinen om køn, alder, etnicitet, uddannelse, arbejdsmarkedsstatus, parforhold og børn kan vi følge og detaljeret beskrive, hvor f.eks. folk fra Lolland flytter hen. Vi laver altså ikke først en hypotese om folks adfærdsmønstre, som vi så skal efterprøve – vi observerer mønstrene i real time. Virkeligheden tager over i stedet for teorierne, og det er ret revolutionerende.\nSMILE kan ikke alene forudse, at der bliver flere single-familier. Den kan også ret præcist beskrive, hvilken boligtype, der derfor vil blive efterspørgsel på.\n- Det skal ikke være villa med vovse, men 2-3 værelses lejligheder på mellem 60 og 100 kvadratmeter. Gerne udlejningsboliger, fordi det er mere fleksibelt.\nDer skal løsninger på bordet\nDen politiske uafhængighed betyder, at Boligøkonomisk Videncenter kan påpege bestemte problemer, ikke bestemte løsninger. Men hvis vi vil undgå, at det centrale København på sigt bliver lukket land for mellemindkomster, så kommer vi ikke uden om at øge udbuddet af boliger. Det kan man gøre på flere måder, påpeger Curt Liliegreen.\n- Helt oplagt bør man holde op med at forfølge en byfornyelsespolitik, hvor man sammenlægger og dermed nedlægger mange boliger. Det samme gælder strategien med at bygge meget store, nye boliger, for det er ikke det, der bliver brug for, siger han.\n- Man skal også være tilbageholdende med at liberalisere markedet. Hvis man f.eks. fjerner maksimalprisbestemmelsen på andelsboligmarkedet, så vil boligerne stige voldsomt i pris, så det bliver endnu sværere at komme ind, med mindre man samtidig pålægger andelsboligerne en ejendomsværdiskat.\nRegeringens planer om at tilbagerulle de ændringer af planlovgivningen, der gav mulighed for at kræve 25 procent almene boliger i nye boligområder, ser Curt Liliegreen på med skepsis.\n- København har ikke en høj andel af almene boliger, så hvis regeringen ikke vil gøre noget her, må og skal man gøre noget andet. F.eks. kunne vi som englænderne kræve af private entreprenører, at en vis andel af nyopførte boliger skal være ”affordable”, altså billige, og ligge på maksimalt 80 procent af områdets markedsleje. I London vil lejen stadig udelukke de fleste, men i Liverpool giver metoden billige boliger. Det kunne vi også gøre herhjemme, og det kunne være spændende at finde alternativer til den almene boligform. Men da den almene boligform har fungeret nogenlunde i Danmark og bliver beundret i udlandet, skal man nok passe på med at kassere noget, som faktisk virker.\nOm Curt Liliegreen\nUddannet cand.polit. Sekretariatschef i Boligøkonomisk Videncenter, der blev oprettet af Realdania i 2009 for at kvalificere den boligøkonomiske debat og styrke det faglige boligøkonomiske miljø. Centeret er politisk uafhængigt.\nHan har i sit voksenliv både boet til leje hos en ældre dame, alment i Sydhavnen, haft ejerlejlighed på Frederiksberg og nu parcelhus i Smørum. Liliegren betegner sit farverige boligmønster som ”meget atypisk” og tilføjer, at han sætter en ære i at omgås mennesker fra alle samfundslag. Derfor dyrker han fitness og er måske eneste danske økonom med en danmarksrekord i bænkpres. Som han udtrykker det:\n- I nogle af de klubber, hvor jeg har trænet, har der været både kriminalbetjente og rockere, akademikere og indvandrere samlet under ét tag. Det ville jeg næppe opleve, hvis jeg havde holdt mig til tennis i Rungsted.


Bambam - Lekmer.dk\nKøb en online dåbsgave her hos os på Lekmer.dk. Bambam tilbyder masser af fine gaver! Skal du byde et nyt familiemedlem velkommen til verden, så er du kommet til det rigtige sted! Når man skal købe en gave til en nyfødt, er det ekstra sjovt at give noget, som det lille barn kan have i lang tid og se tilbage på som et fint minde fra opvæksten. Her på Lekmer.dk finder du dåbsgaver til alle små nyankomne. Bambam tilbyder et eksklusivt sortiment af udvalgte dåbsgaver, navngivningsgaver og "Velkommen til verden" gaver. Her finder du de perfekte gaver til de allermindste. Måske passer en klassisk spilledåse, et første spisebestik eller service, en æske til den første tand eller babyens første hårlok, en hel gaveæske eller måske et sæt til gør-det-selv fod- og håndaftryk. Fra Bambam kan du finde Dåbsgaver Pige og Dåbsgaver Dreng! Du kan finde den perfekte gave til dåben, navngivningsceremonien og til den nyfødte baby. Bambam producerer klassiske og fine produkter, der vil blive et minde for livet. På Lekmer.dk kan du købe billige online dåbsgaver. Vælg og vrag blandt produkterne og find den perfekte gave til det lille barn, som du vil ønske velkommen!


MENTOR FORLØB - Spirituel psykoterapeut Tina Eriksen\n– MEN FORSTÅS BAGFRA\n” FRI “\nEt intensivt mentor forløb designet helt specielt til dig.\nDrømmer du om, at sætte dig selv helt FRI – slippe ALT modstand og selvsabotage, og få 100 % indre og ydre frihed ?\nEr du klar til, at sætte dig selv FRI på alle områder af dit liv – kropsligt, sundhedsmæssigt, mentalt, emotionelt, relationelt, energetisk og sjæleligt ?\nFRI til at være DIG SELV og stå stærk i dig selv, hele vejen rundt ?\nFRI til at lade dit lys skinne og være den stærkeste og reneste version af dig selv ?\nFRI til altid at følge din sjæl- dit hjerte og lade kærligheden være din drivkraft ?\nFRI til at finde kærligheden i dig selv og lærer at elske dig selv ubetinget.\nFRI til at opnå sammenhæng og balance mellem din krop, dit sind og din sjæl ?\nFRI til at få balance mellem dine maskuline og feminine sider ?\nFRI til at slippe ALT der ikke tjener dig mere – gamle overbevisninger, overlevelsesstrategier, traumer, angst, sygdom og vaner ?\nFRI til kun at have nærende og livgivende relationer i dit liv ?\nFRI til at opleve dyb og indre livsglæde hver dag ?\nFRI til at få sammenhæng og balance mellem dit indre og ydre liv og dermed få 100 % indre og ydre frihed ?\nHvis du kan svarer – JA – på bare et af disse udsagn, så er dette specialdesignet FRI forløb netop for dig.\nDet er for dig som er på dit livs rejse – din personlige og spirituelle bevidstheds udviklings rejse – og som længtes efter;\nat sætte dig selv FRI – så du opnår frihed hele vejen rundt i dit liv, og balance mellem det fysiske jordiske liv- krop og sind og dit spirituelle liv – din sjæl og det åndelige.\nat få frihed til at være den seje succesfulde sjæl, du er født til at være – så du kan stå stærkt og klart i dit eget lys og brænde igennem – både på det ydre og det indre plan\nat leve dit liv i ubetinget kærlighed, lys og glæde\nat manifestere dit drømmeliv\nEr du klar til massiv indre og ydre udvikling og vækst ?\nEr du klar til at leve dit liv i ubetinget kærlighed, glæde og frihed?\nEt Mentor forløb til intensiv og massiv personlig og spirituel udvikling og vækst.\nTerapi, undervisning og vejledning kombineret med clairvoyance – som bliver designet helt specielt til dig over 16 uger.\nDet er for dig kære smukke sjæl\nsom IKKE har balance mellem dit indre og ydre liv – du lever et “dobbeltliv” med ydre succes, som ikke stemmer overens med, hvordan din indre verden føles – du er ikke oprigtig glad og tilfreds indeni.\nsom hænger fast og lever i dit ” ego styrede liv “hvor du overordnet er styret af kontrol, begrænsninger og bekymringer, men du ønsker at følge din intuition – gå hjertets vej.\nsom ikke har forbindelse mellem din krop, dit sind og din sjæl – men brændende ønsker at få det.\nsom ønsker at slippe din gamle historie, gamle traumer, gamle overlevelsesmønstre, overbevisninger, vaner, mønstre, begrænsninger og overlevelsesstrategier og selvsabotage.\nsom ønsker livgivende, nærende og kærlighedsfulde relationer.\nsom er villig til at arbejde meget intenst med din personlige og spirituelle udvikling, så du én gang for alle kan blive FRI.\nSom VIL VÆRE HEL OG FRI NU.\nDIN VÆRDI AF FRI FORLØBET:\nDu kender din egen værdi.\nDu bliver FRI på alle planer – kropsligt, sundhedsmæssigt, mentalt, emotionelt, relationelt, karrierermæssigt, økonomisk, energetisk og sjæleligt.\nDu har FRIHED til at leve dit liv i ubetinget kærlighed, lys og glæde.\nDu har FRIHED til at manifestere dit drømmeliv.\nFRI FORLØBET BESTÅR AF.\n6 x live sessioner af 3 timer ca. hver 14 dag.\n6 telefon/skype sessioner af 1 times varighed, imellem hver live session.\nIntensiv kropsterapi, traumeterapi og relationsterapi kombineret med mindfulness, meditationer og clairvoyance.\n“Opgaver” fra gang til gang.\nMidt i forløbet – afslutter du vores live session med et SPA ophold på 4 timer på Great Northern Spa, hvor selvforkælelse og selvkærlighed er i fokus.\nDIN INVESTERING FOR DIN TRANSFORMATION:\nSamlet pris (betales ved opstart) 19.900 kr.\nKan betales i 3 rater af 6.700 kr.\nOMRÅDER DU KOMMER IGENNEM PÅ FRI FORLØBET\nHusk vi tager ALTID udgangspunkt i DIG og hvor du er her og nu.\nTag lederskab for dit eget liv og din transformation her og nu.\nAt blive helt DIG SELV- livsprocessen.\nRyd op i din bagage – slip blokeringer og modstand, gamle traumer.\nDine tilknytningsmønster – tilknytningstraumer\nOpgivelsesprocessen – vrede, smerter, sygdom, angst, depressioner\nSkyggearbejde – tag alle dine skygge hjem.\nAlt er energi – din energetiske krop.\nSkab forbindelse og balance mellem din feminine og maskuline energi.\nRelationstraumer – ryd op i dine relationer.\nHjertets intelligens – Skab forbindelse til dit hjerte og din intuition – kærlighedens kraft.\nKroppens intelligens – følelserne som din GPS – vibrationsskalen.\nSindets intelligens – egoets mindset – juster dit fokus og dit mindset.\nSelvkærlighed, egenomsorg, selvforkælelse.\nTag din power hjem – kærlighed, tillid og taknemlighed.\nFå den vildeste relation til dig selv – Bliv magnetisk og uimodståelig for dig selv og andre.\nSæt dig selv FRI – balancer krop, sind og sjæl.\nSPECIELT DESIGNET 1:1 MENTOR FORLØB:\nHvert FRI-forløb er specialdesignet til lige netop dig og dine udfordringer, længsler og drømme.\nFordi du er helt unik, og der kun findes en af dig smukke sjæl.\nFRI – Forløbet er bevidsthedsudvikling samt personlig og spirituel selvudvikling på et meget højt plan.\nDet foregår på en meget selvkærlig, nænsom, intuitiv, støttende og nærende måde, så du opnår varig transformation og vækster indefra.\nJeg giver dig alt mulig hjælp, terapi, vejledning og guidning – men det er dig, der laver det indre arbejde.\nJeg lover dig, at jeg står ved din side hele vejen igennem og jeg lader ikke dig eller dit nervesystem alene.\nHver gang vi mødes, tager vi udgangspunkt i DIG her og nu, og hvad du lige præcis har brug for, samtidig arbejder vi intensivt med alle de forskellige områder, så når forløbet er slut, så er du FRI.\nKan du mærke, at du brænder for at blive FRI og få 100 % indre og ydre frihed ?\nSå du kan stå stærkt og autentisk i dit liv og skinne som den smukke sjæl du er – fyldt med lys, glæde og ubetinget kærlighed\nSå kontakt mig på kontakt@tinaeriksen.com.\nJeg ringer dig op, og du får en gratis uforpligtende forsamtale på ca. 30 min.- hvor vi finder ud af, om vi er et match – så jeg kan hjælpe dig med at blive FRI.\nHvis du har spørgsmål omkring forløbet , så er du hjertelig velkommen til at kontakte mig her: KONTAKT


HAVESIDEN WWW.KAN-LIR.DK - DIN HAVEPORTAL MED ALT OM HAVEN OG DENS PASNING - Artikler: Stenbukken 23/12 - 20/1\nHovedside for artikler » Stjernetegn » Stenbukken 23/12 - 20/1\nStenbukken er målorienteret og kanaliserer sin energi i strategisk planlægning for at nå langsigtede resultater. Da det er et jordtegn, er målene gerne praktiske og forbundet med materielle interesser.\nStenbukken udtrykker sig på en beslutsom og alvorlig måde, og stræber efter at opnå ære og en vis anerkendelse i samfundet.\nDer er et ønske om og en evne til at nå til tops gennem hårdt arbejde og vedholdenhed. Status og udøvende magt er vigtigt - og det samme er social position.\nKvinder med dette aspekt vil gerne have en mand der befinder sig på samme mentale niveau som de selv - men i sidste ende vil han ikke være i stand til det, for det er kvinden, der udvikler de intellektuelle muskler gennem sine oplevelser i barndommen.\nSom kvinde er du uhyre sensitiv over for mænd, der insisterer på at have ret, og du udfordrer deres synspunkter. Det er imidlertid en projiceringsmekanisme, der spilder din energi, og det ender med, at manden mister sin værdighed.\nHvis du har planeter i dette tegn, er din seksualitet stærk, og du kan opnå fuld tilfredsstillelse gennem seksualakten. Alt andet lige har du en sund og munter indstilling til sex. Du har dog virkelig behov for at have intellektuel respekt for din partner, før du føler dig erotisk tiltrukket.\nMænd med dette aspekt kan være ret så krævende - ja, ligefrem grådige - hvad angår sex, og under visse omstændigheder kan det føre til promiskuitet (kønslig omgang med skiftende partnere). Som kvinde vil du også have stor seksuel appetit, men somme tider giver ubevidste projiceringsmekanismer dig det indtryk, at det er manden, der er seksuelt krævende. Erfaringen vil vise, at det ikke er tilfældet.\nSkrevet af Kjeld d. March 07 2013 3379 Fremvisninger ·


Fredericia Teaters kommende musical PRINSEN AF EGYPTEN runder 10.000 solgte billetter og forlænger med en uge | AVISEN\nFredericia Teaters kommende musical PRINSEN AF EGYPTEN runder 10.000 solgte billetter og forlænger med en uge\n08:45 - 14. november 2017\nAllerede fem måneder inden PRINSEN AF EGYPTEN har verdenspremiere på Fredericia Teater den 6. april 2018, er der solgt flere end 10.000 billetter. Derfor vælger teatret nu at forlænge med en uges ekstra forestillinger i Fredericia – nu frem til og med den 13. maj 2018. Billetsalget starter i dag klokken 10.00.\nFredericia Teater er desuden snart klar til at løfte sløret for de næste store forestillinger.\nDen 6. april 2018 har Fredericia Teaters nye forestilling PRINSEN AF EGYPTEN – eller THE PRINCE OF EGYPT – verdenspremiere, og interessen for at opleve DreamWorks Animations tegnefilmssucces i Universals musicalformat har været stor. Over 60 procent af billetterne er allerede revet væk, og det får Fredericia Teater til at forlænge med yderligere en uges forestillinger.\n”Vi har gang i den forestilling i Fredericia Teaters nyere historie, som har flest medvirkende, og jeg glæder mig helt vildt til at dele denne fantastiske historie med publikum. Jeg er på toppen over, at så mange mennesker allerede nu har købt billet – men det kan jeg godt forstår, at de har, for det bliver et BRAG af en forestilling!”\nDermed spiller PRINSEN AF EGYPTEN nu helt frem til den 13. maj 2018, inden forestillingen i 2019 tager turen til et endnu ikke offentliggjort venue i København. PRINSEN AF EGYPTEN bliver produceret af Fredericia Teater.\nBilletsalget til de otte ekstra forestillinger åbner i dag, tirsdag den 14. november 2017, kl. 10.00 på www.prinsenafegypten.dk eller www.fredericiateater.dk.\nFredericia Teaters næste store forestillinger\nFredericia Teater er snart klar til at løfte sløret for de næste store forestillinger. De vil blive offentliggjort live på teatrets Facebook-side torsdag den 23. november 2017 klokken 10.00. Man kan følge med på www.facebook.com/fredericiateater.


Massefyringer i amerikanske flyselskaber - STANDBY.dk\nAf: Webmaster i Nyheder 25. februar 2003\t Print\nMens flyvninger og passagertal indenfor Europa synes mindre påvirket af krigen i Irak, er det anderledes i USA. Her er markedet droslet så meget ned, at de store flyselskaber nu atter fyrer ansatte og skærer i kapaciteten.\nDelta Air Lines vil reducere kapaciteten ca. 12%, men der er ikke truffet beslutninger om nye fyringer eller om at tage fly ud af trafik. Delta lukker bl.a. nogle ruter til Europa, hvilke er endnu ikke oplyst. De planlagte nye ruter til Rom fra hhv. Boston og Cincinnati er blevet udskudt.\nDelta vil ikke skære i antallet af sine indenrigsdestinationer, men vil nedsætte betjeningen på en række.\nNorthwest vil fra april fjerne 12% af kapaciteten, sætte 4.900 ansatte på gaden og tage 20 fly ud af trafikprogrammet.\nUnited Airlines vil reducere sin flyvninger 8% og sætte 3.400 ansatte på ubetalt orlov. United indstiller over 100 daglige indenrigsafgange og stopper hver femte internationale flyvning. Efter nedskæringer, der træder i kraft 6. april, flyver Star-partneren dog stadig små 1.600 daglige flyvninger – hertil kommer 1.500 andre daglige flyvninger udført af United Express. Blandt de 21 parkerede fly er fire af de vældige B777’ere.\nUniteds daglige bookingtal er efter krigsudbruddet faldet 36% på indenrigs og 50% på udenrigs sammenlignet med samme periode i fjor.\nOgså Air Canada mærker den amerikanske nervøsitet for at flyve. Selskabet vil skære 3.600 jobs væk og forfølge en spareplan på ca. tre milliarder DKK. Sædekapaciteten er beskåret 8% – hvilket svarer til 18 færre fly.\nCirka same melding kommer fra American Airlines, der har fjernet 6% af kapaciteten, bl.a. ved at indstille nogle afgange til London fra Boston, Chicago og St. Louis samt fra Dallas/Ft. Worth til Paris.\nAir Canada American Delta United\t2003-02-25\nTagget med: Air Canada American Delta United


→ Køb Levis 510 på nettet - Se hele listen her - Hobbyhimlen\nHjem→ Køb Levis 510 på nettet – Se hele listen her\n→ Køb Levis 510 på nettet – Se hele listen her\nEr du på udkig efter levis 510? Vi anbefaler følgende webshops…\nLes Deux SkoLes Deux T ShirtLevis 501Levis 502Levis 508Levis 511Levis 512Levis BukserLevis CowboyjakkeLevis Denim Jakke\nNiceHair.dk er nu iblandt de førende e-butikker med beauty-produkter. Webbutikkens sortiment favner omkring 14000 varer fra forskellige producenter. Forretningens Trustpilot-score på 9,4 af 10 bevidner god kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 37612 anmeldelser, hvoraf 31933 af dem giver topkarakter. På Facebook er 225196 personer fans af NiceHair.dk, og her har de modtaget 4607 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,1 af 5, hvilket tillige er super beundringsværdig.\nMade4men.dk er aktuelt iblandt de største e-handler inden for beauty-produkter. Deres udvalg indeholder på den anden side af 3000 varer fra diverse mærker. Firmaets Trustpilot-vurdering på 9,4 af 10 demonstrerer stor kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 6942 bedømmelser, hvoraf 5800 af disse giver topkarakter. På Facebook er 6276 mennesker fans af Made4men.dk, og herpå har firmaet modtaget 75 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,1 af 5, hvilket også er ultra imponerende.\nLookfoxy.dk er pt. en af de mest benyttede internet handler der sælger beauty-produkter. Webshoppens udvalg rummer flere end 300 varer fra en række producenter. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 6,9 ud af 10 markerer utrolig kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 43 evalueringer, hvoraf 14 af dem giver topkarakter. På Facebook er 608 mennesker tilhængere af Lookfoxy.dk, og her har forretningen modtaget 10 evalueringer med en middel bedømmelse på 3,9 ud af 5, hvilket ligeså er utrolig beundringsværdig.\nMatas.dk er nu iblandt de mest benyttede online shops i Danmark der sælger beauty-produkter. Deres udvalg favner i omegn af 90000 produkter fra en række mærker. Forretningens Trustpilot-vurdering på 8,2 ud af 10 manifesterer god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 12075 ratings, hvoraf 8851 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 279941 mennesker tilhængere af Matas.dk, og herpå har webshoppen modtaget 549 ratings med en gennemsnitlig score på 3,8 af 5, som ligeledes er yderst beundringsværdig.\nLuxplus.dk er i dag en af de mest populære internet forhandlere med beauty-produkter. Netshoppens sortiment består af flere end 40000 varer fra forskellige brands. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 9,6 ud af 10 viser utrolig kundeloyalitet. Scoren er baseret på 27258 ratings, hvoraf 23476 af disse giver topkarakter. På Facebook er 108766 personer fans af Luxplus.dk, og her har forretningen modtaget 5451 vurderinger med en middel score på 4,8 af 5, som ligeså er særdeles overlegent.\nLevis 510 søges på internettet\nEn del internet outlets frembyder til alt held et hav af forskellige leveringsmodeller. Et hit er lige nu at få leveret til et udleveringssted, fordi du så nemt kan hente din bestilling når der er tid til det. Fragtformen er jo ret så overkommelig, og i mange tilfælde endvidere den mest prisbevidste form for levering.\nDu kan lige så vel afveje for og imod at vælge udbringning til din privatbolig eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtløsningen er undertiden en lille smule dyrere, men derudover rigtig ukompliceret. Den billigste mulighed for fragt af levis 510 er unægtelig selv at hente varerne, hvilket beroer på at du opholder dig med kort afstand til levis 510 online virksomhedens bopæl.\nLeveringstidspunktet er naturligvis ret så udslagsgivende hvis man har behov for pakken inden for kort tid, så derfor er det naturligvis fornuftigt at du studerer leveringstidspunktet for den vedkommende vare.\nEn masse levis 510 internet shops tilbyder 1 dags fragt på en lang række af deres varenumre, men som trods alt forudsætter at bestillingen placeres tidligere end et besluttet tidspunkt, så de garanteret kan nå at få levis 510 ud af døren forud for at de lageransatte har fri.\nVisse butikker på nettet sikrer portofri levering, men for det meste er det kun gældende hvis du køber for en konkret sum. Derudover kan du snuppe den mest prisbevidste leveringsmodel, der tit – ligegyldigt om du er nær Herning, Skanderborg eller Hørning – er at få dem til at køre varerne til en pakkeshop.\nDet er jo i høj grad ligetil for forbrugerne at søge sig frem til priser på levis 510 på forskellige internet foretagender, og på grund af dette har massevis af internet forretninger i Danmark set sig tvunget til at mindske salgspriserne på en række af deres varer – til piger og drenge, og desuden også til kvinder og mænd – kolossalt, og endda nogle gange præstere fragt uden betaling.\nMen det kan alligevel blive udbytterigt at sammenligne nogle forskellige internet selskaber efter levis 510 tilbud før du gennemfører din bestilling, så man er usvigeligt sikker på at modtage den mest attraktive pris.\nMan bør dog ikke undervurdere, at ifald en butik på nettet sælger levis 510 til en udsalgspris der kan ses som uendeligt fordelagtig, bør det for det meste være et bevis på en snydagtig internet forhandler. Køb med betalingskort er på den anden side omfattet af en retningslinje, hvilket assisterer dig imod bedrageriske internet varehuse.\nGenerelt foreslår vi handler med kort eller MobilePay. Som alternativ burde du vælge en afbetalingsløsning fra eksempelvis ViaBill, såfremt du tilstræber at klare omkostningerne over en periode.\nForinden folk shopper levis 510 i en online forretning behøver de på en vis måde tage stilling til netshoppens forretningsbetingelser, dog er det gerne ikke særlig interessant.\nEt nemt alternativ kunne være at tjekke hvorvidt webbutikken er e-mærket medlem, eftersom det burde være en tryghed om at internet virksomheden imødekommer de danske regler, og at den ofte besigtiges af sagkyndige som har megen viden om retningslinjerne. Derudover tilbydes du mulighed for bistand, ifald du udsættes for problemstillinger med dit køb.\nForuden dette stiller vi forslag om at køberen er klar over de mest centrale forhold der influerer på transaktionen, som eksempelvis den returret på levis 510 internet shoppen bruger. I den sammenhæng er det på samme måde essesentielt, at man permanent bevarer sin kvittering på e-mail, så man i fremtiden vil kunne dokumentere købet, uden hensyn til om man søger et produkt til en dreng eller pige.\nTrustpilot leverer sådan set fantastiske chancer for at gennemstøve en hel del tidligere køberes kritik og af den grund kan det anbefales, at du bliver klogere på e-firmaets levis 510 anmeldelser før du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder dig desuden faktisk gunstige chancer for at få et kig ind i e-handlens kundefokus. Her er der mange online outlets hvor kunder kan tilkendegive en kritik af virksomhedens service, som ligeledes kan drages fordel af til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nVores hjemmeside er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har et fast samarbejde med masser af internet outlets i form af at vi publicerer virksomhedernes varer, og får betaling ifald en af vores brugere foretager et indkøb.\nOplysninger om levis 510 og online webshops i Danmark opdateres nu og da, men det er ikke muligt for os at give garantier imod forandringer der muligvis er udarbejdet efter at vi senest opdaterede sidens informationer.


Har viden om økonomi betydning for private investorers beslutninger om at købe aktier? - PDF\nDownload "Har viden om økonomi betydning for private investorers beslutninger om at købe aktier?"\n1 Har viden om økonomi betydning for private investorers beslutninger om at købe aktier? Af Charlotte Christiansen, Lektor, Handelshøjskolen i Århus, Juanna S. Joensen, Cand.Scient.Oecon., ph.d.-studerende, Århus Universitet og Jesper Rangvid, Lektor, Handelshøjskolen i København Motivation Se webcastpræsentation Mange forhold kan tænkes at påvirke den enkelte private investors beslutning om at købe aktier: Den private investors indkomst kunne tænkes at spille en rolle (jo større frie midler, den private investor har, desto mere tænkeligt er det umiddelbart, at investor vil købe aktier), andre finansielle forhold angående investorens situation kan influere på aktiekøbsbeslutningen (sparer investor op til pension privat, har investor allerede investeret i obligationer, hvor store er investors frie midler og så videre), den private investors alder kunne tænkes at spille en rolle (jo yngre den private investor er, desto flere faste udgifter kunne denne tænkes at have, f.eks. i forbindelse med hjemmeboende børn, nyligt overstået huskøb og andre lignende forhold), et højt afkast fra aktiemarkedet kunne måske tænkes at få nogle investorer til at investere i aktier og så videre. Vi er især interesseret i at undersøge, om viden om økonomi generelt og derved de forhold, der påvirker aktiekurser, forholdene på børsen og den omgivende økonomi, har en indflydelse på private investorers beslutning om at købe aktier eller ej. 1 Vi er interesseret i at belyse, om viden om økonomi har betydning for, om folk køber aktier af to årsager: (i) Den internationale litteratur har allerede påvist, at investorers uddannelseslængde har betydning for beslutningen om, hvorvidt frie midler placeres i aktier eller ej, og specielt, at der er en større sandsynlighed for, at investorer køber aktier, jo længere uddannelse investorerne har. Vi vil gerne gå skridtet videre i og med, at vi ikke kun ser på, om uddannelseslængde betyder noget for deltagelse på aktiemarkedet; men også om det betyder noget, hvilken uddannelse investor har. Og specielt er vi altså interesseret i, om lige netop en uddannelse som økonom medfører, at sandsynligheden for at holde aktier stiger. (ii) Grunden til, at vi gerne vil undersøge, om viden om aktiemarkedet (repræsenteret gennem viden om økonomi generelt) er vigtigt for, om folk køber aktier, er grundet i det overordnede spørgsmål, om uddannelse i finansielle forhold påvirker private personers finansielle dispositioner. I andre ord: I en tid, hvor finansielle beslutninger bliver vigtigere og vigtigere på privatpersonniveau (gennem problemstillinger omkring valg af realkreditlån, valg af placering af midler på pensionsopsparing og så videre), bliver det også diskuteret, om disse stadig mere komplicerede valg medfører behov for uddannelse inden for økonomiske dispositioner. Men før man kan diskutere dette meningsfyldt overhovedet, er det vigtigt at slå fast, om uddannelse inden for disse forhold generelt kan siges at have en effekt. 1 Den fulde version af analysen kan findes på BØRSFOKUS NR APRIL\n2 Måleproblemer Viden som sådan kan dog ikke observeres. For at belyse, om viden om økonomi har en effekt på beslutningen om aktiekøb, skal vi således adskille viden om økonomi fra alle de andre forhold, der kunne tænkes at påvirke beslutningen om aktiekøb (den private investors alder, finansielle forhold og så videre). I en naturvidenskabelig undersøgelse ville man dele en population af individer op i to helt identiske grupper (altså, i dette tilfælde individer med helt samme alder, helt samme indkomst, helt samme viden om økonomi før eksperimentets begyndelse og så videre). Og så ville man udsætte den ene gruppe for viden om økonomi, mens man ville sørge for, at den anden gruppe ikke modtager nogen viden om økonomi overhovedet. Endelig ville man så se, om gruppen (af ellers identiske individer), der har fået viden om økonomi, senere viser sig rent faktisk at købe flere aktier efter dem i gruppen, der ikke har modtaget viden om økonomi. Inden for samfundsvidenskaberne er vi ikke så heldige, at vi kan lave sådanne kontrollerede eksperimenter. Vi kan ikke finde to helt identiske grupper af individer og give den ene gruppe viden om økonomi, og samtidig være sikre på, at den anden gruppe ikke modtager en sådan viden. Hvordan skulle vi kunne sikre os det? Vi har dog andre fordele i samfundsvidenskaberne: Vi kan observere faktiske karakteristika om folk: Vi kan se, hvor mange børn de har, hvad deres indkomst er, om de sparer op til private pensioner, om de bor i eje- eller lejebolig og så videre, og så videre. Vi kan også se, hvilke uddannelse folk har. Det sidste faktum, at vi kan se folks uddannelse, leder os til at følge en anden strategi: Vi vil se på individer, som vi ved har modtaget undervisning i emner af relation til aktiemarkedet, såsom hvad bestemmer en akties pris, hvad bestemmer renten osv. Og en helt oplagt gruppe er her økonomer. Disse må, qua deres uddannelse og qua det faktum, at de har bestået deres uddannelse og derved bevist, at de ved noget om økonomi, forventes at have viden om økonomi generelt og derved om forhold, der styrer og influerer aktiemarkedet. Data Vi har i Danmark (og resten af Skandinavien) helt unikke detaljerede oplysninger om folks uddannelsesforløb og andre baggrundsvariable (indkomst, antal børn osv.) på grund af CPR-nummersystemet og de dertil knyttede oplysninger. I andre lande haves der langt fra så detaljerede oplysninger, og for så mange individer, som der haves i Danmark. I andre ord: Undersøgelsen, vi har lavet, kunne ikke gennemføres i USA for eksempel, eller i andre ikke-skandinaviske lande, da der ganske simpelt ikke haves data, der er detaljerede nok i ikke-skandinaviske lande. Mere præcist har vi for en tilfældig 10 % stikprøve af Danmarks befolkning diverse oplysninger for årene Data er fremskaffet gennem AKF og Danmarks Statistik i anonymiseret form, og alle variable vedrører ultimo-året. Vi analyserer de fem år i stikprøven under ét. Vi ser på folk, der er over 18 år gamle og født efter Vi har alt i alt observationer for individer. Vi observerer i gennemsnit et individ i 4,6 år (i løbet af årene dør og forsvinder nogle fra stikprøven, mens andre fylder 18 BØRSFOKUS NR APRIL\n3 år og medtages i stikprøven). I alt har vi observationer af enkeltindividers beholdninger af aktier og andre aktiver. Vi deler investorerne op i 11 grupper efter emne for højeste gennemførte uddannelse: pædagog/lærer, humaniora/kunst, landbrug/mad/skov/fiskeri, handel/service, samfundsvidenskab, sundhedsvidenskab, naturvidenskab/teknisk, politi/hær/transport, gymnasium, folkeskole og økonomi. Vi er således specielt interesseret i at undersøge, om private investorer med en økonomuddannelse har en større sandsynlighed for at holde aktier end investorer med andre uddannelser, når vi samtidigt tager højde for indkomst, formue, alder og andre relevante baggrundskarakteristika. Definitionen af økonomer i vores undersøgelse inkluderer universitetsuddannede økonomer (cand.polit., cand.oecon. cand.merc.), men også økonomer med en relevant mellemlang uddannelse (f.eks. bankuddannede). Resultater For at få en første indikation af, om økonomer holder flere aktier end andre, har vi talt op, hvor stor en del af individerne med en folkeskoleuddannelse, som højeste uddannelse, der holder aktier, hvor stor en del af dem med en gymnasieuddannelse, som højeste uddannelse, der holder aktier, og så videre. Resultatet er vist figur 1. Figur 1. Andel af aktieinvestorer fordelt på uddannelsesgrupper Procent Pædagog/lærer Humaniora/kunst Landbrug/mad/skov/fiskeri Business Samfundsvidenskab Sundhedsvidenskab Naturvidenskab/teknisk Politi/hær/transport Gymnasium Grundskole Økonomi BØRSFOKUS NR APRIL\n4 Fra figur 1 ses det, at andelen af økonomer, der er aktieejere, er langt større end for andre uddannelsesgrupper, nemlig 42 % sammenlignet med højst 25 % hos de øvrige. Der er således umiddelbart noget, der kunne tyde på, at viden om økonomi har betydning for beslutningen om aktiekøb. Grunden til, at vi dog ikke umiddelbart kan konkludere dette, er, at økonomer også viser sig at have gennemsnitlig højere indkomst end resten af stikprøven (ca kr. mod ca ), der er flere mænd, der er økonomer end i den gennemsnitlige stikprøve (56,6 % mod 51,5 %), og mænd har i andre undersøgelser vist sig at have større tilbøjelighed til at investere på aktiemarkedet, og økonomer bor generelt i dyrere huse end det gennemsnitlige individ i vores stikprøve. Omvendt tæller dog, at økonomer i gennemsnit er yngre (41 år mod 45 år), og flere af dem har børn. Måden, vi teknisk søger at belyse, om investorer med en økonomuddannelse også viser sig at have en højere tilbøjelighed til at holde aktier, når der tages højde for forskellige i baggrunds-karakteristika (alder, indkomst, osv.) er ved at estimere en såkaldt probit model. Dette er en estimationsmetode, hvor den forklarede variabel er en indikatorvariabel, som er 1, hvis investor er aktieejer og 0 ellers (aktiemarkedsindikator). Vi definerer investor til at være aktieejer, hvis værdien af vedkommendes aktier overstiger kroner ved årsskiftet. Det smarte ved probit-metoden er, at den tillader os at udregne, hvor meget en gennemsnitsinvestor med en given uddannelse afviger i aktiedeltagelsesgrad fra en gennemsnitsinvestor med folkeskolens afgangsprøve som højeste uddannelse. Mere præcist finder vi, at for en hypotetisk gennemsnitsinvestor, dvs. en investor, der har en gennemsnitlig indkomst, en gennemsnitlig formue, en gennemsnitlig familie osv., så deltager 18 procentpoint flere investorer med en økonomiuddannelse på aktiemarkedet end gennemsnitsinvestoren med folkeskolens afgangsprøve. Vi ser altså på to hypotetiske gennemsnitsinvestorer: én med folkeskolens afgangsprøve som højeste uddannelse og én med en økonomuddannelse som højeste uddannelse. Og vi finder, at sandsynligheden for at gennemsnitsinvestoren med en økonomuddannelse har købt aktier, er 18 procentpoint højere end gennemsnitsinvestoren med folkeskolens afgangsprøve. Det er her vigtigt at bemærke, at i og med, vi ser på gennemsnitsinvestorer, kan vi således afvise, at flere økonomer ejer aktier, fordi de f.eks. har en højere indkomst i gennemsnit vore resultater sammenligner aktiedeltagelsesgrader for samme indkomst, formue, osv. men for investorer med forskellige uddannelser. Vi betragter disse 18 procentpoint som en meget stor effekt. F.eks. er der ingen anden uddannelse, der har ligeså stor effekt på beslutningen om deltagelse på aktiemarkedet som økonomuddannelsen. Den uddannelsesretning, der har den næststørste effekt på sandsynligheden for at eje aktier, er handel/service, som har en 4 procentpoint højere sandsynlighed for at deltage på aktiemarkedet end gennemsnitsinvestoren med folkeskolens afgangsprøve. Vi konkluderer derfor, at økonomer har en langt større sandsynlighed for at eje aktier end investorer med andre uddannelser, selv når der kontrolleres for andre relevante baggrundsfaktorer. Holder økonomer flere aktier fordi de ved mere om økonomi? Vi kan nu konkludere, at økonomer ejer flere aktier end andre investorer med samme baggrundskarakteristika. Noget andet er, om økonomer ejer flere aktier, fordi de rent faktisk ved mere om aktiemarkedet end andre investorer, eller om økonomer holder flere aktier, fordi de for eksempel ikke er så risikoaverse (ikke er så bange for at foretage BØRSFOKUS NR APRIL\n5 risikable investeringer)? Vi har derfor undersøgt, om det virkelig er information, der får flere økonomer til at eje aktier. Vi benytter flere forskellige metoder til at undersøge, om det virkelig er information, der får flere økonomer til at holde aktier. F.eks. undersøger vi, om investorer med en lang økonomiuddannelse (en kandidatgrad i økonomi) har en højere sandsynlighed for at holde aktier end økonomer med en kortere økonomiuddannelse. Vi bekræfter, at dette er tilfældet. Dvs. jo større viden om økonomi, desto større er sandsynligheden for at holde aktier. Man kunne også forestille sig, at økonomer spreder information om økonomi til deres nærmeste. Vi undersøger, om dette er tilfældet ved at se, om investorer, der flytter sammen med en økonom, har en højere tilbøjelighed til at investere i aktier, efter de er flyttet sammen med økonomen (vi kalder dette at flytte sammen med en økonom, at investoren får et eksogent informationschok ). Dette viser sig også at være tilfældet. Endelig benytter vi andre, mere finurlige økonometriske, metoder (en instrumentvariabel-metode og en probit-model med uobserverbare heterogene individuelle effekter) til endnu engang at bekræfte, at der er mere, der tyder på, at det i højere grad er information, der gør, at flere økonomer holder aktier end, at det er andre investorkarakteristika, såsom for eksempel lavere risikoaversion eller større optimisme. Andre resultater Vi har fokuseret specielt på, om viden om økonomi har betydning for deltagelse på aktiemarkedet, og fundet, at dette er tilfældet. Som et sideprodukt af vores undersøgelse får vi dog også information om, hvordan andre baggrundsvariable påvirker private investorers beslutning om aktiekøb. Og det kan være interessant at nævne de vigtigste resultater her. F.eks. viser undersøgelsen, at jo højere indkomst/formue investor har, desto højere er sandsynligheden for, at investor holder aktier. Den vigtigste effekt stammer fra den private investors nettoindkomst. Her finder vi, at hvis gennemsnitsinvestorens indkomst øges med kr., stiger sandsynligheden for, at investoren holder aktier med 13 procentpoint (alt andet lige). Højere værdi af egen bolig medfører også højere sandsynlighed for at holde aktier, ligesom andre finansielle forhold (højere pensionsindbetaling, højere kontantbeholdning osv.). Endelig viser det sig, at hvis man allerede investerer på obligationsmarkedet, så er der også en højere sandsynlighed for, at man investerer på aktiemarkedet. Vi har også kontrolleret og derved undersøgt, hvordan beslutningen om aktiekøb påvirkes af demografiske forhold. F.eks. viser det sig, at jo ældre investoren er, desto større er sandsynligheden for, at investoren holder aktier, investorer med børn har en lavere sandsynlighed for at holde aktier end investorer uden børn, og mænd har en højere tilbøjelighed til at holde aktier end kvinder. Vi samler fortegnene til disse effekter i Tabel 1. BØRSFOKUS NR APRIL\n6 Tabel 1. Variabel: Effekt Uddannelse Effekt Alder: + Pædagog/lærer - Gift: + Humaniora/kunst - Mand: + Landbrug/mad/skov/fiskeri + Børn: - Handel/service + Længde af uddannelse: + Samfundsvidenskab (exl. Økonomi) - Finansielle forhold: + Sundhedsvidenskab + Ejerobligationer + Naturvidenskab/teknisk + Politi/hær/transport - Gymnasium, + Økonomi + Konklusion Lad os slutte af med et par perspektiverende ord: Selvom vi alle tre selv er universitetsuddannede økonomer, er det vigtigt for os at slå fast, at vi ikke er specielt interesseret i denne gruppe af personer som så. Det, der gør økonomer interessante her er, at de lige nøjagtigt for vores formål har karakteristika, der gør dem relevante som testpersoner; de har modtaget undervisning i økonomi, og da de har bestået deres eksamener, har de også forstået denne økonomi. Det er ligeledes vigtigt at slå fast, at vi ikke kan sige noget om, i hvor høj grad økonomer er bedre på aktiemarkedet end andre. F.eks. kan vi ikke sige noget om, hvorvidt det har været en god idé for økonomerne i højere grad at holde aktier; vi ved således ikke, om de rent faktisk har klaret sig godt, eller om de har tabt penge på aktiemarkedet. Det kunne dog være yderst interessant at få belyst, i hvor høj grad viden om økonomi influere investors performance på aktiemarkedet. En sådan undersøgelse kræver dog yderligere data, der ikke umiddelbart er tilgængelige. Hvad vi dog kan sige er, at uddannelse om økonomi generelt har en effekt på folks finansielle ageren. En indsigt som ikke er uvæsentlig for samfundsdebatten angående aktiemarkedet som tilvejebringer af risikovillig kapital og diskussioner om mere frit valg i folks pensionsopsparing. BØRSFOKUS NR APRIL\nKøber gifte kvinder flere aktier? Baggrund og resumé Finansrådet undersøger i denne analyse, hvordan ændringer i ægteskabsstatus påvirker kvinders og mænds deltagelse på aktiemarkedet og deres risikovillighed.


Studerende er ikke altid ateister | Information\nOffentlige institutioner skal være inkluderende og rummelige. Det er vigtigt, at man på lærerseminariet kan rumme alle og har plads til alle typer af mennesker. Men virkelighedens praksis ser desværre anderledes ud. Jeg er irriteret over, at der ikke er plads til de religiøse studerende.\nSeminariet, som uddanner lærere, skal i allerhøjeste grad kunne rumme alle typer af identiteter. Det, vi lærer på seminariet om mangfoldighed, rummelighed, plads til alle elever, og at ingen skal føle sig udenfor, oplever jeg ikke bliver realiseret på selve læreruddannelsen.\nJeg er irriteret over at skulle høre om studerende, der beder på handicaptoiletter, fordi der ikke er et fordybelses- eller bederum. Det kan ikke være rigtigt, at studerende skal presses ud i sådanne situationer. Nogle studerende bliver nødt til at tage hjem tidligere for at nå at bede – ellers er toiletter og andre skjulesteder en mulighed.\nDer er mange med flerkulturelle identiteter, som er religiøse: Jøder, muslimer, kristne og ikke mindst studerende, der bare vil fordybe sig på en religiøs måde.\nPå DTU og Københavns Universitet har man givet plads til mangfoldigheden og til et fordybelses-/bederum, og det har været støttet af studenterpræsten. Lad os trække på fornuften og se i øjnene, at hvis der nogle, der skal stå for værdier som mangfoldighed og rummelighed, er det lærerseminariet.\nKonsekvensen af, at der ikke er mulighed for at være sig selv på uddannelsesinstitutionerne, er, som antropolog og integrationsforsker Laura Gilliam siger, at danske folkeskoler kun har plads til muslimer, der er afslappede omkring deres religion. Børn med muslimsk baggrund oplever, at der kun er plads til at være muslim på en nedtonet måde i den danske folkeskole.\nDet på trods af, at folkeskolen har et ideal om at være rummelig og inkluderende. Men når kommende lærere allerede ikke oplever den mangfoldighed gennem deres uddannelse, bliver det svært for dem at inkludere alle børn i den danske folkeskole i fremtiden.\nFolkeskolen skal som en offentlig skole være åben for alle børn. Skolen må sørge for ikke at påvirke eleverne i retning af bestemte livsanskuelser eller bestemte politiske opfattelser. Når det er sagt, skal eleverne være frie til at vælge deres identitet – også når det kommer til religiøsitet.\n06. december, 2014 - 07:52\nSlår mig som det måske mindste samfundsmæssige problem der har været fremstillet i bladets spalter i rum tid. Hvis du ikke besidder koncentrationsevnen til at fokusere indad i en situation hvor du er i et offentligt rum, så er det måske hér du skal starte hvis dit´behov for at være fysisk afsondret er så abnormt. Det kan sagtens tillæres. På et tidspunkt senere i dit liv vil det måske dæmre, at du lever i et de facto ateistisk land, hvor den uskrevne regel er at man ikke lader religiøsitet få andet ydre udtryk end besøg i dertil indrettede kirker, og i modsat fald må man acceptere at der ses skævt til én. Og det må du endelig gerne fortælle videre til de nonner, harekrishnaer, ortodokse jøder, jehovaer med flyers o.a. du måtte møde på din vej. Rigide krav til religiøs adfærd er måske ikke det bedste udgangspunkt i en fremtidig situation hvor du skal vinde dine elevers respekt, det er så at sige langt udenfor pensum. Helt generelt, vi gider ikke trykket fra religionens kvælende dyne, vi får middelalderklaustrofobi af det, vi ER kommet videre. Dit malpalcerede krav svarer til hvis Jehovas vidner krævede højere til loftet i trappeopgangene for at få plads til deres glorier. Så Mr Sabri, vend spejlet mod dig selv og indsé, at det sådan set er dig selv der ikke er rummelig (læs: omstillingsparat). Det er dig der skal indrette dig, ikke andre der skal indrette overflødige rum til dig.\nGod vind med studierne, vh JMu\nLene Timmermann og Lennart Kampmann anbefalede denne kommentar\n06. december, 2014 - 09:35\nSelvfølgelig skal man ikke være fri til at vælge sin identitet, hvilken destruktiv idé. Det vil i sidste ende splitte samfundet op i atomer. Til gengæld skal fællesskabet være rummeligt nok til at omfatte folk med anderledes identiteter og give dem (og sig selv) tiden til integration. Skolerne burde derfor stille bederum til rådighed for stærkt troende af muslimsk eller anden religiøs observans.\n06. december, 2014 - 18:11\nAl religion ud af folkeskolen.\nReligion og religiøse symboler hører sig til i privatsfæren.\n06. december, 2014 - 21:08\nDet jeg mener er, at når nu religiøse mennesker er færdige med deres lærerstudie, vil de så fortsætte deres praksis når de skal udøver deres gerning i folkeskolen ?.\nVil de gå hjem før tid for at bede ?.\nMener man at alle skoler skal stille bederum til rådighed til alskens religioner ?\nDu taler om "assimilation" i Danmark.\nMed assimilation tænker jeg at alle skal blive som danskere. Det er der jo slet ikke tale om. Folk må dyrke de guder de vil, spise den mad de vil og drikke alkohol eller lade være. Og i den dur.\nMen måske det vil gavne integrationen hvis folk ville anerkende at de er i et land hvor man ikke skriger sin religion ud ustandseligt og hvor man ikke stiller krav om at der stilles faciliteter til rådighed til enhver form for religionsdyrkelse i arbejdstiden.\nReligion er en privatsag og kan dyrkes af individet når der er mulighed herfor., Hvad folk vælger af religion rager ikke andre og andre skal derfor heller ikke belemres med konsekvenserne af folks valg.\nFolkeskolen bør være en politisk- og religionsneutral institution og eleverne skal ikke belemres med lærernes valg og skolen skal ikke sættes i udgifter fordi diverse religiøse lærere har specielle ønsker.\nJeg går ind for den franske model .\n07. december, 2014 - 08:24\nArtiklen handler om religionsdyrkelse.\nNår talen kommer til ringe integration så plæderes der ofte for at det skyldes sociale omstændigheder.\nDet virker som om man vælger det der lige passer ind i ens eget kram.\nPS : Jeg har arbejdet indenfor det sociale område i over 25 år, har 4 års uddannelse og har beskæftiget mig en del med integration. Og har læst en temmelig del litteratur af forskellig karakter. Så jeg kunne såmænd også anbefale en masse læsestof, men undlader.\n07. december, 2014 - 08:30\nNår det kommer til religionsdyrkelse, så skal der ikke ske særbehandling.\nHinduer, Jøder, ase-troende og alle andre klarer sig ganske udmærket uden bederum og bedepauser ude på arbejdspladserne.\nBederum og lignende er ikke noget arbejdsgivere, hverken private eller offentlige, skal bruge ressourcer på. Så hvorfor egentligt oprette sådanne på læreanstalter ?\n07. december, 2014 - 09:17\nProblemet med religioner er, at der på den ene side forlanges rummelighed og tolerance i samfundet. Samfundet skal kunne rumme den religiøse praksis, f.eks. som i eksemplet her, med bederum i offentlige institutioner. Andre eksempler er kirkeklokkernes kalden til bøn og rituelle handlinger søndag efter søndag, adgang til mad tilrettet efter religiøse principper i daginstitutioner, og et uudtalt (men i den lidet anvendte blasfemiparagraf konkret udmøntet) krav om respekt for andre menneskers religiøsitet.\nPå den anden side synes det åbenbart, at religiøse trossystemer er alt andet end rummelige og tolerante, i det omfang de opstiller fordringer om 'korrekt adfærd'. Ikke alt i samfundet kan rummes eller tolereres i religionen. Homoseksualitet, kvindelige præster, kvinder der går udfordrende klædt, modstand mod abort eller brug af prævention, er blot eksempler på menneskelig adfærd der i visse religioner forbydes.\nHertil kan man så indvende, at der også i helt sekulariserede samfund er adfærd og forhold, der er er forbudt. Men den afgørende forskel på det sekulariserede og det religiøse samfund er, at forbud og påbud i det sekulariserede samfund er grundet i en overvejende fornuftig samtale, hvor argumenter for og imod afvejes, og uenighed ideelt set afgøres på baggrund af argumentets styrke. Dette er udtalt tilfældet i et demokratisk samfund, i hvilket samfundets regler netop etableres og løbende evalueres i en demokratisk samtale.\nDet religiøse samfund finder grundlaget for sine påbud og forbud i religiøse tekster, der som udgangspunkt ikke er til forhandling. Selvfølgelig er der en løbende, teologisk diskussion, men at sidestille en sådan teologisk 'forhandling', med den 'forhandling' der foregår i sekulariserede, demokratiske samfund, er at stikke sig selv blår i øjnene.\nHassan Sabris tro tillader ham tilsyneladende ikke at gå på kompromis med det religiøse krav om bøn på specifikke tidspunkter. Det religiøse påbud er absolut, ikke til forhandling. Det kan ikke tilpasses en demokratisk samtale baseret på fornuft og logik.\nJeg går ind for rummelighed og tolerance. Derfor går jeg også ind for, at der f.eks. indrettes bederum for mennesker med religiøse behov på offentlige institutioner. Men samtidig er jeg så uendeligt træt af at høre på argumenter fra religiøse mennesker, som slet ikke synes at anerkende, at den rummelighed og tolerance de selv fordrer fra det omgivende samfund, ikke er forenelig med deres egen religiøse tro.\n07. december, 2014 - 09:47\nIngen mennesker er født religiøse; Men mange er født af religiøse forældre.\nReligionsfriheden er en individuel rettighed; Ingen andre kan bestemme over ens egent valg af religion.\nDerfor virker det komplet irrelevant at andre skal belemres med konsekvenser af folk individuelle valg.\nAngående integration, så er der nogle klare regler for hvordan det danske samfund hænger sammen. Bla. ovenstående. Derfor må alle finde sig i at dyrke deres religion for egen regning og når mulighed byder sig. Integration er ikke et spørgsmål om at Danmark skal indrette sig lige præcis efter muslimernes ønsker. Vi har mange andre slags troende her i landet .\nPS: Adskil stat og folkekirke, så ledes at alle religioner sidestilles. Ingen offentlig støtte til nogen religionsdyrkelse.\nLennart Kampmann og Helge Rasmussen anbefalede denne kommentar\n07. december, 2014 - 09:59\nStudietiden er blot en overgang, De studerende skulle gerne efterfølgende ud på det danske arbejdsmarked.\nForestiller man sig at der skal etableret bederum til eks.studerende på alle offentlige arbejdspladser og forestiller man sig at private arbejdsgivere skal etablere samme ?\nHvis man ikke kan acceptere manglen på bederum på læreanstalter, så forekommer det mig mærkeligt hvis man kan acceptere denne mangel på arbejdsstederne .\nIntegration er ikke et spørgsmål om bederum til en bestemt gruppe troende. Integration er et spørgsmål om at alle respekterer religionsfriheden og respekterer at andre ikke skal indrette sig specielt efter nogen.\nPS: jeg har skam oplevet integrationsproblematikkerne på tætteste hånd. 25 års erfaring + læsning.\nJonathan Smith og Lene Timmermann anbefalede denne kommentar\n07. december, 2014 - 10:21\nDefinition på begrebet religionsfrihed.\nDer er ingen der kan diktere hvilken religion et andet menneske skal dyrke.\nMed andre ord, så er det helt og aldeles op til individet at vælge religion eller ej.\nDisse religiøse individer har så ret til at danne/tilslutte sig specifikke trossamfund.\nDet er kan aldrig være samfundets pligt eller opgave at betale for disse trossamfund eller indrette sig specielt ud fra samme.\nSkulle nogen tro, at folk er født til at dyrke en bestemt religion eller at forældre/omgangskreds bestemmer hvilken religion der skal dyrkes, så har disse ikke forstået begrebet "religionsfrihed"\nDet står ethvert menneske frit at afgøre for sig selv; Senest ved det fyldte 18. år.\nDette gælder naturligvis også for muslimer.\nFørst og fremmest skal jeg selvfølgelig undskylde, at jeg, uden hjemmel i din tekst, antog at du personligt ønsker at benytte dig af et bederum på lærerseminariet. Det var en fejlslutning, eller en fordom om du vil, foranlediget af dit navn. Det undskylder jeg som sagt, men samtidig er jeg da ret nysgerrig i forhold til om min fordom var i overensstemmelse med virkeligheden? Er du praktiserende muslim, i den forstand at du vil benytte et bederum på lærerseminariet?\nI dit indlæg går du også i rette med mig, fordi du åbenbart har den opfattelse at jeg 'tror noget om Islam'. Men jeg taler ikke specifikt om Islam i mit indlæg. Jeg taler om religion generelt. Mere specifikt påpeger jeg paradokset i, at religioner gør krav på rummelighed og tolerance i en grad, som de, i det omfang de rummer påbud og forbud i forhold til menneskelig adfærd, ikke selv kan honorere. Jeg påpeger samtidig at det ikke er muligt at sidestille en sekulær, demokratisk diskussion med en teologisk diskussion. Som sekulær demokrat kan jeg ikke blande mig i en teologisk samtale (du skriver selv at det er en diskussion for 'de lærde'), hvorimod den religiøse har fri adgang til den demokratiske samtale.\nNår jeg skriver at religiøse krav ikke er til forhandling i en samtale baseret på fornuft og logik, mener jeg helt konkret at f.eks. et religiøst påbud om at bede på en bestemt måde på et bestemt tidspunkt, ikke kan anfægtes af en sekulær demokrat som jeg selv. For troen på at bøn til et bestemt tidspunkt er absolut nødvendig, er i sin natur irrationel og ulogisk. Hvorfor kan den religiøse ikke bare vente med at bede til han/hun kommer hjem? Der gives ikke et fornuftigt svar på dette spørgsmål. Til sammenligning kan man spørge hvorfor arbejderen har behov for en frokostpause midt på dagen eller i det hele taget pauser i løbet af dagen? Dette spørgsmål gives der fornuftige svar på.\nJonathan Smith, Lene Timmermann, Toke Andersen og Carsten Hansen anbefalede denne kommentar\n07. december, 2014 - 11:43\nHassan Sabri, en lille tilføjelse.\nFor mig at se underbygger du i dit svar blot min pointe:\nmen at være homo-sexuel i islam er ikke i sig selv en forkert handling da det kan ske for enhver, osv læs om det (praktiseringen er noget andet).\nHvis det er standarden for rummelighed og tolerance, så kan jeg jo med sindsro hævde, at der skam ikke er noget galt i at være religiøs. Det kan jo ske for enhver. Men at det blot er praktiseringen af religion, som jeg har et udestående med. Selv hvis jeg kræver at religiøse venligst bedes holde deres praksis ude af det offentlige rum (et krav jeg ikke stiller - dertil er jeg for tolerant et menneske), er jeg stadig mere tolerant og rummelig end den religiøse, som kræver af den homoseksuelle at han også i sit eget soveværelse afstår fra at handle i overensstemmelse med sine natur.\nKan du slet ikke se hykleriet der er på spil her? Og i forlængelse heraf, hvorfor krav om rummelighed og tolerance altid antager en vis latterlig klang, når de udgår fra religioner der stiller absolutte fordringer til menneskelig handlen.\n07. december, 2014 - 13:03\nHassan Sabri: Lad os forestille os at seminaret var mere religiøst "rummeligt", og Søren Krarup og Jesper Langballe derfor havde valgt at blive lærere i stedet for at blive præster. Hvorledes ville dette have højnet det danske skolevæsen?\n07. december, 2014 - 13:17\nNej, det er overhovedet ikke svært at forstå. Selv ikke for en ateist som jeg selv. Der er da i vid udstrækning også derfor jeg synes det er en glimrende idé med et bede- eller fordybelsesrum på f.eks. lærerseminariet. Som du også selv er inde på, kræver en tilslutning til et samfund (det man i daglig tale vist kalder 'integration') at man føler sig imødekommet, at der er en vis rummelighed i det pågældende samfund.\nMen du misser lidt min pointe, i forhold til sammenligningen mellem 'bedepauser' og 'spisepauser'. Vi to kan sagtens diskutere behovet for spisepauser i en fuldstændig ligeværdig samtale. Men i en diskussion om 'bedepauser' vil vi altid nå et punkt, hvor samtalen ophører, hvor jeg som ateist føler mig ekskluderes fra samtalen. Præcis som du kommer til at gøre i dit indlæg, med din henvisning til at jeg mangler 'religiøs sensibilitet'. Bemærk her, at det er dig der indfører et element, tro, i en ellers ligeværdig samtale, som ekskluderer mig fra selv samme samtale. Troen er ikke til forhandling i en demokratisk samtale. Jeg kan ikke stille noget op med eller mod den, intet logisk eller rationelt argument kan nå den. Det er dette krav om rummelighed og respekt for troen i sig selv, som jeg finder så vanvittigt frustrerende. For hvad bliver der af mit krav om respekt for den ligeværdige samtale, hvor argumentets og ikke troens styrke har forrang?\nJonathan Smith, Lennart Kampmann og Toke Andersen anbefalede denne kommentar\n07. december, 2014 - 13:40\nDu forbigår mit indklæg hvor jeg inde på hvad der så skal ske efter studietiden.\nHvad med de manglende bederum på arbejdspladser ?.\nEr disse rum ikke ligeså "nødvendige" i arbejdslivet som i studielivet ?\nEr behovet for at bede til tiden ikke lige så stort i arbejdslivet som i studielivet ?\nMed andre ord. Når kravet om bederum på læreanstalter er opfyldt, kommer der så krav om bederum på samtlige arbejdspladser ?.\n07. december, 2014 - 21:16\nNår man indenfor Islam fremfører krav om at religionen eller de religiøse regler bør have indflydelse på samfundets beslutninger, forventes det så ikke, at man sobert henviser til den relevante tekst i de religiøse skrifter?\nMit spørgsmål er så: Hvor er det, det står angivet i Koranen eller Hadith, at sekulære lærerseminarer skal indrettes med bederum?\nTraditionen er vel sådan, at hvis svaret på den slags spørgsmål er "ingen steder i skrifterne", kan det pågældende krav formentlig ikke kan fremføres med nogen som helst religiøs vægt.\nDermed er den religiøse del af diskussionen reelt slut, ikke sandt?\nDet kan dog stadig være samfundsvidenskabeligt interessant at overveje om kravet om bederum kan ses i et andet mere samfundsrelevant lys, f.eks. som et generelt udtryk for forsøg på at gøre det nemmere at være muslim, hvilket vel er en tese, der så vidt den ikke forsøges underbygget med tekststeder i skrifterne, formentlig kan være et helt almindeligt udtryk for den moderne tendens til magelighed.\nAltså den samme tendens der i det lange løb muligvis kan føre til, at muslimer holder op med at bede, for det er jo det allernemmeste, hvis "nemt" og "mageligt" skal være de nye troskriterier, ikke sandt?\n07. december, 2014 - 22:22\nDet nytter ikke at lade som om samfundet er ateistisk, det er kristent. Det står i grundloven, som alle ellers er så utroligt forhippede på at anerkende.\nReligion er en konvention, det er ikke en inderlighed, det er ikke nødvendigt at tro i hjertet for at bekende sig til den danske folkekirke, selvom det selvfølgelig er et plus, hvis man gør det. Det er ikke farligt, det er ikke skadeligt, tværtimod er det igennem kristendommen, at vi har kunnet emancipere os og udvikle sækulariseringen - og nej, jeg ændrer det ikke til -e, blot fordi dansk sprognævn lader hånt om sprogenes baggrund. Vi er ikke englændere, vi er kontinentale, vi har -æ-lyden, også i Ægypten. Når alt kommer til alt, er der ikke andet at gøre end at bære traditionen kontinuerligt videre og forbedre på den.\n08. december, 2014 - 07:00\n"Vi er ikke englændere, vi er kontinentale, vi har -æ-lyden, også i Ægypten."\n"værdslig"? Ha, ha.\nPeter Hansen: "Det nytter ikke at lade som om samfundet er ateistisk, det er kristent. Det står i grundloven" Det pureste vås. Det står overhovedet ikke i grundloven. Hver gang man har ladet samfundet styre af religiøse fanatikere er det gået galt.


THE GREEN WALK - Altivisten\nWalk that walk, talk that talk. Det er på tide at sætte handling bag ord, og derfor har Copenhagen Fashion Week strikket en guide sammen til, hvor du kan shoppe bæredygtigt. Tine Søby har talt med fire kvinder bag fire danske bæredygtige brands, der er repræsenteret på Copenhagen Fashion Weeks guide til bæredygtig mode, The Green Walk, om, hvordan vi øger bevidstheden hos forbrugerne om bæredygtig mode, og om hvordan vi får flere til at vælge at klæde sig i de bæredygtige alternativer.\nRegitze Bay, indehaver River and Raven\nRegitze Bay har i mange år arbejdet som stylist, og hun har derfor stort kendskab til modeverdenen, også bag om al den glitter og glam, som vises udadtil. I kraft heraf opstod hendes interesse for bæredygtig mode, hvilket første til, at hun åbnede konceptbutikken River and Raven. Her sælger hun bæredygtige mode- og livsstilprodukter til kvinder. Hendes mission med butikken er, at gøre bæredygtig mode til et naturligt valg uden at man behøver at gå på kompromis med design og kvalitet.\nIfølge Regitze er vejen frem at kommunikere om bæredygtig mode på en måde, der hverken får forbrugeren til at få dårlig samvittighed eller føle sig presset. Derudover mener hun, at bæredygtig mode bliver associeret med 70’ernes naturfarvede hørskjorter og fodformede sko. At arbejde med mode handler, ifølge hende, om at sælge en drøm og en fortælling, og det er hendes oplevelse, at bæredygtig mode hverken ses som moderne eller sexet.\nEn anden stor problemstilling, hun ser, er, at mange forbrugere har fået et forvrænget indtryk af hvad det tøj, de går i, koster at producere. Uddybende forklarer hun, hvordan man som producent er nødsaget til at bestille enormt store partier hjem af hver style i hver farve i en kollektion for overhovedet at kunne få tøjet fremstillet til en pris, der gør det muligt at sætte en konkurrencedygtig udsalgspris. Det kan betyde, at produktionsmængderne bliver så store, at langt fra alt tøjet kan afsættes, og at det i stedet ender på lagersalg, hvor det bliver solgt enormt billigt. Forbrugerne stiller spørgsmålstegn ved, at hvorfor de skal betale den oprindelige udsalgspris. Og i det skaber i store billede er det en urealistisk opfattelse af, hvad det rent faktisk koster at producere tøj.\nPå trods af at store brands som H&M er med til at øge bevidstheden om bæredygtig mode, tror Regitze Bay, at det vil have større gennemslagskraft, hvis flere musikere, politikere og andre kendte personligheder, såkaldte influencers, satte fokus på sagen. Et eksempel herpå er Leonardo DiCaprios tale om klimudfordringerne ved oscaruddelingen, der på kort tid gik verden rundt via de sociale medier. Leonardo DiCaprio har yderligere engageret sig offentligt som klimaaktivist med en tale affholdt i FN, da 155 lande mødtes i april 2016 for underskrive aftalen, der blev indgået ved FNs klimakonference i Paris i december 2015, og som en frontfigurerne bag klimadokumentaren Before the Flood, hvor Barack Obama medvirker.\nSunniva Uggerby, designer og partner i Underprotection\nUnderprotection er et internationalt anerkendt bæredygtigt lingeribrand, der har eksisteret siden 2010 og det er deres mission at få bæredygtighed og design til at gå hånd i hånd. For Sunniva Uggerby og hendes partnere var det at producere bæredygtigt en selvfølge og den eneste rigtige måde at gøre det på. Hertil er det vigtigt at alle tager ansvar, producent såvel som forbruger. Og selvom man ikke kan producere 100 % bæredygtigt, så er det bedre at gøre noget godt, end slet ikke at gøre noget godt.\nSunniva mener, at kommunikation om bæredygtig mode skal gøres spiselig og hverken være prædikende eller udsige dommedagsprofetier. Det er hendes erfaring, at forbrugerne primært vælger ud fra, hvilket design de foretrækker, og hvordan tøjet sidder. Kombinationen af en bæredygtig produktion og et fashionabelt design er derfor nøglen til at fremme bæredygtig mode. Hun pointerer desuden, at mode langt fra kun repræsenterer, at vi skal have tøj på kroppen, men at mode på niveau med kunst og kultur er en måde, hvorpå vi udtrykker følelser, hvilket lige netop er det, der skaber designmæssig berettigelse. Det er fx først for nyligt at deres indkøbere har vist interessere for, at undertøjet er produceret både miljømæssigt og socialt ansvarligt.\nHun tilføjer, at man derfor er nødt til at ramme noget kommercielt, og ideelt set ikke sælge sine varer dyrere end de ikke-bæredygtige alternativer, hvilket desværre stadig er uundgåeligt på grund at større produktionsomkostninger. Sunniva efterspørger i den forbindelse politiske initiativer, der gør det økonomisk fordelagtigt at importere bæredygtigt producerede varer, da man derved i højere grad vil kunne konkurrere prismæssigt med de ikke-bæredygtige alternativer samt motivere flere til at producere bæredygtigt. Derudover ser Sunniva et stort potentiale i, at indsamle brugt tøj på de kommunale genbrugsstationer med henblik på materialegenbrug, og måske endda lade os inspirere af vores veludviklede danske pantsystem for flaskeindsamling.\nKarin Bjørneboe, en af de to designere bag Tricotage\nTricotage blev stiftet i 2010 og drivkraften bag er en passion for håndværk, miljø og tidløs æstetik. De designer og producerer tøj til kvinder.\nMed henvisning til den massive overproduktion, udtaler Karin, at den bedste løsning ville være at vi helt lod være at købe nyt, og tilføjer, at det største problem i hendes øjne, drejer sig om, hvor alt det tøj, vi køber ender, når vi selv er færdige med at bruge det.\nI Tricotage ser de det forsvindende lille fokus, der er på genanvendelse af materialer og dermed af fibrene i stofferne, som de største udfordring. Karin ser et kæmpe uudnyttet potentiale i genanvendelse af tekstilaffald i stedet for at brænde det. Ud fra ønsket om at producerer deres tøj af genbrugt bomuld, siger hun: ”Det vi allerhelst vil, det kan vi ikke.” Udfordringen handler blandt andet om, at der historisk er bygget logistiske kæder op i branchen, og der derfor er interesser indefra imod at forny sig og omlægge produktionsformer. Karin tilføjer: ”Når vi fx ved, at robotter i fremtiden bliver en del af vores arbejdskraft, kunne man passende bruge dem til at skille de forskellige materialer i brugt tøj fra hinanden.”\nEn anden vej hvorpå vi kan nærme os en langt mere bæredygtig tøjproduktion i det brede billede og på sigt komme den kæmpemæssige overproduktion til livs, er flere certificeringer af produktionerne, og at skabe opmærksomhed omkring disse ligesom det ses i fx vindmølleindustrien. Anerkendte certificeringer som fx GOTS er også økonomiske virksomheder, der skal overleve, hvilket vi som brands kan være med til at understøtte. Karin understreger, at vi lever i et privilegeret samfund, og derfor alle har et ansvar. Som designer har man til opgave at lave tøj i høj kvalitet, og at forbrugerne bør navigere mere efter kvalitet, holdbarhed og certificeringer, for som hun siger: ”Det er de færreste af os, der er slaver af trends, og det man er allergladest for, det gemmer man jo.”\nSophie Schandorff, designer i Pelechecoco\nPelechecoco er et dansk brand, der har stor succes med at lave læderjakker og andre items fremstillet af genbrugt skind samt re-designet denim og militæruniformer til både mænd og kvinder. Designer Sophie Schandorff fortæller, at de i Pelechecoco arbejder for at både at være ’Fabric og Fashion consciuos’. I hendes øjne har bæredygtig mode et imageproblem, idet hun som oftest ser det associeret med jordfarver og yogatøj, og at det derfor kan være udfordrende at nå ud til forbrugerne med historien om bæredygtig mode. Derfor har de i Pelechecoco gjort en dyd ud af at gøre et moderigtige look tilgængeligt i en bæredygtig version, og den coolness skinner igennem på deres instagram, hvor musikeren Pharrel Williams er en blandt flere kendte, der kan ses iført en Pelechecoco skindjakke.\nUdover at kunne tilbyde et moderigtigt bæredygtigt alternativ, mener Sophie, at det er vigtigt at kommunikere budskabet enkelt for at gøre forbrugerne mere bevidste. De har fx et skilt på deres varer, der viser, at det kun kræver en enkelt liter vand at bearbejde det genbrugsskind, de bruger i deres produktion sammenlignet med de typisk ca. 2000 liter vand, det kræver at fremstille en helt almindelig bomulds t-shirt. Derudover er hendes erfaring, at forbrugerne tiltrækkes af historien, da den spreder sig som ringe i vandet i især de nære relationer på bedste word of mouth vis. De har oplevet, at når én har købt en af deres farverige skindjakker, er der pludselig en hel venindegruppe, der går i Pelechecoco.\nSidst, men ikke mindst, er åbenhed og ærlighed omkring ens produktion er en ekstremt vigtig faktor, da åbenhed skaber tillid og tillid fordrer tilgængelighed. En anden måde, hvorpå Pelechecoco gør deres varer lette at komme i nærheden, er at de qua deres brug af genbrugsmaterialer kan holde produktionsomkostningerne på et niveau, der gør deres varer prismæssigt konkurrencedygtige med de ikke-bæredygtige alternativer.\nPå politisk plan efterspørger Sophie en form for lovgivningsmæssigt loft for, hvor meget det er tilladt at producere og langt bedre udnyttelse af alt det tøj, vi smider ud. Hun understreger dog, at vi er på vej i den rigtige retning, idet hun ser, at udviklingen peger mod, at brands om 5-10 år vil være afhængige af en have en bæredygtig profil for at kunne overhovedet at kunne overleve.\nThe Green Walk er Copenhagen Fashion Weeks egen guide til bæredygtige brands. Brands er primært danske og skandinaviske, men flere internationale brands er også repræsenteret. Giv guiden et kig, hvis du ikke kender så mange bæredygtige brands endnu.\nGOTS – Global Organic Textile Standard er verdens førende og mest anerkendte certificering af tøj i tekstiler lavet fra økologiske fibre og uden brug af kemikalier. Gå efter GOTS mærket, når du vil købe tøj fremstillet af bæredygtige materialer.\nOEKO-TEX er verdens førende sundhedsmærkning for tekstiler, der er undersøgt for skadelige stoffer. Ligesom GOTS er OEKO-TEX en af de mest internationalt anerkendte mærkninger, og derfor værd at holde øje med, når du gerne vil være sikker på at komme uden om tøj, der indeholder sundhedsskadelige stoffer.\n6. februar 2017 /af Tine Soeby\nhttps://altivisten.dk/wp-content/uploads/2017/02/gb.jpg 702 1235 Tine Soeby /wp-content/uploads/2016/09/ALTIVISTEN-LOGO.png Tine Soeby2017-02-06 16:00:422017-02-08 15:06:18THE GREEN WALK\nMODEBRANCHEN SKAL BREMSES 3 SKRIDT MOD EN BÆREDYGTIG BRANCHE


Skoler & Organisationer i Thisted, Nordjylland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n0 skoler & organisationer i Thisted, Nordjylland\nUddannelse er en høj prioritet, men lige så vigtigt er det, at I som uddannelsesinstitution kan tilbyde de bedste undervisere for at opnå de gode resultater hos de studerende. Det kan være svært at finde de helt rette undervisere, men hvad I som uddannelsesinstitution eller organisation i Thisted, Nordjylland selv kan gøre for at sikre jer de bedste af slagsen, er ved at tjekke op på kommende underviseres uddannelse og medlemskab af diverse brancheorganisationer og foreninger såsom Kunstakademiet, arkitektskolen og arkitektforeningen. Det er jeres garanti for undervisere, der kan, hvad de giver udtryk for.\nHvorfor er det smart at ansætte en arkitekt, som er medlem af en forening i Thisted?\nInden du hyrer en skole & organisation i Thisted, kan du gennemse vores netværk af 0 skoler & organisationer. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste skoler & organisationer i nærheden af dig.


symboloversigt (ordklasser, sætningsled)\nHow-to (guided tour)\nVISLGYM kursusmateriale (med hands-on)\nGrammy (Tværsprogligt introduktionskursus)\nSentence Lab, sætningslaboratoriet, er den centrale og teknisk-pædagogisk mest righoldige del af VISL-systemet. Brugeren kan vælge mellem et stort tal pædagogisk tilrettelagte sætningssamlinger (såkaldte korpora), og interaktivt arbejde med grafiske sætningstræer på flere niveauer og med en terminologi der er eens og gennemsigtig på tværs af undervisningssprogene. Til skolebrug anbefales lite-niveauet, evt. default for viderekomne. En anden pædagogisk forenkling er den såkaldte minor-indstilling, der løbende tilpasser kategoriinventaret til kompleksiteten af den konkrete sætning.\nSætningsanalysen vises som såkaldte java-træer, hvor hvert sætningsled repræsenteres som en såkaldt knude med form- og funktionsangivelse (fx. Od:pron for et direkte objekt, der er et pronomen). Træerne kan manipuleres på 3 måder:\ninspektion: Det analyserede træ vises i sin helhed, eller lagvis top-down ved at klikke på knudesymbolet for et givent sætningsled.\ntræbygning: Ordene samles med musen (drag-&-drop), ved at trække afhængige led på hovedledet (fx. 'den' og 'lille' på kernen 'pige', i den lille pige). Alternativ kan man samle et moderled ved at klikke på alle dets datterled og benytte combine node-kommandoen.\nopmærkning (labels): Ord og led i den færdigbyggede sætning markeres for ordklasse, ledfunktion (kryds-og-bolle) m.m., ved at hente forkortelser eller symboler fra kategoribjælken øverst i vinduet.\nI evaluerings-modus holder programmet regnskab med brugerens fejlprocent, samt prøver at give hjælpekommentarer forklaringer, når brugeren laver fejl ved træbygning eller -opmærkning.


Tip til julegaver: Foredrag med boganmelder | faa.dk\nTip til julegaver: Foredrag med boganmelder\nLiselotte Wiemer er litteraturanmelder på Weekendavisen. Pr-foto\nInspiration til helt nye læseoplevelser på biblioteket\n17 nov. 2020 kl. 13:31\nLANGELAND: Nu nærmer tiden sig, hvor man skal begynde at tænke på julegaver. Hvad enten det er til dem, man holder af eller til en selv, er bøger jo altid en god idé, påpeger Langeland Bibliotek i en pressemeddelelse.\nMen hvilke bøger skal man give, og hvilke af årets bøger er det i det hele taget godt at "sætte tænderne i"? Det kan man få svar på, når Langeland Bibliotek inviterer til bogaften med litteraturanmelder Liselotte Wiemer fra Weekendavisen. Liselotte Wiemer fortæller levende og inspirerende om årets bedste bøger, om tendenser i litteraturen og om de nye forfattere, lover biblioteket.\nDet er de fynske biblioteker, der har slået sig sammen om at få foredraget på turné, og den 25. november kl. 19-21 kommer det så til Langeland Bibliotek, hvor man for en halvtredser kan møde op og blive inspireret til helt nye læseoplevelser.\nForedraget bliver holdt efter coronaretningslinjerne, biblioteket har fokus på sikkerheden, så deltagerne kan passe på hinanden. Der skal medbringes mundbind.\nLangelandsk idé bredt ud til hele Fyn: Ny portal for de skri...


Locazione turistica La Busa.1 i Rocca Pietore til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Locazione turistica La Busa.1\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartment La Busa Piano I Alleghe et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Alleghe. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nApartment La Busa Piano I Alleghe tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Hotellet tilbyder familieværelse for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda opvarmning, altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, tekøkken, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Apartment La Busa Piano I Alleghe det kloge valg for rejsende til Alleghe.\nDu bedes give Locazione Turistica La Busa.1 besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Bemærk venligst, at det samlede beløb for reservationen skal betales inden ankomst. Interhome sender dig en bekræftelse indeholdende alle betalingsoplysninger. Når den fulde betaling er modtaget, sender overnatningsstedet dig en e-mail med oplysninger om ejendommen, såsom adressen samt hvor du kan afhente nøglen. Ved ankomst opkræves et skadesdepositum på 200 EUR. Depositummet er fuldt refunderbart ved udtjekning, såfremt der ikke findes skader ved inspektion af værelset.