Helse-2017-04 by Mediegruppen design:kommunikation - Issuu\nUdgave 04 / april 2017\nKRÆFTRASK UDEN GLÆDE Stort interview med\nB.S. Christiansen Gad du være gift med dig selv?\nFOKUS PÅ HÅR\nTab af hårpragt gør knuder på selvtilliden\nLæs 1. d artikelser el af ien om\nHenriette drømmer om at få lov at blive gråhåret Helse:\nCharterkø eller ønskeø? bornholm\nHotel Friheden Pakkerejsetilbud Færge + ophold 3 dage Færge fra Ystad - Rønne t/r for bil + 2 personer 2 overnatninger i dobbeltværelse Dejlig morgenbuffet. Serveres fra 07.30 - 10.00 Gratis Wi-Fi på hele hotellet Gratis adgang til indendørs pool og sauna Parkering på hotellets parkeringsplads er gratis\n07.04 - 14.05\nKr. 995,Pr. person\nKr. 1.295,Pr. person\nVed rejser på fredage, lørdage og søndage pålægges den samlede pris et færgetillæg på kr. 300,- pr. enkelttur. Ved rejser i perioden 12.06 - 18.06 (begge dage inkl.) pålægges den samlede pris et færgetillæg på kr. 300,- pr. enkelttur.\nhotelfriheden.dk - Tlf.: 56 48 04 25 Hotel Friheden - Mie Juhl - Tejnvej 80 - DK-3770 Allinge booking@hotelfriheden.dk - Rejsegarantifond: Nr. 1694 - CVR 16313343\n- over 500 sommerhuse til udlejning.\n4 dage på strandhotel Sommerhus til hele familien, 4 pers.\nfra kr. 2975,\nfor 7 dage i skoleferien. (uge27)\n3 nætter i dobbeltværelse, morgenbuffet, 3-retters aftenmenu eller buffet (afhængig af ugedag) og færge Ystad-Rønne t/r Pris pr. pers. ved 2 pers.\nGælder i perioden 27/4 til 11/6 samt 15/8 til 30/9 Alle værelser tekøkken og balkon eller terrasse Opvarmet udendørs swimmingpool Gratis Sauna, parkering og WiFi Kæledyr velkommen mod tillægsgebyr\nEn god Kontakt os for mere information. oplevelse Find de mange gode tilbud på bornholm@feriepartner.dk feriepartner.dk/bornholm Tlf.: 5697 1220\nVestre Strandvej 25 • DK-3730 Nexø Tel.: +45 56 49 22 25 mail@hotel-balkasoebad.dK\nCykelferie: 4 nætter på hotel, 3 forskellige steder på Bornholm. • • • • • •\n2 nætter i Gudhjem BORNHO 1 nat i Allinge LMS STØRSTE UD 1 nat i Rønne 650 somm VALG erhu 4 x morgenmad & lejlighed se er Cykelguide med kort Færge Ystad-Rønne t/r\nPr. pers. v/2 pers. Ank. 15/4 -15/10 2017\nDet er mig, der er der for dig, når t du trænger til noget koldt og sød . - men ikke vil gå på kompromis orier Jeg indeholder nemlig færre kal gog masser af god smag og kan bru er. es i isvaflen eller spises, som jeg valg. Det er mig, der altid er dit sikre sser For du ved, hvad jeg står for: Ma *. af forkælelse – uden tilsat sukker\nNYHED! Forhandles i dagligvarebutikker. Læs mere på easis.dk Følg os på facebook.com/EASISDanmark og Instagram @easis_udentilsatsukker 4\nhelse / april 2017\nVi har ikke alene ansvar for, at vi selv er glade og trives. Vi har også et medansvar i forhold til vores partner. B.S. Christiansen\nB.S. Christiansen: Vi skal spille hinanden gode i parforholdet\nStort tema om kræft:\nFørst nu tør jeg tro på, at jeg er rask ICAK vil bygge bro i kræftbehandling Immunterapi til flere kræftformer og flere stadier Kræftbehandling kan angribe fødderne\nHelse sætter fokus på håret Side 28-36\n– Jeg drømmer om at få lov at blive gråhåret Håret er noget, vi skaber\nArtikelserie om graviditet\nHøj alder og usund livsstil skader din frugtbarhed Gravide kan forebygge allergi med fiskeolie\nHver gang i helse Nye bøger Konsultation Nyt fra Danske Regioner Syn Sund & Fit med Helse Synspunkt Konkurrence Opskrifter Hjernegymnastik TandHelse Næste nummer\nImmunterapi til ﬂere kræftformer og ﬂere stadier side 20\nQuinoa? - Næ, jeg snupper en dansk Chenopodium Dorthe er gadesygplejerske Helbredsproblemer ved fugt og skimmelsvamp\nGravide kan forebygge allergi med ﬁskeolie side 64\n14 38 42 44 46 48 51 54 66 68 74\n+ Kræftrask: Først nu tør jeg tro på det.\nHenriette tabte håret\nHøj alder og Helbredsusund livsstil problemer ved skader fertiliteten fugt og svamp\n72 helse / april 2017\nNu går jeg og jubler ekstra meget over forårets komme og føler mig dybt taknemmelig over at skulle opleve det hele forfra igen.\nHvad var det lige, der skete en kold, grå og blæsende vinterdag for kort tid siden? Det var én af de dage, hvor travlheden og tunnelsynet havde bidt sig fast, alt imens fornemmelsen for verden uden for en travl kalender var sat i venteposition. Jeg susede afsted i min bil på motorvejen, da mine øjne pludselig fangede en ko, der havde fået vinter-udgang til en forblæst og dybfrossen mark. Og den så ud til at nyde friheden og gjorde sjove krumspring, da den ikke kunne finde noget græs at gumle i. Så skete det. Pludseligt ud af det grå, slog en enorm varm og glad følelse ned i mig. Tænk engang. Det er ikke en aprilsnar. Mere skal der ikke til. Nu går jeg og jubler ekstra meget over forårets komme og føler mig dybt taknemmelig over at skulle opleve det hele forfra igen. Nye, grønne, spæde og saftige begyndelser sidder på grene te varer. Tilbuddene gælder og træer og venter på at springe ud og Y tilbuddet kun t.o.m. den prøve kræfter med det fantastiske liv. 7.01. 2013. Skulle vi ikke tage hinanden i hånden og springe med – ligegyldigt, hvor tung en bagage, vi måtte have med? Klar, parat, spring!\nGlædeligt forår og god læselyst med helse i april\nLæsertal iﬂg. Gallup: 358.000\nNr. 04 / 2017 63. årgang ISSN 0018-0149\nArt Director Camilla Riber (1014)\nhelse / april 2017 kLASSiSk MOdeRne JUL\nAnne er 62 år, og har altid haft et langt, flot og tykt hår. For 3 år siden begyndte hun at fælde så voldsomt, at hendes mand til sidst bad hende om at klippe hendes lange hår af. Der lå simpelthen hår alle vegne. – Efter jeg er begyndt på Hair Volume™ fælder jeg ikke mere, det er helt fantastisk !\nNu fælder jeg ikke mere\nom ung blev jeg brugt som langhårsmodel, fordi jeg havde et meget langt og kraftigt lyst hår. Derfor var det også et kæmpe chok for mig, da jeg for ca. 3 år siden begyndte at fælde. Der var simpelthen hår alle vegne. Til sidst var min mand så træt af det, at han bad mig om at klippe mit lange hår af. Jeg fik det klippet af flere omgange, men lige lidt hjalp det. Læste om Hair Volume –Tilfældigt læste jeg om Hair Volume™ i et ugeblad og tænkte, det er knald eller fald. Allerede efter 5– 6 uger begyndte jeg at få en masse nye hår.\nNu har jeg taget Hair Volume i 6 måneder og jeg kan næsten ikke få armene ned. Jeg fælder ikke mere og jeg har faktisk også fået nogle af mine ung pige krøller tilbage, og jeg er glad for, at jeg har fået dem tilbage.\nandre helsekostbutikker. Fås også på udvalgte apoteker eller køb det online på www.newnordic.dk . Har du spørgsmål, så ring til New Nordic på 46 33 76 00.\nMin frisør har bemærket det –Min frisør har også bemærket forandringen, og sidst jeg var til frisør, fortalte jeg hende om Hair Volume. Hun synes det er helt fantastisk. Jeg anbefaler Hair Volume til alle mine venner, og jeg har også en kollega, som netop har købt en æske. Her køber du Hair Volume Hair Volume kan købes i Det gode råd gør forskellen www.matas.dk Matas, Helsam, Helsemin og Din lokale\nVi skal spille hinanden gode i parforholdet Uanset, om det er på slagmarken eller i vores private liv, så handler det for B.S. Christiansen om det samme. Ærlighed og tillid - og, at vi tør vise hinanden, hvem vi er. Af: Jette Warrer Knudsen / Foto: TV2\ngersoldat! Når du hører den æ betegnelse, vil et godt gæt være, at den første, du tænker på, er B.S. Christiansen. Kendt fra et utal af sammenhænge, men ikke mindst fra en række tv-udsendelser, som har ændret tilværelse for de fleste, der medvirkede. Nu er han igen aktuel med et nyt TV2-program, BS & Ægteskabsprøven, som han i lighed med de tidligere programmer selv har skabt fra grunden. Og det er i den anledning, at Helse har sat B.S. stævne for at få en samtale om kærlighed og parforhold. Stedet er Kragerup Gods på Sjælland – og datoen er den 8. marts – kvindernes internationale kampdag, som journalisten under\nkøreturen fra Jylland igen og igen har hørt omtalt i radioen, hvor emnet manglende ligestilling mellem mænd og kvinder igen har fået en ordentlig omgang i vridemaskinen. Et emne, som B.S. finder en smule kedsommeligt – ikke fordi, han ikke går ind for ligestilling. Det gør han i høj grad, understreger han – og tilføjer, at han i modsætning til de fleste mænd elsker stærke kvinder – men, fordi han synes, at der er alt for meget kampretorik mellem de to køn, og at især dén kan være dræbende for kærligheden i et parforhold. Den giver et forkert fokus i forhold til det, der virkelig betyder noget i livet, mener han.\n+ Kort om B.S. • Bjarne Slot Christiansen er født i Herning i 1952. • 28 års operativ tjeneste i Jæger korpset. • Er som én af ganske få danskere uddannet Ranger på den amerikan ske lederuddannelse, Ranger School, Fort Benning, Georgia. • Rådgiver og mental træner for er hvervsledere, virksomheder og elite sportsudøvere. • Står bag en række TV2-succeser –  bla. BS & Recepten på lykke, BS & Outsiderne, BS & Basserne samt BS & Manddomsprøven. • Driver firmaet BS & Co. • Er gift med Karin Slot Christiansen og er far til fire børn.\nIkke parterapi Baggrunden for, at B.S. gik i gang med at udvikle sit nye program, er den triste kendsgerning, at ca. halvdelen af indgåede ægteskaber herhjemme ender med skilsmisse – og hertil kommer alle de øvrige forliste forhold, hvor parterne ikke var gift. – Jeg tænkte, at det var oplagt at lave et program, hvor jeg tager udvalgte par i krise med ud på en rejse – både fysisk og psykisk for at få dem til at reflektere over, hvor de som par er på vej hen. Hensigten er at få dem til at reflektere over deres liv sammen og finde ud af, om de virkelig vil hinanden. Det er ikke parterapi, og jeg hører ikke på klager over deltagernes partnere. Mit formål er ikke at redde deres ægteskaber. Det er deres eget valg, men min mission er, at det skal ske ud fra en reflekteret virkelighed, og når vi rejser så langt væk som til New Zealand, så er det fordi, det er gavnligt at komme langt væk, når man skal sætte gang i en reflektionsproces, siger B.S., der tror, at et af de\nstore problemer for parforholdet er, at kæden ret hurtigt hopper af, når hverdagens trummerum tager over. – Der kommer jo mange opgaver og forpligtelser, specielt når man får børn. Så bliver forholdet jo i høj grad også et arbejdsfællesskab. Hvis man så glemmer nysgerrigheden i forhold til hinanden – interessen for den anden, så begynder det at gå skævt. Vi har ikke alene ansvar for, at vi selv er glade og trives. Vi har også et medansvar i forhold til vores partner. Hvis den ene føler, at han eller hun ofrer sig for at få familielivet til at fungere – ja, så er det begges ansvar, at der bliver balance på kontoen på den lange bane, siger B.S., der vurderer, at mange forhold går i stykker på, at man ikke kan blive enige om fordelingen af pligterne og ansvaret – og til sidst så skærer man det hele over i to dele. Også børnene i en 7/7-ordning.\nTro og tillid – Men måske kunne man – i stedet for at\nløse det ved at gå fra hinanden – gå ind i en konstruktiv dialog og finde frem til nogle løsninger, så begge parter blomstrer og bliver glade for livet – så man kunne blive sammen som familie. Det er det, jeg gerne vil sætte fokus på. At folk kæmper lidt mere for kærligheden i stedet for at give op. For i de fleste tilfælde så flytter nissen med til næste forhold. Så man kan lige så godt gribe muligheden for at udvikle sig i det parforhold, man allerede har investeret så meget hjerteblod og tid i, siger B.S., der mener, at det er vigtigt, at man som par allerede meget tidligt i forholdet afstemmer sine forventninger og er hudløst ærlige og viser, hvem man er som menneske. Noget, der kræver ret meget selvindsigt. Men et vigtigt omdrejningspunkt for B.S. er, at vi skal være os selv – vores autentiske jeg – ellers mister vi efterhånden tilliden til hinanden, mener han. – Tillid og tro er to forskellige størrelser. Tillid kan vi miste, hvis vi opdager, at den anden ikke har været ær-\nhelse: interview lig i de store ting. Jeg har set en del eksempler på, at mennesker lever på en løgn og foregiver, at de er en anden end den, de i virkeligheden er. De fortæller løgne om deres historik, deres job, osv. Og når det så går op for deres partner, at han eller hun er blevet ført bag lyset og har levet på en løgn, ja, så ødelægger det ikke bare ét liv, men to eller flere, hvis der er børn involveret, siger BS. – Tillid er noget , man selv skaber ved, at man er den, man er. Ved at være ærlig og til at stole på hele vejen. Man er tryg, når man er sammen med én, som man ved, hvor man har. Ellers bliver det hele til en gættekonkurrence, og det skaber utryghed. Og kærligheden kan ikke trives i utryghed, derimod kan kærligheden bære rigtig meget, når den leves med sandheden som fundament, understreger B.S. For ham er det vigtigt, at man ser indad i et parforhold. Hvad gør du selv? Er du tilstede? Hvad yder du selv til fællesskabet? Investerer du nok i dit parforhold? Er du der for dine børn, og kan de være tjent med dig som far eller mor? Og gad du egentlig at være gift med dig selv? Det handler i høj grad om, at vi skal spille hinanden gode, og det gør vi først, når vi får blik for, hvem den anden i grunden er, og ikke bare har os selv som midtpunkt, forklarer B.S.\nStørst er kærligheden – Et parforhold kan vi dele op i tre. Den største del må være kærlighed, glæde og motivationen ved at leve sammen. Den anden del er viljen. Viljen til at klare de udfordringer og livskriser, vi uværgerligt kommer i. Og den sidste – og ofte oversete del er – accepten. Der er noget ved den anden, man ikke kan ændre eller lave om på. Så det må man simpelthen lære at acceptere. Og jo før, det er på plads, jo før, kan man koncentrere sig om den første del – nemlig kærligheden, glæden, trygheden og motivationen, siger B.S. og tilføjer, at mange mennesker bruger alt for meget tid på at være utilfredse med noget, de alligevel ikke kan ændre på. – Vi har, hvad vi har. Og lad os da få det bedste ud af livet sammen. Vi kan miste vores job, vores værdier, vores penge og kærligheden. Men hvis vi virkelig gør en indsats, kan vi vinde det tilbage igen. Det eneste, vi ikke kan vinde tilbage, er tiden!\nSkadelig konkurrence Ifølge B.S. skal vi blive langt bedre til at kommunikere med hinanden, og så skal vi lade være med at konkurrere så meget indbyrdes, siger han. – Mænd og kvinder kan aldrig blive nysgerrige nok på hinanden, og jeg oplever, at de yngre generationer af mænd er meget langt fremme i forhold til at kunne kommunikere deres følelser. Men jeg tænker, at der er meget, vi skal være opmærksomme på i forhold til\nVi har, hvad vi har. Og lad os da få det bedste ud af livet sammen. Vi kan miste vores job, vore værdier, vores penge og kærligheden. Men hvis vi virkelig gør en indsats, kan vi vinde det tilbage igen. Det eneste, vi ikke kan vinde tilbage er tiden!\nhelse: interview kønnenes forholden sig til hinanden. Mange kvinder har måttet påtage sig en maskulin rolle for at klare sig på arbejdsmarkedet – og samtidig længes de efter en stærk mand og at kunne læne sig ind i sårbarheden. Og manden har svært ved at finde et autentisk ståsted som mand: Hvornår skal han være stærk? Og hvornår skal han være sårbar? Der er sket så meget imellem kønnene i løbet af de sidste 50-100 år i forhold til menneskets tusind-årige historie. Og vi har stadig meget at lære. Men, hvis bare kvinder ville være kvinder, og mænd ville være mænd og ikke hele tiden konkurrere og måle sig op imod hinanden, så ville det helt sikkert gå bedre med kommunikationen og parforholdet.\nVærdi i forskellen – I bund og grund er vi forskellige, og vi må godt huske, hvordan naturen har skabt os – blot vi bevarer bevidstheden om, at vi skal være empatiske og have forståelse for hinanden. Vi skal behandles ligeværdigt – men vi kan ikke det samme, siger B.S.\nDet har vi! Du kan ﬁnde din fodplejer på www.danskefodplejere.dk • Her kan du ﬁnde klinikker i dit lokale område. • Udekørende fodplejere til hjemmebehandling, plejehjem eller anden institution. Alle branchegodkendte fodplejere er fuldt ansvarsforsikret, og der ydes tilskud efter gældende regler om ud-videt helbredstillæg.\nMen, hvad gør du selv for at bevare gløden i dit ægteskab? – Først og fremmest er vi ærlige over for hinanden. Vi melder ud med det samme, hvis der er noget, vi er uenige om, ikke forstår eller ikke har fået kommunikeret på en ordentlig måde. Vi interesserer os meget for hinanden og taler meget sammen om, hvad vi føler, mærker og synes. Og så sørger vi for at give plads til hinanden. – Vi giver også hinanden modstand. Nogle gange kan vi være rygende uenige om ting, men vores kærlighed er lige stor af den grund. Det er fantastisk dejligt at blive udfordret på sine synspunkter. Det er med til at holde liv i bålet. Det, at man pludselig bliver overrasket over den andens holdning, det er fedt og bidrager til, at man rykker sig selv og den anden, så man ikke gror fast i vanetænkning og rutiner. I virkeligheden er parforholdet en kæmpe stor mulighed for at udvikle sig, hvis vi lader være med at sidde fast i gamle roller og mønstre, som er indlejret i os helt fra barndommen. Vi genspiller et teaterstykke med far, mor og os selv i hovedrollerne. Parforholdet er en unik mulighed for at få øje på de uhensigtsmæssige roller, vi sidder fast i. Faktisk er det min påstand, at man ikke kan udvikle sig lige så meget som single, som man kan, når man er i en par-relation med et andet menneske, konkluderer B.S.\nBehandling af patienten, ikke brystkræften Selvom behandlingen af brystkræft gør fremskridt, er det stadig en frygtet diagnose, som med et slag ændrer kvinders liv. Mere end 62.000 kvinder lever med diagnosen i Danmark i dag. De fleste supplerer den lægelige behandling med alternative midler; kosttilskud, terapi eller andet. Zoneterapeut og phytoterapeut Inge Kellermann formulerer, at alternative behandlere behandler kræftpatienten, ikke kræften. Og det kan alle vist være enige om, at der kan være god grund til – for at styrke krop og sjæl op til kræftbehandling, under kræftbehandling eller i det svære efterforløb. "Når diagnosen er brystkræft" er en selvhjælpsbog, som ikke bare foreslår en erstatning af konventionel behandling, men præsenterer en række evidensbaserede supplementer og masser af viden om, hvordan kroppen styrkes til at bekæmpe og modstå både kræftsygdom og behandling. Inge Kellermann: Når diagnosen er brystkræft 384 sider, kr. 299,Forlaget Hovedland 2017\nGAPS-mad giver sund mave Udførlig introduktion og 180 velsmagende opskrifter\nTroels W. Kjær: Hjernestarter 190 sider, kr. 229,96,Fadl’s forlag 2017\nDu ved, du skal holde din krop fysisk aktiv og tænke over din kost. Men hvad med din hjerne, som styrer det hele? Hvordan holder du den ved lige? Troels W. Kjær har den opfattelse, at vi alle sammen burde holde hjernen i bedre form. Hjerneforskeren, der senest har deltaget i DR1’s serie om autister, De Skjulte Talenter, forklarer i bogen, hvorfor vi skal træne hjernen mere, og han giver også en masse gode øvelser, der kan fungere som hjernestarter for vores hoved.\nForord ved Dr. Natasha Campell-McBride\nSigne Gad: GAPS-kogebogen 284 sider, kr. 299,95,Muusmann’ forlag 2017\nFlere og flere mennesker oplever problemer med deres fordøjelse. Samtidig tyder moderne forskning på, at en velfungerende tarmflora har indflydelse på meget mere i vores krop end blot optagelsen af næring. GAPS – Gut And Psychology Syndrome – er en fælles betegnelse for diagnoser og symptomer med rod i tarmfloraen. Ernæringsekspert Natasha Campbell-McBride har arbejdet indgående med emnet og udviklet en kostplan, som kan hjælpe med at bringe tarmfloraen i balance igen. Signe Gad har udviklet den køkkenmæssige side af GAPS-maden; hvad drejer det sig om, og hvordan omsætter du det til velsmagende måltider. Bogen indeholder både en udførlig introduktion til GAPS og 180 opskrifter.\nJeg passer på mig selv - gør du? RadiCovers danskudviklede og gennemtestede anti -strålingsprodukter reducerer, via den indbyggede anti-strålingsmembran, de skadelige mobilstråler.\nReducere op til 55-99%\nDaniel Svensson, Prof. håndboldspiller 2 x lymfekræft Ambassadør for RadiCover\nSe vores store sortiment af lækre anti-strålings mobil- og tablet covers, hovedtelefoner, babyalarmposer, PC tæpper og mobilsoveposer. Findes på www.radicover.dk og hos vores over 180 forhandlere i hele Danmark.\nArtikel til Naturli.indd 7\nNår man bliver meldt rask, og alle naturligvis tror, at du må være jublende glad, så er det ret almindeligt, at glæden bliver overmandet af en tomhedsfølelse og usikkerhed. Jette Lyngholm\nFørst nu tør jeg tro på, at jeg er rask Et stigende antal mennesker med kræftdiagnoser, der tidligere var dødelige, overlever sygdommen og lever som kræftraske. Men det kan være svært for mange kræftraske og omgivelserne at forstå hinanden, når glæden ved at være kræftrask udebliver. Af: Jette Warrer Knudsen / Foto: Carina Krüger\nor knap fire år siden fik 56-årige Jette Lyngholm efter en scanning besked om, at endetarmskræften var væk. Forud var gået tre år med et benhårdt behandlingsforløb med kemo-kure og et utal af andre behandlinger og operative indgreb. Men Jette kunne ikke få armene op over hovedet, da hun blev erklæret kræftrask. Derimod blev hun overmandet af en indre tomhed og tvivl, om det nu kunne være rigtigt. – Min datter var med mig på sygehuset til scanningen, og jeg kan huske, at hun sagde til mig: "Mor, det er da fantastisk. Er du ikke bare glad?" Og jeg svarede nej, fordi jeg ikke rigtig kunne tro på det. Jeg var jo så vant til dårlige beskeder, siger Jette, der i 2010 fik konstateret endetarmskræft i stadie 4 med spredning til leveren og senere også lungerne. – Det eneste lægerne kunne tilbyde mig, var en livsforlængende kemokur, fortæller Jette, som responderede så godt på kuren, at kræften skrumpede ind. Derefter fulgte så en lang række behandlinger, som fik sin afslutning i 2014, da Jette fik at vide, at kræften var væk. Men vi skal frem til sommeren 2015, før Jette virkelig troede på, at hun var kræftrask og kunne give sig selv lov til at være glad.\nMandsopdækket – Når du er i behandling for kræft, så er du mandsopdækket hele tiden, og du får masser af opmærksomhed. Samtidig er det benhårdt at være i behandling for kræft. Du skal sætte alle dine kræfter ind, og dit fokus er hele tiden på, om du nu bliver rask. Når det så sker, og alle naturligvis tror, at du må være jublende glad, så er det ret almindeligt, at glæden bliver overmandet af en\ntomhedsfølelse og usikkerhed, men også en skamfølelse over ikke at kunne være glad, fortæller Jette, der selv kom videre ved at arbejde med sine tanker og lade være med at bekymre sig om noget, hun alligevel ikke kunne gøre noget ved. En proces, som hun allerede begyndte på tidligt i sin behandling. Det skete efter, at hun i begyndelsen af sit kræftforløb blev overmandet af angst, når hun skulle sove – hun troede simpelthen, at hun ville dø under søvnen og aldrig vågne op igen. Jette fik blandt andet hjælp fra en psykoterapeut. Hun ville ønske, at hun dengang havde haft kendskab til ICAK, InformationsCenter for Alternativ Kræftbehandling i Aarhus, som hun kalder en unik brobygning mellem det traditionelle sundhedsvæsen og den mere alternative tilgang.\nSkiftede spor – Jeg har gjort brug af alternativ behandling også som kræftrask, fordi jeg mener, at det ikke er et spørgsmål om enten eller. Det handler om at kombinere det bedste fra de to sider, siger Jette, der under sin kræftbehandling også tog den beslutning, at hun ville kvitte sit job som projektchef hos Vestjysk Bank. Hun var ellers glad for jobbet, men hun opdagede, at det ville give stor mening for hende at hjælpe og rådgive andre, der er i samme situation, som hun selv var i. I dag er hun projektkoordinator hos Kræftens Bekæmpelse og har frivillige navigatorer, der støtter og hjælper sårbare kræftpatienter. Hun er også formand for Tarmkræftforeningen. Jette nyder at hjælpe både kræftramte og kræftraske, selvom hun ikke kan give en konkret opskrift. – Den må man til syvende og sidst selv finde – og det er hårdt arbejde, men det kan lade sig gøre. Det er jeg selv et eksempel på, og derfor giver det virkelig stor mening for mig at kunne dele min historie med andre, der er i en svær situation, siger Jette.\nKlar, fugtgivende og fedtfri gel. Specielt udviklet til vaginal tørhed på grund af ændringer i hormonbalancen, stress eller medicin. Opbygger og optimerer den vaginale slimhinde og giver øjeblikkelig lindring. Kan også anvendes som glidegel. INDEHOLDER NATURLIG CRANBERRY ACTIVE™\ner Indehold INGEN r/ hormone er n e b ra a p 0481 Medicinsk udstyr til selvbehandling\nKøbes på Apoteket www.pharmaforce.dk · tlf.: 70 27 27 47\nICAK VIL BYGGE BRO I KRÆFTBEHANDLING\nDet skal ikke være et enten eller, når det handler om kræftbehandling og rådgivning. I 17 år har ICAK – InformationsCenter for Alternativ Kræftbehandling i Aarhus, arbejdet for at få det etablerede sundhedsvæsen til at arbejde tættere sammen med det alternative – ud fra den enkelte patients ønsker og behov. Af: Jette Warrer Knudsen / Foto: Colourbox\n– Der er ikke mere, vi kan gøre for dig. Gå hjem og lev som før og prøv at nyde den sidste tid. Den besked frygter vi alle at få, hvis vi har kræft eller anden alvorlig sygdom. For en del patienter er frygten blevet virkelighed. Ikke så mange som tidligere, men fortsat får alt for mange den besked, mener Berit Wheler, der er centerleder hos ICAK. – Lægerne skal selvfølgelig ikke indgyde falske håb hos deres patienter. Men de skal altså heller ikke skrue op for falsk håbløshed, siger hun. ICAK er faktisk ret enestående, fordi det allerede i 2000 blev oprettet af det daværende Aarhus Amt – og centret bliver stadig støttet økonomisk af Region Midt, som dermed har lagt sig i spidsen med at vise vejen for en brobygning\nMange kræftraske fungerer dårligt – enten fordi de har fået senfølger af deres behan�ing – eller mentalt, fordi de ikke rigtig kan være glade. Berit Wheler, centerleder hos ICAK.\nmellem det etablerede og den mere alternative del af sundhedsvæsenet. – Når jeg ser, hvor stort et behov, der er hos kræftpatienter – både dem, der er i behandling – og dem, der er kræftraske – for at blive hørt og sparret med, ja, så burde der være en afdeling af ICAK i hver region, siger Berit Wheler, der opfordrer kræftlæger til i langt højere grad at tage de videnskabelige briller af og så lukke mere op for hjertet og prøve at møde den enkelte patients ønsker. – For vi må erkende, at der stadig er meget ved kræft, som vi ikke ved noget om, og hvis en patient også får glæde af en alternativ behandling, hvad kan det så skade? spørger Berit Wheler der selv er uddannet sygeplejerske ligesom de to frivillige, der arbejder for ICAK. Hun understreger, at centrets mission er at samarbejde med det etablerede sundhedsvæsen, og hun tilføjer, at ICAK har et godt samarbejde med Kræftens Bekæmpelse. – Men vi er de små frække, der tør tale om alt mellem himmel og jord, siger Berit Wheler, der oplyser, at mange af de henvendelser, som ICAK får, handler om kræftraske, som er desperate for at kunne blive ved med at være det og derfor efterlyser rådgivning og\nsparring. Samtidig kommer der også mange henvendelser fra terminalpatienter, som på sygehuset har fået at vide, at der ikke er mere at stille op. – Mange kræftraske fungerer dårligt – enten fordi de har fået senfølger af deres behandling – eller mentalt, fordi de ikke rigtig kan være glade. – De er nu sluppet ud fra hospitalet, som typisk har haft dem som sin ejendom meget længe. og de næste fem år – indtil den næste kontrol – skal de så i gang med at finde glæden og balancen i hverdagen. Og det er rigtig svært for mange. Så det er typisk dér, vi kommer ind og samler op, når systemet ikke rigtig kan mere, fortæller Berit Wheler, der siger, at det er vigtigt at forstå den angst, som de fleste kræftraske lever med. – De har én gang set manden med leen i øjnene, så angsten for, at sygdommen kommer tilbage, vil nok altid være der. Lægerne behøver ikke at anbefale en alternativ behandling – de skal bare være bedre til at lytte og åbne deres hjerte over for den enkelte patient, siger Berit Wehler. ICAK tager imod henvendelser fra hele landet, selvom centret har til huse i Aarhus. Læs mere på: www.icak.dk\nabacus Pernille Blume. OL guldvinder.\nFlere timer i døgnet? DayDose tilfører kroppen 23 vitaminer, mineraler + Omega-3, Q10 mfl. DayDose er et boost til alle travle mennesker, der godt kunne bruge lidt flere timer i døgnet. DayDose sælges på førende apoteker og daydose.com. ACTIVE DAYDOSE bidrager til - normalt energistofskifte (A, B1, B2, B3, B5, B6, B7, C, Calcium, Kobber, Jern, Magnesium, Mangan) - at mindske træthed og udmattelse (B12, B2, B3, B5, B6, B9, C, Jern, Magnesium) - normal dannelse af røde blodlegemer og ilttransport i kroppen (Jern) - opretholde sunde led og muskler (Gurkemeje) - et normalt blodsukkerniveau (Krom, Ginseng) - et normalt blodtryk og en normal hjertefunktion (DHA og EPA i fiskeolie)\nFri fragt – ingen binding\nBestil Active på\nDD A1 til 1910 Koster alm. sms takst\nImmunterapi til flere kræftformer og flere stadier Immunterapi er blevet kaldt det største gennembrud i mange år inden for kræftbehandlingen - ikke mindst når det handler om fremskreden modermærkekræft, hvor patienter med den diagnose, sjældent har overlevet ret længe. Nu viser immunterapi også tegn på succes inden for flere andre kræfttyper.\nmmunterapien breder sig til flere og flere kræfttyper, testes i forskellige sygdomsstadier og afprøves i forskellige kombinationer. Alt i alt står det klart, at immunterapi er kommet for at blive, lyder det fra leder af Center for Cancer Immunterapi, Herlev Hospital, professor Inge Marie Svane. – Vi er ved at bygge en ny søjle op inden for kræftbehandling. Immunterapi er noget, der er kommet for at blive. Det skal selvfølgelig finde sin plads, og det kommer ikke til at være den eneste behandlingstype, men det kommer til at være en af de dominerende behandlingstyper i fremtidens kræftbehandling, siger hun. En tendens i udviklingen på immunterapi-området i øjeblikket er, at immunterapi begynder at vise sig effektivt i andre kræfttyper end modermærkekræft, hvor det hele startede, fortæller Inge Marie Svane:\nAf: Af Helse-redaktionen / Foto: Scanpix/Iris\n– Vi får inddraget flere og flere kræftgrupper, som immunterapi også bliver standardbehandling til. Blandt andet er der kommet nye immunterapi-stoffer til inden for den store gruppe af lungekræftpatienter og nyrekræftpatienter, og der er også immunterapi på vej til blærekræft. Der vil være flere kræftområder, der støder til i den nærmeste fremtid, f.eks. hoved-halskræft, men der er også flere store kræftgrupper, hvor vi endnu ikke har oplevet markante gennembrud. Her skal arbejdes med andre mål for immunterapien.\nNyt behandlingstilbud Et eksempel på, at immunterapi bredes ud til flere kræfttyper, ses i Inge Marie Svanes eget center, som før jul modtog en bevilling fra Knæk Cancer, der skal bruges på at sætte forsøg med T-celleterapi op. Ved T-celleterapi fjerner man tumorvæv, opformerer og aktiverer T-celler (immuncel-\nVi får inddraget flere og flere kræftgrupper, som immunterapi også bliver standardbehandling til. Blandt andet er der kommet nye immunterapi-stoffer til inden for den store gruppe af lungekræftpatienter og nyrekræftpatienter, og der er også immunterapi på vej til blærekræft.\nInge Marie Svane, professor og leder af Center for Cancer Immunterapi, Herlev Hospital.\nler) fra tumorvævet og behandler den individuelle patient ved at sætte T-cellerne tilbage i blodbanen, hvorfra de nedkæmper kræftcellerne. Det særlige ved projektet fra Center for Cancer Immunterapi er, at det går på tværs af kræfttyper. – Vi afgrænser ikke til en bestemt kræftform, men sætter brede kriterier op for, hvad der skal til for, at vi kan tilbyde forsøgsbehandling med T-celleterapi. Det vil f.eks. sige, at vi skal have adgang til levende kræftvæv, som skal kunne opereres væk, uden at det skader for meget, og patienterne skal have det godt nok til at kunne tåle behandling. Vi sætter nogle brede kriterier op, så vi også kan få mulighed for at få vur-\nderet behandlingen inden for andre kræftformer end de få, vi indtil videre har arbejdet inden for, siger Inge Marie Svane. Målet med forskningsprojektet er dels at blive klogere på, hvordan T-celleterapi virker i andre kræftformer end de hidtil testede, men også at skabe et behandlingstilbud til patienter, der ikke lige nu har mulighed for at modtage T-celleterapi. – Det er min klare opfattelse, at der er mange patienter, der ønsker at få den mulighed. De skriver til mig eller Kræftens Bekæmpelse, og vi må så sige, at de ikke kan få det, fordi de ikke har modermærkekræft\n+ Hvad er immunterapi? En behandlingsform, hvor man udnytter kroppens eget immunforsvar til målrettet at bekæmpe kræftceller. Immunterapi bruges som led i behandlingen af f.eks. lymfeknudekræft, leukæmi, ny rekræft og modermærkekræft. Desuden er der lovende udvikling af forskellige for mer for immunterapi af mange andre typer kræft. I de seneste år har der været et me get stort gennembrud i udviklingen af immunterapi, og det forventes, at det bliver en lige så vigtig behandlingsform som kemoterapi inden for den nærmeste fremtid. Immunterapi er forsøg på at aktivere immunsystemet til på forskellige måder at gå til angreb på kræftcellerne. Metoden er meget specifik, og den kan ikke sammenlig nes med at styrke immunsystemet generelt gennem f.eks. kost og motion. Læs mere på: www.cancer.dk Kilde: Kræftens Bekæmpelse.\nremifemin® købes på Apoteket og hos Matas www.pharmaforce.dk · tlf.: 70 27 27 47\nhelse: xxxxxx tema eller nyrekræft eller den kræftform, vi nu arbejder med. Så det er både for at få erfaring, men også for at åbne op for tilbud til flere patienter, siger Inge Marie Svane. Det er endnu uvist, om T-celleterapi vil vise effekt i de kræftformer, der kommer til at blive behandlet i forsøget, men Inge Marie Svane er forhåbningsfuld. – Vi ved ikke, om det vil virke, men mindre studier har vist effekt i andre kræftformer – f.eks. er der vist flotte effekter i livmoderhalskræft. Her har et studie vist, at to svært forbehandlede patienter fik effekt, der medførte, at alle sygdomstegn forsvandt. Så der er noget, der peger i retning af, at vi ikke har udnyttet potentialet for T-celleterapi fuldstændigt endnu, siger hun.\nImmunterapi i tidligere sygdomsstadie Udover, at immunterapi vil komme til at kunne bruges i flere kræftformer, kommer vi, ifølge Inge Marie Svane, de\n+ Hvad gør immunterapi? Styrker immunforsvarets evne til at genkende og angribe kræftceller. Svækker kræftcellernes evne til at forsvare sig. Mere info på: www.cancer.dk KIlde: Kræftens Bekæmpelse\nkommende år til at se immunterapi brugt på flere sygdomsstadier, end det er tilfældet nu. – Lige nu bliver immunterapi primært afprøvet på patienter med udbredt kræftsygdom, men der er ikke noget, der taler imod, at man vil kunne bruge det forebyggende, mod tilbagefald. Vi har allerede data på, at immunterapi kan bevirke, at modermærkekræftpatienter får færre tilbagefald efter en operation. Jeg tror også, at det kommer til at brede sig til andre kræftformer, at man på et tidligere tidspunkt kan sætte ind med immunterapi, siger hun. Som andre tendenser inden for immunterapien fremhæver Inge Marie Svane, at man i øjeblikket afprøver kombinationer af forskellige immunte-rapimidler, samt at der er nye stoffer under udvikling, som angriber nye ’check points’, det vil sige nye mål for immunreguleringen.\nFrygter ikke prioritering Immunterapi har indtil videre været en bekostelig affære med behandlinger på op mod 55.000 kr. per patient pr. måned. Det nye prioriteringsorgan, Medicinrådet, har bebudet, at det kommer til at inddrage pris i sine vurderinger af nye lægemidler, men Inge Marie Svane frygter som udgangspunkt ikke, at det vil gå ud over ibrugtagningen af immunterapi. Hun oplevede nemlig stor lydhørhed hos Medicinrådets forgænger, KRIS (koordineringsrådet for ibrugtagning af sygehusmedicin,) og giver som eksempel dengang, det første immunregulerende antistof, ipilimumab, blev godkendt.\n+ Hvad er T-celleterapi? En særlig form for immunterapi er celle baseret immunterapi, hvor behandlingen består af aktive levende immunceller, som typisk er udtaget fra patienten selv. Immuncellerne aktiveres uden for krop pen, før de gives tilbage til patienten. Et eksempel er Tcelleterapi. Kilde: Kræftens Bekæmpelse\n– Det var meget dyrt på det tidspunkt, og det var en meget lille del af patienterne, der fik effekt af det. Men de fik til gengæld en langtidseffekt. Det havde KRIS rigtig god forståelse for, siger Inge Marie Svane. Hun peger også på, at den konkurrence på markedet, der automatisk kommer, i takt med at flere firmaer får godkendt immunterapeutiske lægemidler, kommer til at medføre et naturligt prisfald. – Der bliver heldigvis mere og mere konkurrence. Der er så mange medicinalfirmaer, der er i gang på området, at det ikke længere kommer til at være sådan, at kun et firma har det gode stof, og så er der ikke andre på banen. Derfor er de nødt til sænke prisen. Danmark har jo tradition for, i hvert fald indtil nu, at sætte nye behandlinger i gang hurtigt. Det er min oplevelse, at vi er hurtige til at søge, og myndighederne er hurtige til at give godkendelser, siger Inge Marie Svane. Kilde: Onkologisk Tidsskrift.\nForkortet produktinformation for Remifemin 20 mg, tabletter Sølvlysjordstængel (Cimicifuga racemosa, Elliot (L.), rhizoma). Virkning og anvendelse: Naturlægemiddel til lindring af hedestigninger og svedeture i forbindelse med overgangsalderen hos kvinder. Må ikke anvendes ved: Overfølsomhed over for jordstængel af sølvlys eller over for et eller ﬂere af hjælpestofferne. Bivirkninger: Sjælden (≥1/10.000 til <1/1.000): Vægtstigning. Gener fra mave-tarm-kanalen, f.eks. kvalme og diarré. Hudreaktioner som hududslæt, nældefeber, kløe eller eksem. Hævelser i ansigtet eller væskeophobninger i arme eller ben. Uregelmæssige menstruationsblødninger. Lidelser på grund af påvirkning af leveren (herunder hepatitis, gulsot og ændringer af leverfunktionstest). Særlige advarsler: Anvendes med forsigtighed til kvinder med leversygdom i sygehistorien. Der skal holdes øje med symptomer på en leverpåvirkning (se afsnittet ”Bivirkninger”). Ved symptomer på en leverpåvirkning skal behandlingen afbrydes og lægen kontaktes. Hvis der opstår blødninger fra skeden eller andre nye symptomer, bør lægen kontaktes. Remifemin bør ikke anvendes under en hormonbehandling (f. eks. østrogener). Under en behandling for brystkræft eller andre hormon-afhængige tumorer afgør lægen om en behandling med Remifemin må påbegyndes. Hvis symptomerne forværres efter uafbrudt brug, kontaktes lægen eller apotekspersonalet. Dette lægemiddel indeholder laktose. Dosering og indgivelsesmåde: Voksne: 1 tablet 2 gange dagligt, fortrinsvis morgen og aften. Behandlingsvarighed: Bør ikke anvendes uafbrudt i mere end 6 måneder uden at kontakte lægen. Indgivelsesmåde: Tabletterne bør synkes hele med tilstrækkelig væske. Pakninger: 60 og 200 tabletter i blister. LÆS INDLÆGSSEDLEN I PAKNINGEN INDEN BRUG. Indehaver af markedsføringstilladelse: Schaper & Brümmer GmbH & Co. KG, Bahnhofstrasse 35, D-38259 Salzgitter, Tyskland. Yderligere oplysninger kan rekvireres hos indehaveren af markedsføringstilladelsen eller hos den danske repræsentant: Pharmaforce ApS, Frederiksborggade 15, 2.sal., 1360 København K. 14.04.2016\nErnæringen du behøver Smagen du vil ha’\nAlle bør spise 3 hovedmåltider og 2-3 mellemmåltider i løbet af dagen.* Er du syg og har nedsat appetit, kan dette være svært. Fresubin® 2 kcal DRINK er rig på energi, protein, vitaminer og mineraler og indeholder det samme som et helt hovedmåltid. Og så smager den godt! Fresubin® er fødevarer til særlige medicinske formål. Kan købes på apoteket. * Den nationale Kosthåndbog\nHvis du vil vide mere, kan du besøge vores hjemmeside: www.fresenius-kabi.dk\nDu kan få ondt i fødderne, få vabler og blive ekstrem følsom overfor berøring, når du er i behandling for kræft. Du kan dog selv gøre meget for at skåne dine fødder undervejs. Af: Tina Rønhøj/kommunikationsmedarbejder i Danske Fodterapeuter / Foto: Colourbox\nødderne er forståeligt nok ikke det første, du tænker på, når du skal i behandling for kræft. Men du må ikke negligere dem, da du med en lille indsats selv kan lindre det ubehag, der kan opstå, og måske forhindre problemerne i at få ordentligt fat. Flossede tånegle, hud, der revner, og smerter, når du går, er nogle af bivirkningerne ved kemo, strålebehandling og kræftmedicin. Generne varierer alt efter, hvilken behandling du er i. Smerterne kan heldigvis blive mindre eller forsvinde igen, når du stopper med at være i behandling, men det er ikke altid, at det sker.\nHud og negleproblemer Fodproblemerne manifesterer sig i høj grad i huden, der kan rødme, få vabler, brænde, stramme, blive tynd, kilde, revne, hæve, skælle og få sår. Du kan også opleve en overproduktion af hård hud – kaldet hyperkeratose – og neglene kan løsne sig, falde af eller gro nedad. Endelig kan du få kraftige smerter i fød-\nderne, så du får problemer med at gå.\nUndgå varme og friktion Du kan lindre ubehaget ved blandt andet at undgå varme i form af vand, sol eller saunaer. Du bør også undlade at gnubbe for meget på huden eller dyrke sportsgrene såsom løb, aerobics og ketchersport, der skaber meget friktion i skoene og slider på huden. Endvidere bør du vælge komfortable sko, der passer til dine fødder og beskytter dem bedst muligt. Hvis du gerne vil være sikker på, at du forebygger flest mulige bivirkninger i fødderne, er det oplagt at få specifik rådgivning hos en fodterapeut om, hvilke sko, cremer og plejerutiner, der dækker dine behov bedst. Du kan også aftale regelmæssige behandlinger, så du sikrer dig, at du altid har hånd i hanke med dine fødder.\n+ Tips til at lindre ubehag • Undgå varmt vand. • Tag kølige brusebade/bade. • Tør huden forsigtigt ved at duppe med håndklædet, undgå at gnubbe. • Afkøl fødderne under den rindende hane med køligt vand, med et vådt eller et køligt håndklæde. • Undgå varme, direkte fra solen, saunaer og lignende. • Undlad at udføre aktiviteter såsom løb, aerobics og ketchersport, hvor skoene gnubber mod huden. • Smør forsigtigt med fugtighedscreme, der passer til din hud. Undlad at gnubbe. • Gå i komfortable, rummelige og åndbare sko (find flere skoråd på altomfoden.dk). • Gå ikke barfodet, brug tykke sokker eller sutsko. • Opsøg en fodterapeut for at få behandlet fødderne.\nVi har alle brug for at vide, hvor vi kan få hjælp, når vi behøver mere ro på hver dagen. Her får du nogle gode bud på løsninger.\nBeskyt dig med RadiCover De fleste af os bruger meget elektronisk udstyr i hverdagen. Derfor er det en god idé at beskytte sig mod stråling. Det kan du gøre med RadiCovers danskudviklede og gennemtestede anti-strålingsprodukter, der via den indbyggede anti-strålingsmembran, reducerer de skadelige mobilstråler. Mere info på: www.radicover.dk\n+ Gulerødder mod tarmkræft\nTil hud og mave Den økologiske olie er udvundet af de små, sorte nigellafrø, som du måske kender fra indisk mad. Olien, der er velegnet som kosttilskud og også kan bruges til pleje af huden, har en karakteristisk duft af nigellafrø, som dog forsvinder hurtigt. Brug olien som en serum inden dagcreme, eller tag et dagligt tilskud på op til 1 tsk. dagligt. Vejl. udsalgspris, kr.: 124,95 Mere info på: www.natur-drogeriet.dk eller tlf. nr.: 86923333\nLovende rotteforsøg giver forskerne håb om, at gulerødder kan blive en naturlig “kemokur” mod tarmkræft. Kræft i tykog endetarm er én af de mest udbredte og dødelige kræftformer med cirka 5000 nye tilfælde årligt. Et forsøg på Odense Universitetshospital har vist, at aktive stoffer fra gulerødder har reduceret forstadier til tarmkræft med op til 83 pct. Kilde: TV2.\nSJÆLESORG - HER OG NU Folkekirken har netop åbnet en ny online rådgivning om sjælesorg. På den måde kan du være anonym, hvis du har behov for at tale med en præst, når sjælen gør ondt. Mere info på: www.sjaelesorg.nu\n3-4 gulerødder dagligt kan forebygge tarmkræft Professor Lars Porskjær Christensen, SDU Biotechnology.\nC-vitamin kan skrive mange egenskaber på CV’et – antioxidant er en af de vigtigste. Så ’radikalerne’ kan bare komme an for C-vitamin er født til at tage kampen op mod iltbanditterne. Og skulle solen allerede have plettet huden, så står lysning af koks i pigmentet også på listen. Det samme gør dæmpning af rødme og inflammation. Men det hudtalent, vi priser C-vitaminet allermest for, det er dets betydning for dannelse af hudens proteinfibre. Altså dem, der giver huden styrke og elasticitet og forhindrer, at den folder og synker sydpå alt for tidligt.\nHvis det var let at have med at gøre, så ville det være allevegne. Cvitaminet. For det kan det meste både ind og udvortes. Men der er lige det med stabiliteten. For lige så stærk en hudforbedrer, det er, lige så sår bart er det, når det skal ud i lys og luft, og det skal det jo i hudpleje. Heldigvis har nogen fundet Cformlen.\nEkstra power C-vitamin er stærkt i sig selv, men sammen med andre antioxidanter bliver det som en skudsikker vest for huden. Dette powerserum indeholder også E-vitamin samt ferulasyre, en antioxidant, som fordobler den lysbeskyttende effekt af vitaminerne. Desuden er der konjacrod, som er meget rig på mineraler og vitaminer plus fugt fra bl.a. hyaluronsyre. Mad Hippie Vitamin C Serum, 299 kr. for 30 ml hos soulandscent.com\n+ Et dagligt boost Clinique tager vare på det sarte C-vitamin ved, at man først tilsætter det, når produktet bruges. Powder cleanseren med C-vitamin, kaolin-ler og salicylsyre er et pulver, der tilsættes vand før brug. Boosteren med 10 pct. C-vitamin aktiveres lige før brug og tilsættes ens creme. Den indeholder desuden salicylsyre og en lang række ekstrakter, der virker som antioxidanter og samtidig lysner pigmentpletter. Clinique Fresh Pressed Renewing Powder Cleanser, 265 kr. for 28 pakker – Daily Booster 585 kr. for 4 ﬂakoner til ialt 28 dages brug.\nNu som olie\nC-vitamin er vandopløseligt af natur, men svenske Akademiklinikken har arbejdet på sagen og skabt en C-vitaminolie. Det har fordel af let adgang, fordi huden er fedtelskende (og vandskyende) - og vitaminet er pakket godt ind. Ud over en lang række fedtsyrer og frøolier, der styrker hudbarrieren og holder på fugten, indeholder olien desuden andre lysnende ingredienser plus et par stærke makkere på antioxidantfronten, E-vitamin og ferulasyre.\nHvis man vil have optimal effekt, så er kombinationen af peeling og C-vitamin virkningsfuld. Murad’s peelpads forener 10 pct. glykolsyre med det alsidige C-vitamin og har tilsat lakridsrod, fordi det både lysner og dulmer. Både pletter og andet aldersværk får kamp til stregen. Anvendes 2-3 gange om ugen.\nAkademiklinikken Pure Glow Oil, 1.310 kr. for 30 ml i Magasin og magasin.dk Fås desuden på klinikker og på ak-skincare.com\nMurad Rapid Resurfacing Peel, 299 kr. for 16 pads\nhelse: Annonce xxxxxx\nmelissa Mellisa Multivitamincreme, 50 ml, 189 kr.\nLigesom med resten af Mellisas produkter er der virkelig blevet kælet for ingredienserne i Multivitamincremen. Den indeholder masser af multivitaminer og planteolier af høj kvalitet, som modvirker oxidativt stress og dermed rynkedannelse. Derudover understøtter cremen din huds spændstighed og evne til at regenerere sig selv, så du får en smuk og strålende hud nu og her og på sigt får en mere forfinet og udglattet overflade – og en hud, der er bedre beskyttet mod fremtidige aldersforandringer.\ndrømmer om at få lov at\nPå under et år gik Henriette Riedl fra at have et langt, flot og sundt hår til at være skaldet. Hårtabet har betydet et knæk i selvtilliden, men hun insisterer på ikke bare at være "hende den skaldede".\nredje august 2013. Datoen sidder indprentet i Henriette Riedls hukommelse. Det var den dag, hun tog hårtrimmeren og med tårerne løbende ned af kinderne barberede de sidste hårtotter, hun havde tilbage på sit hoved, af. Forud for den skelsættende dag var gået knap et år, hvor en lille, bar plet i hovedbunden havde udviklet sig til flere og større bare pletter og en efterhånden ikke eksisterende hårpragt. – Jeg sad ved frisøren, da hun pludselig spurgte, om jeg havde være stresset. Hun havde fundet en bar plet på størrelse med en tommelfingernegl i min hovedbund. Blandt frisører kalder de det åbenbart stresspletten, fordi det er noget, de ofte oplever hos kunder, der er stressede, fortæller Henriette Riedl.\nAf: Jannie Ivankow Søgaard / Foto: Privat\nDen 37-årige kvinde fra Odense havde været stresset i en periode, og hun godtog derfor i første omgang frisørens forklaring. Men pletten voksede hurtigt, og bekymret bestilte hun tid hos sin læge. – Han beroligede mig, gav mig et middel mod svamp i hovedbunden og sagde, jeg ikke skulle være bange for at miste al håret, siger Henriette Riedl. Hun trækker på smilebåndet, da hun fortæller det, for ironisk nok gik det fuldstændig modsat af, hvad lægen forudsagde. – Jeg blev mere og mere tyndhåret. De dage, hvor der næsten ikke var hår på børsten, når jeg børstede det, var jeg det lykkeligste menneske. Så troede jeg på, at nu vendte det. Men de dage, hvor jeg stod i badet og kunne tage lange hårtotter af, var jeg det ulykkeligste, siger hun.\nMirakelkur søges Henriette Riedl var glad, da hun blev henvist til specialister på hospitalet. Hun regnede med, at hun nu kunne få hjælp til ikke bare at blive udredt, men til også at få sit hår tilbage. Sådan gik det imidlertid ikke. Det eneste, der skete, var, at hun fik taget en blodprøve, der skulle sikre, at hendes skjoldbruskkirtel fungerede. – Da de kunne se, at den ikke fejlede noget, afsluttede de mig og gav mig en seddel i hånden med en henvisning til en parykmager. Det var det, siger hun. Henriette Riedls sygdom hedder alopecia, også kendt som pletskaldethed. En autoimmun sygdom, der er kendetegnet ved, at man mister sit hår. Nogle får blot få pletter uden hår. Andre taber det hele. Nogle får deres hår igen. Andre gør ikke. Og værst af alt – der findes ingen behandling, der kan få håret til at gro ud igen.\nHenriette Riedl insisterer på ikke bare at være "hende den skaldede.\nDR ILLE R MAV E N? helse / april 2017\nDet forbandede problem er, at vi er en forholdsvis lille gruppe patienter, og at vi ikke er dødssyge. Der er ikke penge og prestige i at forske i den her sygdom. Henriette Riedl\nTeorierne går på, at sygdommen skyldes både genetik og stressrelaterede tilstande, men ingen ved det med sikkerhed. – Det forbandede problem er, at vi er en forholdsvis lille gruppe patienter, og at vi ikke er dødssyge. Der er ikke penge og prestige i at forske i den her sygdom, siger Henriette Riedl, der er uddannet sygeplejerske, men arbejder som it-konsulent.\nMonsteret i spejlet I dag går Henriette Riedl med hue eller tørklæde på hovedet, når hun er væk hjemmefra. Hendes børn på otte og 12 år er ikke flove over, at deres mor ser ud, som hun gør. Og når deres kammerater i skolen spørger hende, hvorfor hun ikke har hår på hovedet, kan hun sagtens lave sjov med det. – Så hiver jeg huen af, viser mit skaldede hoved og siger, at det er fordi, jeg ikke har spist nok grøntsager, siger hun og smiler. Hun har ellers flere parykker liggende, men de kradser og er ikke rare at have på. I stedet har hun vænnet sig til, at folk kigger undersøgende på hende, og hun insisterer for eksempel også på\nstadig at gå i svømmehallen, selvom hun mødes af mange nysgerrige blikke i omklædningsrummet. Sit eget spejlbillede har hun derimod ikke vænnet sig til. – Hele mit liv har jeg overlevet på at være en pæn pige, fordi jeg altid har haft lavt selvværd. Da mit hår så forsvandt, var det ikke til at holde ud. Når jeg ser mig i spejlet, ser jeg et monster. Jeg føler slet ikke, at jeg har noget at tilbyde. Folk siger til mig, at jeg er heldig, fordi jeg kan bære at være skaldet, men det kan jeg slet, slet ikke se, siger Henriette Riedl.\nFrygten for at blive forladt Førhen kunne Henriette Riedl få et selvtillidsboost, når hun tog ud – hun var tilfreds med sit udseende og fik ofte komplimenter i byen. I dag føler hun ikke, at hun er værd at komplimentere. Hun kan også til tider bekymre sig om, hvorvidt hendes mand stadig finder hende tiltrækkende og dejlig. – Jeg er ikke flov over mig selv, og selvom min mand ikke kun har valgt mig, fordi jeg så ud, som jeg gjorde, så har det jo alligevel haft en betydning dengang. Og selvom han aldrig nogen-\nsinde har givet udtryk for, at det betyder noget, at jeg har tabt håret, så har jeg ind imellem tanker om, hvad jeg skulle gøre, hvis han gik fra mig. Der er jo ikke andre, der vil kigge efter én som mig. Heldigvis er min mand sød og plejer at sige, at jeg bare er som en plante, der har fået frost og har smidt bladene, smiler hun.\nHåbet På trods af, at hårtabet fylder meget inden i Henriette Riedl selv, har hun ikke lyst til, at det skal fylde alt i hendes relationer til andre mennesker. Hun vil bare gerne ses som den mor, hustru og veninde, hun også er. Hun har af samme grund heller aldrig været medlem af foreninger eller grupper for mennesker med alopecia. – For det første bliver jeg i rigtig dårligt humør af at se så mange andre med skaldet hårbund. Og så har jeg heller ikke lyst til at blive identificeret med en gruppe, der ser sig selv som ”os, der er syge”. Jeg er jo så meget andet end mit manglende hår, siger hun. Det er mere end tre år siden, Henriette Riedl sidst havde hår på hovedet. Hun har prøvet alverdens behandlinger\n+ Pletskaldethed (alopecia) • Rammer ca. 1,7 pct. af befolkningen.\n• Optræder hyppigst hos børn og unge. Knap halvdelen af tilfældene rammer unge under 20 år. • Mænd og kvinder rammes lige hyppigt. • Starter ofte med en eller få møntstore pletter, som gradvis vokser i løbet af få uger. • Skæg, øjenbryn og vipper kan også rammes. Sjældnere rammes hele kroppen. • Forløbene varierer, men over halvdelen af de, der rammes, får håret spontant tilbage inden for seks måneder. • 80 til 90 pct. får spontant håret igen. • Der findes ingen behandling med langtidseffekt.\n4 vigtige byggesten Cal- Mag- D3- Olie fra fisk, hørfrø K2 til at vedlige- og kæmpenatlys holde normale Rig på omega 3 knogler fedtsyrer Epa/Dha\nog betalt i store summer til alternative behandlere, der har vist sig ikke at kunne gøre en forskel. Men hun nægter stadig at opgive drømmen om igen at kunne lade en børste glide igennem sit eget lange hår. – Hvis jeg nu vidste, at håret aldrig kunne komme igen, ville det måske være nemmere at acceptere det. Men fordi man ved, at folk med alopecia kan få deres hår igen – nogle efter mange år – så giver det jo håb. For mange lyder det måske mærkeligt – men jeg drømmer om at få lov at opleve at blive gråhåret, siger Henriette Riedl.\nSociologen om hår og hårtab Hårpragten er særlig vigtig for kvinder. De bruger den til at definere sig selv og signalere, hvilken type kvinde de er, siger sociolog Emilia van Hauen. Når kvinder friserer sig, fremtryller flotte frisurer og bruger mange penge på produkter og tid i frisørstolen, handler det blandt andet om noget så elementært som biologi og overlevelsesinstinkt, fortæller Emilia van Hauen. – Kvinder er det fysisk svage køn, hvilket betyder, at vi rent genetisk er kodet til altid at søge at få den bedst mulige beskyttelse gennem den mand, vi finder. Mænd tiltrækkes instinktivt af skønhed, fordi det er lig med sundhed i naturen, og når kvinder derfor gør meget ud af sig selv – også deres hår – gør de det blandt andet ud fra forestillingen om, at det giver dem de bedste overlevelsesmuligheder. Også selvom det kan virke overflødigt i 2017, forklarer hun.\nAfspændende, afstressende. Leddenes bevægelighed. Afhjælper morgenstivhed\nHøje doser B vitaminer. Giver energi. Vedligeholder hud og hår. Frigives i to tempi\nhelse: fokus Derfor er det også rigtig svært for især kvinder at miste deres hår. Fordi det grundlæggende betyder, at de mister et redskab til overlevelse og med det manglende hår tillige signalerer, at de er svage og skrøbelige. Hårpragten kan også betragtes som et mere direkte kommunikationsmiddel, påpeger Emilia van Hauen. – Hvis du laver en hanekam, signalerer du f.eks. oprør – sætter du dit hår op i en stram, høj hestehale, signalerer du f. eks. kontrol. Håret siger rigtig meget om, hvem du er som type. Så når kvinder mister deres hår, er det blandt andet også svært, fordi de frarøves en mulighed for at lave noget social kommunikation om dem selv, siger Emilie van Hauen, der heller ikke mener, at man skal glemme, at hår også har en forførende kraft. – Har du det lange hår sat op, er det tegn på, at du tæmmer dig selv. Men det øjeblik, du løsner det, gør du dig fri, og det kan ses som en optakt til sex, som jo også handler om at give efter og slippe kontrollen, siger Emilia van Hauen.\nPsykologen om hår og hårtab Det kan gå hårdt ud over identitetsfølelsen hos både kvinder og mænd, der mister deres hårpragt, fortæller privatpraktiserende psykolog Neela Maria Sris. Det er forståeligt, at de fleste mennesker ønsker at få det bedste ud af det udseende, de er blevet givet fra naturens side. Men forholdet til ens eget ydre bør være balanceret, mener psykolog Neela Maria Sris. Ellers kan et hårtab opleves som særdeles belastende. – De, som får det værst med et hårtab, er mennesker, som identificerer sig meget med deres hår. Der er således forskel på at tænke: ”Ingen vil nogensinde finde mig attraktiv nu, da jeg har mistet mit hår, og mine venner er flove over at blive set med mig,” sammenlignet med: ”Jeg er præcis den samme person som før, også selvom jeg har mistet mit hår. Jeg er en lige så god ven, far/mor, bror/søster, partner og kollega som altid. Mit hår siger ikke noget om, hvem jeg er”, siger Neela Maria Sris.\nHenriette Riedl følte, hun mistede sig selv, da håret forsvandt\nHos både mænd og kvinder risikerer hårtab at gå hårdt ud over identitetsfølelsen. Dog på forskellig vis. – For mænd er hårtab noget, som hører alderdommen til. Det bærer en symbolværdi. Nu træder man ind i en anden epoke af ens liv; nemlig alderdommen, hvor man har opnået mange af de mål, man havde sat sig for i livet, blandt andet at finde en partner. Det betyder, at det kan være enormt svært for mænd at miste deres hår i en ung alder. De kan føle, at det vil begrænse dem i at opnå deres mål i livet, og mange vil opleve at føle sig mindre værd, hvilket spiller ind på identitetsfølelsen, siger Neela Maria Sris. For kvinder handler det om, at håret er forbundet med selve kvindeligheden.\n– Ligesom bryster og æggestokke kan være afgørende for følelsen af at være kvinde, kan håret være det. Derfor vil kvinder, der mister deres hår, typisk føle sig mindre kvindelige, hvilket uden tvivl har indflydelse på oplevelsen af identitet, siger hun. Neela Maria Sris opfordrer til, at man arbejder på at få et positivt selvbillede, hvis man oplever at miste sit hår og har det svært med det. – Man kan øve sig i at have konstruktive tanker om sig selv og f.eks. udfordre ens negative tanker ved at lave adfærdseksperimenter. Hvis man tror, at ingen mennesker vil finde en skaldet person attraktiv, kan man jo spørge andre folk, om det også er deres opfattelse, siger Neela Maria Sris.\nForhandles hos Matas, på apoteket samt i helsekostforretninger\nHåret er noget, vi skaber\nMange af os tænker på vores hår, som en vigtig del af vores ydre identitet. Desværre bestemmer vi ikke altid selv, hvilken hårpragt eller mangel på samme, vi har. Men vi har faktisk en indflydelse på, hvilke vækstbetingelser, vi giver håret. Af: Malene Tonnung / Foto: Scanpix\nar du og din familie altid lidt af tyndt, fint, nordisk hår? Eller fødes I med en fantastisk manke, som så forsvinder alt for tidligt? Der er genetiske forhold på spil, når vi taler om hårpragt, men måske er det ikke bare generne, der går i arv. Måske er madvanerne nedarvet fra dine forældre også en af synderne? Uanset om du er heldigt eller uheldigt stillet på hårkontoen, så kan forholdene ændre sig gennem livet. Her spiller kost og livsstil en meget stor rolle. Du har måske også hørt om, at folk kan blive gråhårede på en nat – eller at gravide pludselig får en skøn manke i den søde ventetid?\n+ Naturli alternativer? Denne artikel er blevet til i samarbejde med magasinet Naturli, der skriver om sundhed og velvære med fokus på na turlige og alternative metoder og midler. Se mere på www.naturli.dk – hvor du også kan søge på artikler om hår, hår pleje og kosttilskud.\nStress, hormoner og søvn kan således påvirke håret indefra, ligesom en kost rig på bestemte næringsstoffer kan.\nNæringsstoﬀer til dit hår B-vitaminer er f.eks. grundlæggende for bl.a. vores hår. Derfor har mange glæde af et kompleks af B-vitaminer, hvis håret er tyndt og trist. Eller stærke B-vitaminer, hvis du ligefrem lider af hårtab. Silicium er et spormineral, også kendt som kisel, som vi bruger til at danne både knogler, hud og hår. Rigtig mange, der lider af hårproblemer har glæde af et tilskud af silicium. De essentielle fedtsyrer – som omega 3 – er nødvendige for en sund hårbund uden kløe, og som medvirker til at skabe glansfuldt hår. Mangel på jern kan få både dig og dit hår til at se træt ud. Zink er et vigtigt mineral for huden og immunforsvaret, f.eks. til sårheling, men det er også nødvendigt for håret. Proteiner og calcium er også nødvendige, når håret skal gro. Men lever du bare nogenlunde normalt, er det sjældent her, du mangler næringsstoffer.\nGodt for hud og negle også Fordelen ved mange af disse næringsstoffer er, at de har masser af positive bivirkninger udover at hjælpe på håret:\nhuden, neglene og energiniveauet vil også elske at få boostet indtaget på disse områder. Fuldkorn, nødder, rå grøntsager og frugt er rige på mange af de hårvenlige næringsstoffer. Så du kan næsten regne ud, at de sunde fødevarer er dem, der generelt har bedst indflydelse på dit udseende. Samtidig skal du også huske at få drukket vand. Både fordi hud og hår er afhængige af fugten indefra, men også fordi der kan være spormineraler som silicium i. Er du allerede ramt af et tyndt, slattent og plaget hår, kan du sagtens finde tilskud med disse næringsstoffer, som kan sætte gang i en hurtigere gendannelse af din hårpragt.\nhår, hud & negle\n– 1 kapsel dagligt bidrager til at styrke og nære hår, hud & negle\nImportør i Skandinavien: Lime Pharma ApS | (+45) 39563626 | www.limepharma.dk Kan købes i landets bedste helsekost forretninger, Helsemin og de største webshops – samt hos www.bioforce.dk helse / april 2017\nNoget af det største i livet er at blive for ældre. Graviditeten kan dog sagtens give anledning til bekymringer og spekulationer hos de fleste om, hvorvidt kosten og livs stilen er optimal for det lille mirakel, der ligger og vokser inde i maven. Her får du en håndfuld effektive præparater, som kan give en hjælpende hånd til dig og dit barn.\nBio-Gravid er et kombinationspræparat udviklet i samarbejde med jordemoder.dk. Præparatet er nøje sammensat ud fra den seneste videnskabelige viden om, hvordan kosten påvirker mor og barn. Med Bio-Gravid får du et kosttilskud indeholdende vitaminer, mineraler og fedtsyrer tilpasset de særlige behov, du har som gravid. Æsken indeholder 3 x 60 tabletter/ kapsler til en måneds forbrug og koster 259 kr. Forhandles i Matas og helsekostforretninger. Mere info: www.pharmanord.dk eller på tlf. nr.: 7585 7400\nCopaxone godkendt til gravide\nSkånsomt for maven Tilskud af jern kan af nogle op leves at være hårdt ved maven. HemoJern-tilskud er skånsomt for maven, fordi det indeholder både hemoglobinbundet jern (hemjern) og ikke-hemjern. Mængden af jern i HemoJern er derfor ikke direkte sammen ligneligt med andre traditionelle jernpræparater, der udelukkende indeholder hemjern. Vejl. udsalgspris: Kr.: 77,95 for 100 tabletter. Fås på apoteket, helsekostforretninger og Matas. www.orkla.dk, tlf. nr.: 4358 9300\nALT I ÉN TIL VORDENDE MØDRE\nHar du attakvis multipel sklerose, og er du gravid eller planlægger at blive det, så må du gerne fortsætte med at tage præparatet Copaxone, der ikke længere er kontraindiceret under graviditet. Årsagen er, at det europæiske lægemiddel agentur efter at have gennemgået omfattende datamateriale fra mere end 700 gravide, nu vurderer, at der ikke er øget risiko for graviditetsproblemer eller misdannelser hos barnet. For mere info kontakt: melinda_magyari@dadlnet.dk\nTil gravide og ammende Baby-Me-Now indeholder vitaminer, mineraler og urter sammensat i doser, der bidrager til den gravides behov for bl.a. folsyre, calcium, jern og zink. Produktet er desuden tilsat urter med plantenæringsstoffer. Baby-MeNow fra Solaray kan anbefales både før og under graviditet og til ammende kvinder. Forhandles i Helsam, Matas og på udvalgte apoteker. Vejl. udsalgspris: Kr.: 249,95 for 150 kapsler. Anbefalet dosis tre kapsler om dagen.\nHelse har fået nyt website magsinethelse.dk Find vores tidligere artikler, eller lad dig inspirere af vores temaer. Det er blevet både lettere og mere indbydende at surfe rundt på hjemmesiden og finde viden og gode råd til et bedre helbred. Du kan selvfølgelig fortsat finde konkurrence, krydsord og det nyeste magasin på www.magasinethelse.dk\nKRÆFTRASK - MEN TOM INDENI Henrik Prinds Rasmussen er praktiserende læge i Lægehus Nord i Kolding. Ud over at være special læge i almen medicin interesserer Henrik sig for led-, muskel- og ske letsygdomme, akupunk tur og kognitiv terapi. Henrik arbejder desuden med udvikling af kvalitets sikring i almen praksis.\nDet kan føles både skamfuldt eller forbudt. "Nu er jeg jo endelig blevet rask, og så burde jeg være taknemmelig – men i stedet føler jeg mig tom og træt". 38\n"Det er mærkeligt – jeg føler mig helt tom. Jeg har ikke nogen energi. Jeg burde være helt vildt glad og taknemmelig, men jeg kan slet ikke mærke nogen glæde. Jeg føler mig udmattet og træt. Jeg sover hele tiden og kan ikke mærke, hvad jeg har lyst til". Hun har for ca. et halvt år siden fået konstateret brystkræft. Hun har fået foretaget en brystbevarende operation og har i efterforløbet fået både strålebehandling og kemoterapi. Hun har selv i hele forløbet været meget fokuseret på at gøre alt, hvad hun kunne for at understøtte behandlingen med sund kost, motion og hvile. For nylig har hun fået besked om, at behandlingen er afsluttet. Der er ikke mere kræft at finde i hendes krop. Hun har fået besked på, at hun vil blive fulgt en gang om året de næste fem år. Hun har fået at vide på sygehuset, at de ikke kan garantere, at kræften ikke kommer igen, men at hun er færdigbehandlet, og at undersøgelserne ikke viser tegn på kræftsygdom mere. Hun er kommet hos mig i forløbet og har klaret det rigtig godt. Hun har været bevidst om alvoren i sin situation, men har også været god til at leve livet på trods af sygdommen. Hun har været god til at hente energi i samværet med venner og familie. Det var faktisk, som om hun fik mere energi, da hun først fik diagnosen. Hun har selv beskrevet det som en form for stædighed: ”Den kræftsygdom kan bare komme an!” Det gjorde den så, og hun har sammen med kræftafdelingen vundet slaget. Nu sidder hun i konsultationen og er stille efter at have fortalt mig om den tomhed, som hun føler nu. Det har været en voldsom fysisk og psykisk rejse, som hun har været på. Hun har været udfordret maksimalt både fysisk og psykisk og har i processen opdaget en udholdenhed og energi, som hun ikke troede, hun havde. Vi taler om, at der er andre som hende, der i forbindelse med alvorlig sygdom oplever nye side af sig selv og gennemlever både fysiske og psykiske\nudfordringer, som de ikke havde forestillet sig muligt. For mange opleves det som en styrke og en sejr at komme igennem, og det er det jo bestemt også. Udfordringen er efterfølgende for nogle, at der opleves tomhed og nedsat energi. Det kan føles både skamfuldt eller forbudt. "Nu er jeg jo endelig blevet rask, og så burde jeg være taknemmelig – men i stedet føler jeg mig tom og træt". Jeg taler med min patient om, at det kan sammenlignes med at bestige et bjerg første gang i sit liv, når det eneste referencepunkt man har, er en vandretur på Himmelbjerget. For det første er det en ensom rejse, som kan være svær at dele med venner og familie, der kun kender udflugten til Himmelbjerget. De ved simpelthen ikke, hvor hårdt det er både fysisk og psykisk. Efterfølgende, når bjerget er besteget, har hun i et halvt år brugt mere energi end nogen sinde før. Jeg fortæller hende, at jeg ville være mere overrasket, hvis hun ikke var udmattet. Vi kan kun bruge energien én gang, og når den er brugt, er der behov for at restituere, og det kan tage flere måneder. Samtidigt har hun oplevet en voldsom følelsesmæssig intensitet i kampen for at overleve – at hun skulle nå toppen. Nu, da hun har nået toppen, er der stille. Det er tid til refleksion og ny orientering. Det er tid til en ny rejse. Jeg fortæller hende, at hun reagerer helt normalt, og at hun har brug for både at lade op, at reflektere over det, der er sket og give sig tid til at finde sig selv, efter den livsomvæltende begivenhed, som hun har oplevet. Vi bliver enige om at ses igen efter en måned for at snakke om, hvordan det går.\nEn håndgribelig fornemmelse. Man plejer at tale om fingerspidsfornemmelser. Det går vi et hundred procent ind for her hos Mousetrapper. Vores bevægelige styremåtte, som flytter sig efter dine fingerbevægelser, giver en helt unik fornemmelse og et bevægemønster som er svært at opnå med nogen anden\ncomputermus. Med en Mousetrapper kan du føle dig tryg og modvirke smerter i arm, skulder og nakke. Få en nemmere hverdag, og slip for at føle dig begrænset i at gøre det du virkelig elsker her i livet. Prøv Mousetrapper – the wellness mouse.\nLæs mere om Mousetrapperfornemmelsen og konkurrere om en weekend til Åre på www.mousetrapper.com\n”JEG HAR FORTRUDT SÅ MANGE GANGE SIDEN” Det er 13 år siden, men den bliver aldrig glemt. Dagen, hvor Marianne skulle træffe den svære beslutning om organdonation, da hendes søns liv ikke stod til at redde. Blandt dem, der donerede organer i 2016, var det i tre ud af fire tilfælde alene de efterladte, der tog beslutningen, da afdødes ønsker ikke var registreret i Donorregistret.\nAf: Mette Ærbo Behrend / Foto: Henrik Kastenskov/Fotoco\nå sygehusgangen på Vejle Sygehus bliver Marianne og hendes eksmand som det første mødt af en læge og en afdelingssygeplejerske. Det er et godt stykke over midnat, da den kvindelige læge giver den tragiske besked om, at man har forsøgt at genoplive deres søn Henrik i over en time, men der er ikke mere at gøre. Det er her på sygehusgangen, at lægen beder dem overveje muligheden for organdonation på vegne af deres 25-årige søn. Da spørgsmålet stilles, har de ikke set deres søn endnu. – Jeg stirrede på lægen og mærkede, at jeg blev vred. I øjeblikket tænkte jeg: "Du skal ikke skære i min søn. Hvorfor spørger du om det lige nu og her?" Måske er det bare en ond drøm. Det kan ikke være rigtigt. Jeg har ikke engang set min søn endnu, fortæller Marianne. Mariannes søn er tidligere på aftenen faldet om, da han var hjemme hos en kammerat. Henrik havde rejst sig for at gå på toilettet, og pludselig hører kammeraten en mærkelig lyd. Han kalder og spørger til, om alt er okay, men får ikke svar. Da kammeraten åbner døren, er Mariannes søn faldet om. Kammeraten\nfår tilkaldt en ambulance og forsøger at genoplive ham. Det samme forsøger man i ambulancen og på Vejle Sygehus, men der er intet at gøre. Det viser sig senere, at en pulsåre i hjernen var bristet.\n”Vi kunne ikke sige ja” På sygehusgangen står Marianne og hendes eksmand begge to lammet og skal sammen tage beslutningen. Organ donation var ikke et emne, de havde diskuteret med Henrik, så de kendte ikke til hans holdning. – Det var fuldstændig surrealistisk. Det var som om, at den ene del af mig havde forstået det. Og en anden del af mig ville ikke. Så vi kunne ikke sige ja. Det kunne vi bare ikke, fortæller Marianne om den svære beslutning.\nBlot ti dage forinden havde familien været på en skiferie sammen, hvor Mariannes søn var frisk og frejdig. Henrik havde forhøjet blodtryk, men ellers var der ingen tegn på den medfødte defekt. To uger senere ændres familiens liv for altid. Marianne mindes ikke den nøjagtige formulering af lægens spørgsmål, men hun husker, at spørgsmålet blev stillet på en meget ordentlig måde. Lægen lagde intet pres på dem, men beskrev det som en mulighed, de frit kunne sige ja eller nej til. Og der var ikke noget rigtigt svar. De skulle ikke føle dårlig samvittighed, men derimod forholde sig til spørgsmålet som en mulighed. De endte med at sige nej, men beslutningen har plaget Marianne lige siden.\nIndeni har jeg den her kæmpestore billedbog. Når jeg lukker øjnene, kan jeg genkalde alle de gode minder, og de billeder mister jeg aldrig.\nDet virkede så definitivt at sige ja til organdonation den nat i marts i 2004, fortæller Marianne: – I sådan en situation er ingen i stand til at træffe en beslutning. Du er lammet af sorg og chok. Det føles så definitivt at sige ja. For jeg havde et håb om, at Henrik ville vågne op. Men efterfølgende kan jeg se, at vores nej var definitivt – for der er ingen fortrydelsesret.\n+ Tag stilling til organdonation på sundhed.dk Når du logger på www.sundhed.dk med dit NemID, kan du registrere din holdning til or gandonation. Du kan tage stilling til, om du ønsker at donere flere, ét eller ingen organer i tilfælde af hjernedød. Hvis du ikke har registreret din holdning, er det dine pårørendes opgave at træffe beslut ningen. Du kan altid ændre din registrering.\nMarianne opfordrer alle til at tage stilling til organdonation for deres pårørendes skyld.\nLægerne skal handle hurtigt. Derefter er chancen forspildt, og jeg har fortrudt så mange gange siden, s iger Marianne og fortsætter: – Tænk at kunne give liv til flere mennesker. I dag tror jeg, at jeg ville have fundet trøst i, at en del af ham kunne leve videre i et andet menneske. For mig er det en smuk tanke. Vi kan så meget i dag, så det er med at gribe muligheden for at holde liv i de børn, vi kan. Da der er gået fem år efter tabet af sin søn, rammes Marianne af en pludselig frygt. Hun frygter, om hun mon glemmer lyden af Henriks stemme? Og hans udseende? – Men det glemmer man ikke bare sådan. For når jeg lukker øjnene, ser jeg Henrik helt klart og tydeligt. Indeni har jeg den her kæmpestore billedbog med vores minder. Når jeg lukker øjnene, kan jeg genkalde alle de gode minder, og de billeder mister jeg aldrig, fortæller Marianne.\nMan bør gøre det for sine pårørende Alle kan registrere deres ønske på sundhed.dk på ganske få minutter. Nogle år efter sønnens død registrerer Marianne sin egen holdning til organdonation af én primær grund: – Dét burde være bærende, at man gør det for sine pårørende. Men hvis det\nstod til mig, så burde man slet ikke blive spurgt. Det ville have været bedre for os som familie for 13 år siden, hvis beslutningen var taget, så man som udgangspunkt var registreret som donor. Så man tog de organer, man kunne bruge, lige-\n+ Organdonation – tal fra 2016\nDen ældste donor til dato var\n(to velfungerende nyrer).\nBlandt dem, der donerede organer, var det i\naf tilfældene de pårørende, der skulle træffe beslutningen, da afdøde ikke havde registreret sin holdning. Kilde: Dansk Center for Organdonation\nsom de gør i Holland. Hvis man så var imod, kunne man registrere et forbud. Marianne oplever også skepsis i familien i forhold til at registrere sin holdning. Flere forstår ikke, at hun har sagt ja, da det betyder, at man som pårørende ikke får lov til at sige farvel til en ”hel” krop. Mariannes ældste søn på 34 år har endnu ikke registreret sin holdning, fordi det virker angstprovokerende for ham: – Han siger, at han bliver helt tør i munden og bange af at tænke på det. I mange år gik han og var bange for at blive 25, for hans storebror blev ikke ældre. Mine andre børn kan heller ikke lide at tale om det, og de har heller ikke registreret deres holdning. De tør ikke. Men jeg bliver ved med at skubbe til dem, fortæller Marianne. Hun oplever det som en irrationel angst, og hun har svært ved at gennemskue, hvad det er, at folk er bange for. Måske tror de, at de underskriver deres egen dødsdom: – Det er i bund og grund nok vores tilgang til døden. Den er stadigvæk så tabubelagt for mange af os, fortæller Marianne og afslutter: – Det er ærgerligt, at man skal helt derud, hvor man mister, før man tør tage stilling. Det skulle jeg selv. Men der kan ske noget på et splitsekund. Så for de pårørendes skyld bør man tage stilling.\nSTOR UNDERSØGELSE OM SUNDHEDEN I DANMARK\nSygehusbyggeri giver boom af praktikpladser\nHvordan har du det? Det spørgsmål er 300.000 danskere blevet spurgt om i en stor undersøgelse, der skal kortlægge sundheden i hele Danmark. Undersøgelsen skal blandt andet bruges til at finde ud af, om der er store regionale forskelle i rygning, kost og motion. Undersøgelsen er tidligere blevet gennemført i 2010 og 2013, og resultaterne har haft betydning for, hvordan sundhedsvæsnet ser ud i de enkelte kommuner og regioner. Eksempelvis ansatte Aalborg Kommune psykologer til at opspore stressramte på ungdomsuddannelser, da undersøgelsen viste, at mange aalborgensere jævnligt følte sig nedtrykte. De adspurgte har fået et spørgeskema i deres almindelige postkasse eller i deres e-boks.\nKøge, Gødstrup, Herlev og Randers: Det er bare nogle af de mange steder i landet, hvor der er gang i sygehusbyggerier. Ud over fordelene for patienterne – blandt andet i form af enestuer og mere moderne behandlingsfaciliteter – kaster byggeriet også en lind strøm af praktikpladser af sig. Siden byggeboomet for alvor begyndte i 2011, er der skabt 493 årsværk som praktikpladser, viser en opgørelse fra Danske Regioner. Regionerne stiller typisk krav til entreprenørerne om, at tre til seks pct. af arbejdspladserne skal være praktikpladser.\nLyttende personale på akutmodtagelsen De fleste borgere, der i 2016 besøgte akutmodtagelse eller akutklinik med mindre skader, oplevede, at personalet var lyttende. Otte ud af ti patienter synes, at personalet er lyttende og kommunikerede tilfredsstillende, mens syv ud af ti synes, at de er trygge ved at tage hjem, når de er blevet tilset. Det viser Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser i Akutmodtagelser fra 2016. Omvendt viser undersøgelsen, at akutmodtagelserne skal blive skarpere på at informere om ventetid. Otte ud af ti patienter synes, at de ikke bliver informeret tilstrækkeligt om udviklingen i deres ventetid. Svarene fra undersøgelsen tager regionerne til sig. Eksempelvis arbejder Bornholms Hospital nu med at sende personalet på kursus i ”Håndtering af venteværelse,” så personalet får bedre redskaber til at formidle information om ventetid. Kilde: Den Landsdækkende Undersøgelse af Patientoplevelser i Akutmodtagelsen\nKilde: Danske Regioner Kilde: Region Hovedstaden\nHospitalerne har sparet 18 mio. kr. på energi Fra 2009 til 2015 har regionerne reduceret vandforbruget med 21 pct., forbruget af varme med 12 pct. og elforbruget 1,5 pct. Reduktionen kommer på trods af, at aktiviteten på sygehusene i samme periode er steget med 26 pct. Det viser en ny rapport, som er udarbejdet i samarbejde med NIRAS. Besparelserne kommer med hjælp fra nye solceller, bedre isolering af ældre bygninger og en mere energieffektiv belysning. Det skønnes, at det lavere forbrug har sparet regionerne for 18 mio. kr.\nHvornår kommer kørekort et i fare?\nKørekortet giver frihed, fleksibilitet og selvstændighed. Men for at kunne beholde kørekortet, er det afgørende, at man kan se. Ikke nødvendigvis som en havørn, men godt nok. Af: Øjenforeningen / Illustration: Øjenforeningen\nvornår er synet godt nok til, at man kan beholde kørekortet? Det findes der helt klare regler for. Reglerne for privatbilister er knapt så strenge, som hvis kørekortet bruges i erhvervssammenhæng. Vi bringer et overblik for privatbilister her:\nSynsstyrken Synsstyrken er et udtryk for øjets evne til at se detaljer og vurderes ved hjælp af en synstavle. Når lægen beskriver synsstyrken, sker det altid i forhold til, hvad en normaltseende person kan se. Den nederste linje på synstavlen viser, hvad normaltseende kan se på 6 meters afstand. Kan man på 6 meters afstand kun læse det, som en normaltseende kan læse på 12 meters afstand, siger man, at synsstyrken er 6/12 eller 0,5. For at bevare kørekortet skal man som minimum kunne se 6/12, når begge øjne bruges samtidigt – med briller. Synskravet kan også udtrykkes ved, at synsstyrken på bedste øje skal være 6/12. En enøjet med synsstyrke 6/12 er altså OK. Men i\nøvrigt har en dansk undersøgelse vist, at 17 pct. af de svagtsynede, der stod til at miste kørekortet, kunne opfylde synskravet til kørekort ved at få en bedre tilpasset brille.\nSynsfeltet Man skønner, at synet bidrager til op mod 90 pct. af alle de informationer, vi opfatter i trafikken. Det er derfor ikke nok alene at kunne se (nogenlunde) skarpt, man skal f.eks. også kunne orientere sig til siderne. Synsfeltet måles både i det vandrette og det lodrette plan, og er illustreret i figur 1 og 2. Man kan godt have indsnævringer i synsfeltet, når bare man stadig opfylder disse mål: • Vandret udstrækning: Mindst 120° • Til højre og venstre: Mindst 50° • Lodret udstrækning op og ned: Mindst 20°\nSynsfeltet for højre øje (grøn) og venstre øje (rød) overlapper hinanden i de centrale 120°, hvor synsfeltet normalt er bedst.\nInden kørekortet kan sikres, er det Synsfeltets udstrækning i det lodrette plan. Normalt ses nødvendigt, at lægen vurderer, omtrafiksyn_03.indd60° 10 opad og 70° nedad. Synskravet til kørekort er 20° 28-04-2015 10:18:48 man lider af dobbeltsyn og nattebåde op og ned. blindhed, eller oplever problemer trafiksyn_03.indd 10 28-04-2015 10:18:48 med at skelne kontraster eller blænFå det fulde overblik i Øjenforeningens brochure ding. Lider man af en fremadskriTrafiksyn. Den findes på hjemmesiden www.vos.dk. dende øjensygdom - så som AMD, grøn stær, eller diabetisk øjensygdom - kan en tidsbegrænsning af kørekortet komme på tale.\nHør dine yndlingslyde på ny\nPRØV ET HØREAPPARAT – HELT GRATIS Ring og bestil tid til en gratis og uforpligtende høreundersøgelse i dit lokale Dansk HøreCenter. Skulle det vise sig, at du har nedsat hørelse, kan du prøve et diskret mikro-høreapparat kvit og frit. Ring og bestil tid i dag. Vi glæder os til at høre fra dig.\nBRUG BOLDEN I mange hjem og på mange kontorer finder man de store træningsbolde, der i mange år har været populære, men som måske i dag mest samler støv. Det er en rigtig god idé at finde bolden frem igen, for den giver mulighed for lidt hurtig og sjov bevægelse. Når du har et par ledige minutter i løbet af dagen, så grib chancen og lav nogle opkvikkende øvelser for hele kroppen. Det sætter gang i blodomløbet og gør dig frisk til at fortsætte arbejdet. Udfører du øvelserne med kvalitet, kan du desuden optræne dine muskler, herunder de vigtige stabiliserende muskler, der blandt andet støtter din ryg og din kropsholdning. Du får her fire kom-i-gang-øvelser, og du kan downloade et program for hele kroppen på www.krop-fysik.dk.\nSådan gør du I alle øvelser skal du aktivere dit muskelkorset, det vil sige: spænde let i bækkenbunden og trække den nedre del af maven lidt ind, men ikke mere end at du stadig kan trække vejret frit under alle øvelser. Udfør øvelserne kontrolleret og – bortset fra pulsøvelserne – i et roligt tempo. Tag 8-12 gentagelser (hvis ikke andet er angivet). Sørg for, at niveauet passer, så du er udmattet efter den sidste gentagelse, men kan udføre dem alle korrekt. Tag gerne tre sæt, men har du kun tid til ét, er det også fint.\nSådan gør du øvelserne nemmere eller sværere: • I starten kan du støtte dig til væggen eller noget andet. • Støt med hænderne på bolden. • Jo større og jo hårdere pumpet bold, jo sværere er øvelsen. • Luk øjnene eller kig mod loftet.\nFotos: Per Øllgaard\nSid på bolden:\nNeutralstillingen: Vip bækkenet frem og tilbage og find til sidst den stilling, hvor ryggen er ret, og du har et lille lændesvaj (= neutral stillingen). Forestil dig, at dit hoved løftes lidt opad. Skuldrene er afspændte. Vip langsomt bolden mod højre, hhv. venstre – mens du holder neutralstillingen. Lav langsomme cirkler med hofterne, både små og store (her må lænden gerne bevæge sig).\nFind neutralstillingen. Hold hænderne på bolden eller bag nakken (sværere). Løft én fod ad gangen fra gulvet, uden at bevæge lænden. Hold stillingen i 5 sekunder. Sværere: Løft på samme måde højre ben og venstre arm samtidigt.\nRejs dig næsten helt og sæt dig igen – ryggen er i neutralstilling. Puls: Lav små hop på bolden – sving armene frem og tilbage. Hold stadig ryggen neutral. Bliv ved til du er forpustet – og så længe du orker.\nLig på maven på bolden:\nLig med armene ned langs siden. Spænd bækkenbunden og sug nederste del af maven lidt opad/væk fra bolden. Løft overkroppen op til kroppen er i lige linje – du skal ikke ”knække” nakken. Sværere: • Hænderne ud til siden/bag hovedet • Drej kroppen til den ene (hhv. den anden) side • Løft skiftevis modsatte arm og ben. Lig så stille som muligt på bolden og undgå at bevæge lænden.\n+ Brug bolden som stol – med omtanke Nogle bruger også bolden som kontorstol, og det er en rigtig fin afveksling fra andre siddestillinger og som træ ning af kropsholdningen, men vær opmærksom på ikke at sidde for længe ad gangen, heller ikke på bolden. Hvis du ikke er vant til det, vil dine muskler efter kort tid blive udtrættede, og du vil miste din gode siddestilling.\nhelse: klumme rapeut Fysiote t, Klinik opa og oﬆe anuel r fo M Aardling i h Be an us, h nd Hedelu y m m To\nHoldningerne inden for sundhed er mang foldige, og ikke alt kan bevises i store undersø gelser. Derfor har Helse inviteret stærke person ligheder til at komme med deres syn på sundhedsvæsenet 2017. I april er det Tommy Hedelund, fysiotera peut og osteopat, Klinik for Manuel Behandling i Aarhus.\nSENFØLGER EFTER BRYSTOPERATION KAN AFHJÆLPES MED OSTEOPATI Mange brystopererede kvinder oplever senfølger efter endt behandling. Generne kan være af forskellig art, men smerter står for mange højt på listen. Smerterne kan relateres til nerveskader efter kemobehandling samt nerveskader efter kirurgi. Smerterne kan også relateres til en kronisk hævelse eller lymfødem på grund af væskeansamling. Dette ses ofte som konsekvens af operation med fjernelse af lymfeknuder til følge eller efter strålebehandling. Nerver kan behandles i den osteopatiske praksis. Her fokuseres der især på bevægeligheden af nerven. Bindevævets beskaffenhed omkring selve nerven behandles også, da det er her, nervens sanseorganer, smerteførende nervefibre og nervens blodforsyning er lokaliseret. Efter en brystoperation er nerverne ved de øverste 2-4 ribben ofte overskåret eller beskadiget. Disse nerver kommer fra nakken og løber til selve brystet. Nerverne hænger også sammen med nerverne ud i armen og nerverne til lungehinden på indersiden af brystkassen. Smerter i nakken, skulderen og armen samt smerter ved især forceret vejrtrækning er derfor forståelige efter endt behandling, og her vil osteopatisk behandling kunne hjælpe. Behandlingen af nerverne vil ofte foregå i sideleje, hvor osteopaten forsigtigt bevæger\nOfte er lymfeknuderne �ernet, altså ikke eksisterende, så det osteopatiske fokus vil især være på at normalisere og optimere venernes tilbageløb. 48\nnerven i relation til det ribben, den følger, samt det bindevæv, som holder den på plads. Dette med det formål at løsne bindevævet i og omkring nerven, således at forholdene for både sanseorganerne og de smerteførende nervefibre i nerven forbedres og blodforsyningen til nerven optimeres. Lymfødem er en kronisk hævelse. Her vil behandlingen fokusere på kroppens kompensations-muligheder. Ofte er lymfeknuderne fjernet, altså ikke eksisterende, så det osteopatiske fokus vil især være på at normalisere og optimere venernes tilbageløb. Blåtegning fortil på brystet og under kravebenet er et tegn på, at venerne er på overarbejde, og på at væske fra armen og brystet ikke flyder optimalt. Dette er en klar indikation for ovenstående osteopatiske behandling. Udover behandling i armhulen er kravebenets bevægelighed også af stor betydning. Alt blodet fra armen, brystet og brystkassen skal passere her, og er området ubevægeligt, bør det også behandles til en bedre funktion. Lymfødem giver hævelse af alle strukturer (musklerne, ledbåndene og knoglerne mm.) i armen, skulderen og brystkassen. Derfor er det vigtigt, at smerterne reduceres, sådan at øvelser og træning kan gennemføres og fungere som vedligehold og forebyggelse.\nFås kun p APOTE å KET\nVækst med perspektiv\nKalenderen er sat til forår og vækst i det grønne, og som regel giver den sprøde årstid inspiration til livgivende forandrin ger. Her på siden får du en håndfuld produkter, som på forskellig vis kan gavne og gøde den vækst og de forandringer, du har gang i.\nFarvel til tyndt hår Gibidyl Hairtabs stimulerer hårets vækstmuligheder indefra og tilfører hårrødderne naturlige næringsstoffer. Dit hår får nyt liv i form af vækst og styrke. Præparatet indeholder planteekstrakterne ginkgo biloba, agerpadderok og stor nælde. som fremmer microcirkulationen i hovedbunden og tilfører næringsstoffer til hårsækken. Forhandles hos Matas, på apoteket samt i helsekostforretninger. Yderligere oplysninger hos www.Cosborg.dk eller på tlf.: 7022 0616.\n+ Undgå vaginal tørhed Vaginal tørhed kan ramme alle kvinder. Men især under og efter overgangsalderen er manglende vaginal fugtighed et almindeligt problem. Den vandbaserede, i say: Vaginal tørhed, har samme sammensætning som vaginas naturlige fugt og lindrer omgående kløe og irritation. Fordi gelen er baseret på Cranberry-Active, hjælper den også med at sikre lav pH-værdi i skeden.\nGuf til dit hår Uanset form og længde har kvinder altid søgt og stræbt efter skønheden i håret. I perioder med stress, vægttab, fødsel eller sygdom kan vi opleve et midlertidigt hårtab eller konstatere, at håret er blevet tyndere og glansløst. Kvinder i overgangsalderen kan også opleve, at hårfylden mindskes pga. hormonelle forandringer i kroppen. Dr. Dehn´s Silicea indeholder, kisel, biotin, selen, mangan og zink, som både giver næring til håret og til hud og negle. Kan købes i udvalgte helsekostforretninger, Helsemin, i de største webshops samt på www.bioforce.dk Mere info hos: Lime Pharma ApS – www.limepharma.dk eller tlf. nr.: 3956 3626.\nI say: Vaginal Tørhed købes på apoteket. Mere info: www.pharmaforce.dk eller på tlf. nr.: 7027 2747.\nFISKEOLIE OG GRAVIDE Forskning har efterhånden kunnet dokumentere, at gravide bør indtage fiskeolie, og også når barnet senere ammes. DHA-rig fiskeolie bidrager nemlig til normal udvikling af hjernen og øjnene hos fostret samt hos spædbørn, der ammes. Produktet Mum omega er et eksempel på et effektivt produkt, som tilmed er testet fri for tungmetaller og pesticider. Fås hos Matas og i helsekostforretninger. Mere info på: info@novasel.dk og på www.novasel.dk samt på tlf. nr.: 6323 0002.\nVind verdensnyheden fra MBT – en helt ny generation af skånsomme løbesko – MBT Running.\nBaseret på mere end 20 års erfaring og biomekanisk forskning introducerede MBT i 2015 en helt ny generation af skånsomme løbesko – MBT Running. Bevægelsesmønstret og måden, man belaster kroppen på, er forskellig alt efter om man går, står eller løber. Derfor har MBT nu både MBT Walking til dig, der går og står, og MBT Running til dig, der løber. Løbesko fra MBT har en unik sålkonstruktion, der fremmer en mere skånsom løbestil. Den\nunikke sålkonstruktion har tre densiteter med henblik på at aflaste, trykfordele og stabilisere optimalt under løb. Hæl, ben, hofter, lænd og ryg belastes mindre og mere naturligt, så risikoen for skader reduceres, og løbeøkonomien forbedres. Der skal ganske enkelt bruges færre kræfter på at drive kroppen fremad. "Jeg dribler bare derudaf i dem – jeg løber på samme tider, men bruger færre kræfter. Så der er helt klart noget løbeøkonomi i dem". (Flemming Givskov, Indehaver af Givskov Løb.)\nAlle sko fra MBT sikrer, at kroppen anvendes mere naturligt og belastes mindst muligt, uanset om du går, står eller løber. Med MBT på fødderne vil du altid opnå: • Forbedret kropsholdning. • Skånsom træning af muskler. • Aflastning af led og ryg.\nSådan deltager du: Det eneste, du skal gøre for at deltage, er at sende os de rigtige svar senest 18. maj 2017: Klik dig ind på www.helse.dk/konkurrence og udfyld formularen Klip kuponen nedenfor ud, udfyld den og send til os i en lukket kuvert mærket “Konkurrence/HELSE” Skriv svaret på et postkort eller bag på en lukket kuvert og send det til os: HELSE, Horsensvej 72A, 7100 Vejle, mærk kuverten Konkurrence/HELSE.\nHVAD GØR MBT FOR DIG? Træner muskler og aflaster led? Beskytter mod solen?\nNavn: Adresse: Postnr. og by: Telefon: Evt. e-mail: Skriv svaret og send det på et postkort eller bag på en lukket kuvert – eller deltag i konkurrencen på helse.dk senest den 18. maj 2016.\nhelse // marts april 2017 2016\n– Næ, jeg snupper en dansk Chenopodium Den danske vilde natur er et sandt spisekammer med sund powerfood. Den glemte gåsefod, Chenopodium album, er et godt eksempel. Her får du den spændende plantes historie og vejledning i, hvordan du finder den, Af: Lea Neuberg / Foto: Scanpix/Iris\nmit vilde liv er den mest overraskende opdagelse gåsefødderne – den hvidmelede gåsefod hedder Chenopodium album. Der findes en enorm variation af Chenopodium verden over, herunder Chenopodium quinoa, som altså ikke er dansk. Dog er vi i Danmark begyndt at dyrke quinoa, men der findes masser af danske gåsefødder ude i den vilde danske natur. Alle danske haveejere kender også gåsefødderne, dog under en anden fællesbetegnelse; bredbladet ukrudt. Deres værdi og anvendelsesmuligheder er glemt, selvom de var en del af grauballemandens sidste måltid. Om det var den hvidmelede gåsefod, Stolt Henriks gåsefod eller en nu uddød gåsefod, ved ingen. Det kræver absolut vild nørde-viden at holde helt styr på ordner, familier, slægter og arter både i teorien og ude under åben himmel. Alle arter af gåsefødder er i salturtfamilien – troede vi indtil for nylig, hvor planteriget også er begyndt at bestå af sammenbragte familier, og salturtefamilien er nu en un-\nPiﬆ....! Gåsefødder kan minimere I-landenes livsstilssygdomme og forbedre U-landende levevilkår, fordi de mætter mange munde sundt.\nderfamilie i amarant-familien. Vi mennesker får hele tiden ny viden om planteriget, når vi bliver nysgerrige på det. Vi er netop blevet nysgerrige på gåsefoden quinoa, fordi den er glutenfri, proteinrig og indeholder store mængder omega 3 – lige sådan et produkt, verden mangler.\nGravballemandens livret Havde vi nu udvidet og nuanceret vores brug af gåsefødder efter Grauballemandens død, så havde det ikke været import af quinoa til hylderne i danske butikker, men eksport af album. Danske landmænd havde ikke eksperimenteret med quinoa, men i stedet forsket i at dyrke danske album eller andre danske vilde arter. Forestil dig, at vi havde eksporteret gåsefødder i stedet for svin, fordi danske landmænd havde knækket koden på, hvordan man dyrker gåsefødder med et proteinindhold på 22 pct. Vi havde i Danmark viden og teknologi til at dyrke forskellige arter afhængigt af, om formålet var bladgrønt, stængler, topskud eller frø.\nhelse: værd at vide Vi havde bidraget betragteligt til et mindsket behov for kød på verdensplan, fordi vi solgte såsæd til amerikanerne og know how til produktion af grønne gooseburgers. Alle med glutenallergi fik lækkert brød bagt på hvidmel, og ingen salatsnedker med respekt for sig selv, havde mindre end 100 opskrifter på salater med gåsefødder i alle farver. Der blev brugt så meget gåsefod i fødevareproduktionen, at antallet af danskere med type 2 diabetes og hjertekarsygdomme faldt, fordi gåsefødderne sænkede kolesteroltallet og stabiliserede blodsukkeret. Så ud over at være det lykkeligste land overhalede danskerne pludseligt de andre nordiske lande i gennemsnitlig levealder. I det lykkelige land kunne man hvert forår se mennesker med rumpen i vejret i deres haver, hvor de gentagne gange spiste direkte af det ukrudt, de lugede væk. Hvert år fejrede danskerne de fantastiske planter, man kaldte dagen for Grauballemavens genopdagelse. Der var på denne nationale festdag gratis footchips til alle deltager af det gakkede gåsegangs-løb. Årets smagsvariant blev kåret, en eftertragtet pris blandt landmænd. På landsdækkende TV dystede danskerne om at finde nye vilde arter, og vinderne fik et par hippe, men dyre, Shagreen-bukser af skind bearbejdet med gåsefodsfrø, så det lignede ægte slangeskind. Det hele blev afholdt for overskuddet på BNP, et resultat af reducerede sygehusudgifter.\n+ Kort om Lea Neuberg Hun står bag udekøkkenet, "Under Åben Himmel", der ligger ved Søndernæsgård i Sønderjylland. Lea er uddannet fysioterapeut, har taget en diplomuddannelse i ernæring, og er kandidat i Folkesundhedsvidenskab, cand. scient. san. publ.\nOBS! Bladene indeholder oxalsyre som spinat. Vigtigst: Du bliver Skipper Skræk-stærk, når du spiser dem – det kan du roligt fortælle ungerne. Mere vild viden- velkommen på www.gåsefødder.dk. Vi ses Under Åben Himmel Lea Neuberg\nFå jagttegnet Fantastisk fantasi, men DU behøver ikke vente – bring vildskab ind i DIN hverdag nu, tag ud under åben himmel, få rørt luftmusklerne, få lise for sjælen og saml din egen sunde superfood lige i dit nærmiljø. Ingen gåsefødder er giftige, og de vilde danske gåsefødder er også glutenfri og indeholder meget protein, omega 3, jern og kalk (og andre gode vitaminer og mineraler) – som alt vildt, afhængig af art og voksested. Tag en naturvejleder med på din første gåsefodsjagt, så kan du også få viden om mælderne, som er en anden super sund plante i samme familie, men af en anden slægt. Når du har jagttegnet, kan du selv slå dig løs, du vil se gåsefødder overalt, også i din egen have, og sæsonen er lang. Den starter med de små spæde skud fra sidst i april, som smager af friske ærter, lige til salatskålen, herefter kommer sæsonen for de små bløde stængler, spis dem som mini asparges. Så kommer bladhøsttiden, hvor bladene bruges som spinat, hen i juli begynder chips-sæsonen, hvor topskud ristes i ovnen som snack, og til sidst kommer så frøhøsten. Der er så mange anvendelsesmuligheder for gåsefødderne i køkkenet.\nhelse: xxxxxx opskrifter\nTo sider af samme smag Hverdagsmad behøver ikke at være kedelig, og gæstemad behøver ikke at være dyr. Ud af den nøjagtig samme bunke gode, sunde råvarer kan du få både et lækkert hverdagsmåltid og moderne gæstemad med wauw-faktor. Det eneste, det kræver, er, at du tænker lidt ud af boksen. Det har kokken Jesper Vollmer, der netop nu er aktuel på tv, gjort, og det er der kommet en utraditionel og inspirerende kogebog ud af. Her har du mulighed for at prøve udvalgte forårsopskrifter. Foto: Colombus Leth\nRamsløgshappere med comté 4 personer Det skal du bruge: 4 skiver bondebrød, ca. 1 cm tykke FYLD: 4 grønne asparges 1 skalotteløg 8 friske blade ramsløg 2 spsk revet ost, gerne comté eller gruyere-typen 2 spsk olivenolie 1 spsk æbleeddike Friske ramsløgsblomster Salt og peber GREJ: En lille udstikker (ca. 5 cm i diameter) Sådan gør du: Udstik små runde brød af skiverne, ca. 12 i alt (tre til hver person). Grill dem på begge sider på en grill eller en grillpande. Bræk den træede ende af aspargesene og pil skalotteløget. Kom begge dele i en foodproces sor sammen med ramsløg, osten, olivenolie, æbleeddike, salt og peber og kør det sammen til en masse med en fast konsistens. Alternativt kan du også hakke det fint med en kniv. Massen skal kunne formes til små ’æg’. Smag den til. Form ’æg’ med en ske og placér et æg på hvert af de små brød. Drys med lidt ramsløgsblomster og stænk med olivenolie\nBruschetta med asparges og ramsløg 4 personer\n+ Om bogen To sider af samme smag Forfatter: Jesper Vollmer 264 sider, Vejl. pris: Kr. 300 Politikens Forlag\nDet skal du bruge: FYLD: 4 grønne asparges 8 friske blade ramsløg 1 skalotteløg 2 spsk revet ost, gerne comté eller gruyere-typen 2 spsk olivenolie 1 spsk æbleeddike Salt og peber Grill brødskiverne på en grill eller en grillpande på begge sider. Sådan gør du: Bræk den træede ende af aspargesene. Hak både asparges og ramsløgsblade lidt groft. Pil skalotteløget og hak det fint. Vend asparges, ramsløg, skalotteløg og osten sammen i en skål. Rør en dressing af olivenolie, æbleeddike, salt og peber og vend den i asparges-rams løgsblandingen. Smag til med salt og peber. Fordel blandingen på brødene og stænk evt. lidt ekstra olie udover.\nSalad Nicoise med rød peber og friterede løgringe 4 personer Det skal du bruge: Lidt olivenolie 2 hoveder hjertesalat ½ rød egeblad, eller an den rød salat 4 små tunbøffer 2 røde peberfrugter 1 spsk olivenolie 16 cherrytomater 2 spsk olivenolie 1 fed hvidløg, fintrevet 1 salatløg 2 små skiver helt tørt, groft landbrød 1 æg\nLidt vindruekerneolie, til fritering 2 kogte æg, delt i halve 12 kapers, på stilk 12 ansjoser 16 sorte oliven Frisk kørvel, estragon eller spansk kørvel Salt og peber DRESSING: 3 spsk æbleeddike 6 spsk olivenolie 1 tsk dijonsennep 1 tsk flydende honning Salt og peber\nSådan gør du: Pluk og skyl salaterne. Skær tunen i ’bjælker’ på 2 x 2 centime ter og vend dem i lidt olie. Grill dem på en meget varm grill pande, til de får flotte mærker hele vejen rundt. Det skal gå stærkt, for de må endelig ikke blive gennemstegt. Krydr med salt og peber og sæt dem til side. Gnid de hele peberfrugter i olien og bag dem i ovnen ved 250 grader, til de er næsten helt sorte – hold øje med dem. Kom dem i en skål og dæk den med madfilm. Så vil de dampe møre under filmen, og skindet vil løsne sig, så det er lige til at tage af. Del peberfrugterne i store stykker, gnid dem forsigtigt med olie og grill dem på grillpanden. Krydr med salt og peber. Skær et kryds i tomaterne og blanchér dem i kogende vand i 20 sekunder. Kom dem straks i koldt vand og fjern skrællen. Lad tomaterne marinere i olien med fintrevet hvidløg, salt og peber. Pil løget og skær det i ½ centimeter tykke løgringe. Blend brødet til rasp og vend løgringene i først sammenpisket æg og så rasp. Fritér dem i den varme olie i en pande, til de er gyldne og sprøde. Tag dem op og lad dem dryppe af på fedtsugende papir. Drys med fint salt. Kom æbleeddike, olivenolie, sennep, honning, salt og peber i en bøtte med låg og ryst, ryst, ryst til en dressing. Anret salaten med tomater og peberfrugt, halve æg, kapers, ansjoser og oliven i den ene side af tallerkenen og få det hele til at stå lidt oven på hinanden. Skær tunen i kvadratiske klod ser og pynt med de friterede løgringe samt lidt krydderurter. Dryp med dressingen.\nSnorBan - en effektiv løsning på din snorken - klinisk testet. Køb den i dag på www.snorban.dk Løs dine snorkeproblemer med en SnorBan anti-snorkeskinne.\nSalad Nicoise med grillet tun\nFå en god nattesøvn og vågn udhvilet! Stop din partners snorken!\n4 personer Det skal du bruge: 2 hoveder hjertesalat ½ rød egeblad, eller anden rød salat 16 cherrytomater 1 salatløg 2 røde peberfrugter 4 små tunbøffer Lidt olivenolie 4 små skiver groft landbrød 12 kapers, på stilk 12 ansjoser\n2 kogte æg, delt i halve 16 sorte oliven Frisk kørvel DRESSING: 3 spsk æbleeddike 6 spsk olivenolie 1 tsk dijonsennep 1 tsk flydende honning Salt og peber\nSådan gør du: Pluk og skyl salaterne. Rens tomater, løg og peberfrugt og skær alt ud i den ønskede størrelse.\nSnorBan.dk Dalgas Avenue 40, 8000 Aarhus C Tlf. 50 56 42 12\nKom æbleeddike, olivenolie, sennep, honning, salt og peber i en bøtte med låg og ryst, ryst, ryst. Sæt dressingen til side. Varm en grillpande eller en grill op. Gnid tunen i lidt olie og grill bøffer ne hårdt af på den ene side – så der kun lige kommer fine grillmærker på dem. Tag dem af varmen, når den lyse farve på kødet er ca. halvt oppe på bøffen. Krydr med salt og peber. Grill også brødet ganske kort på begge sider. Anret salaten nederst på hver tallerken med alt andet drysset ud over toppen; den grillede tun, tomat, løg, peberfrugt, kapers, ansjoser, halve æg og oliven. Pynt med kørvel. Servér evt. dressingen ved siden af, så folk selv kan dossere. Så er det også nemmere at gemme evt. rester, da salaten så ikke falder sammen og bliver slatten. Spis det grillede brød til.\nLige om lidt er det sommer, og derfor er det en god idé at forberede krop og sjæl på den skønne tid. Her får du en håndfuld produkter, der kan hjælpe dig.\nUnik løbesko a efaler ««\nDen lyse tid er kommet, og måske overvejer du at prøve at blive bedre til at løbe. I så fald vil MBT løbeskoene kunne hjælpe dig godt på vej. Skoen er bygget sådan, at din krop skånes og stabiliseres optimalt under løb. Dermed bliver risikoen for skader reduceret, og løbeøkonomien bliver bedre. Mere info: www.mbt.com eller på tlf. nr.: 8625 2799\n+ IPhone-lyd direkte i dine ører Vidste du, at du med høreapparater fra Dansk HøreCenter kan modtage lyden fra din iPhone direkte i dine ører? De gør det nemt og overskueligt for dig at tale i telefon, og du undgår på den måde forvirrende og irriterende telefonsamtaler. Du kan også lytte til musik og lydbøger via høreapparaterne.\nSpecialdesignet is fra Skarø Igennem nogle år har det været muligt at få økologisk, glutenfri is fra den lille ø Skarø i Det Sydfynske Øhav. Ud over at producere is til almindeligt brug, så er Skarø Is også kendetegnet ved en række special-is. F.eks. til folk med lille appetit efter en kemobehandling – og nu også en mor/barn is, der er udviklet til gravide med kvalme. Det er en cremet protein-is med æble og citron, der er frisk i smagen og anbefalet af jordemoder.dk. Skarø Is er sødet med birkesaft og sukkertang og har en unik proteinsammensætning. Se forhandlerliste på www.isfraskaroe.dk/Forhandlere eller ring på tlf. nr.: 2681 4277\nMere info: www.dkhc.dk eller tlf. nr.: 7023 0560\nTO NYHEDER FRA FUTURA Det er en god idé at tage et dagligt tilskud af fiskeolie, når vi skal passe godt på vores helbred. Derfor kommer Futura med to nye fiskeoliekapsler, så du kan få din daglige omega-3 på en måde, der passer til din livsstil. Det ene produkt er en særlig variant til den aktive sportsmand eller -kvinde, og det andet en premium-kapsel, som gør det nemmere og mere effektivt at snuppe din daglige fiskeolie. Egner sig også godt til gravide. Forhandles hos Matas. Mere info på: www.orkla.dk eller tlf. nr.: 4358 9300\nudfordrer tandplejen Kemoterapi kan give nedsat spytproduktion og store udfordringer med bevarelsen af et sundt tandsæt, men er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at der vil opstå et øget tandbehandlingsbehov. Jo sundere tænderne er før behandlingen og jo bedre mundhygiejne, des mindre risiko er der for problemstillinger, der kræver behandling.\nAf: Gitte Kaas, tandplejer, medlem af Dansk Tandplejerforening / Foto: Colourbox\nemoterapi er en cellegift, der hovedsageligt rammer celler, der vokser hurtigt, hvilket kendetegner kræftceller. Enkelte andre celler i kroppen vokser også hurtigt, eksempelvis hår-, hud- og slimhindeceller. Derfor er problemstillinger med hårtab, tør og sart hud og tørre og sarte slimhinder velkendte i forbindelse med kemoterapi.\nØget risiko for huller i tænderne Det spyt, vi producerer, har mange funktioner. Det beskytter mundens slimhinder og tænderne mod kemiske påvirkninger og angreb fra mikroorganismer ved at neutralisere den syre, bakterierne i mundhulen danner, når der tilføres sukker. Samtidig hjælper spyttet os med at synke maden ved at gøre maden mere flydende og smøre slimhinderne. Ved nedsat eller helt ophørt spytsekretion nedsættes den rensende/skyllende effekt, som spyttet normalt har, og tænderne bliver vanskeligere at holde rene. Derfor er der øget risiko for at få huller i tænderne.\nSlimhinder i mund og svælg Når læber og slimhinder bliver tørre, kan det medføre blister, irritation, sår og i nogle tilfælde svamp i munden, der kræver behandling. Svamp ses som højrøde områder med hvid/gullige afskrabelige belægninger på\ntunge, gane og øvrige slimhinder i munden. Svamp giver typisk en brændende og sviende fornemmelse i munden og en ubehagelig smag. Der findes flere forskellige præparater til behandling af svamp. Nogle af disse præparater indeholder sukker, hvilket bør undgås på grund af den øgede risiko for huller i tænderne. Medicin mod svamp er receptpligtigt. Blister (aphter) kan være et problem i forbindelse med kemobehandling. Blister ses som et hvidligt/gulligt sår med en rød ring omkring. Størrelsen kan variere fra et par millimeter til flere centimeter. Blister kan sidde overalt i munden, f.eks. på slimhinderne i kinden, tungen eller under tungen. De kan være meget generende og pinefulde, når man spiser og taler. Der findes geler i håndkøb, der danner en beskyttende hinde, som giver umiddelbar lindring. Ved slimhindeproblemer kan det i øvrigt anbefales at drikke/skylle munden med kamillete. Laves der te af hele kamilleblomsten, indeholder den olier, der har en desinficerende og lindrende virkning (tebreve har ikke denne effekt).\nInstruktion i god og skånsom mundpleje Ved ømme slimhinder og tandkød kan det være svært at udføre en god mundhygiejne. Dette øger risikoen for\nbetændelse i tandkødet og huller i tænderne. Det er derfor vigtigt at opretholde en god mundhygiejne under og efter kemoterapi. For at undgå betændelse i tandkød og huller i tænderne skal tændernes tyggeflader og overgangen mellem tænder og tandkød børstes grundigt og systematisk. Hvis mundhulen er sart og øm, kan der anvendes en ultrablød tandbørste, også selv om tandkødet bløder og er ømt. For at holde tandmellemrummene rene kan man også benytte ultrabløde mellemrumsbørster. Børsterne findes i forskellige størrelser, der passer til de forskellige tandmellemrum. Tandplejeren kan vejlede i hvilke størrelser, der skal benyttes. Tandstikker kan opleves for hårde og kan beskadige den sarte slimhinde.\nLindring af tør mund Mundtørhed lindres ved at fugte munden med vand. På apoteket kan man købe sukkerfrie sugetabletter, vingummi, spray, geler og mundskyl, der fremmer eller erstatter spytproduktionen. Mange oplever en god effekt ved at fugte munden med vand inden brug af disse produkter. Brug f.eks. spray om dagen og gel om natten. Gelen holder længere på fugten, da den lægger sig som en beskyttende hinde på mundens slimhinder.\n”følsomt tandkød” Tandplejer Maria Bach Helligsøe driver til dagligt klinikken Lasertandplejen i Vanløse tæt på København. Mange års arbejde med oral helse har givet hende stor erfaring med tandkødsproblemer, der rammer en stor del af befolkningen på et tidspunkt i livet. Hvorfor er det vigtigt at beskytte tandkødet? – For at undgå at få problemer der udvikler sig videre. Vi har jo kun et sæt tænder og dem skal vi passe godt på. – God mundhygiejne er lig med et godt helbred! Der findes en stærk sammenhæng mellem tandkødssygdomme og andre alvorlige sygdomme. Man bør derfor undgå længerevarende inflammation i tandkødet, siger Maria.\nHvem rammes af tandkødsbetændelse? – Alle kan blive ramt og jeg ser det ofte hos patienter der er fyldt 30, men faktisk rammes en stor del allerede fra 20 års alderen. Alle kan få problemer, og man ved at tre ud af fire voksne rammes på et tidspunkt i deres liv. Jeg oplever at det er almindeligt og jeg tror desværre at mange går rundt med tandkødsbetændelse uden rigtig at vide det, siger Maria.\n6 ud af 10 solgt ved tænder\nHvordan mærker du at patienterne rammes af tandkødsproblemer? – Patienten har næsten altid blødende og hævet tandkød, som er et sikkert tegn på tandkødsbetændelse. Men også dårlig ånde. – Mange er ret uvidende om deres problemer med tandkødet og siger at de har et følsomt tandkød når deres tandkød bløder. Men det er ikke sådan det hænger sammen. Blødende tandkød skyldes næsten altid\nDANSKERE LIDER AF tandkødsproblemer*\nHvad kan årsagen til tandkødsproblemer være? – Der kan findes mange årsager. Alder, dårlig mundhygiejne, stress, rygning, arvelige faktorer, nedsat immunforsvar, graviditet og hormonforandringer kan ligge bag problemerne, forklarer Maria. Hvordan håndterer man problemerne? – Først om fremmest skal man opsøge en tandplejer og få en professionel vurdering og tandrensning. Dernæst er det vigtigt at rengøre mellem tænderne jævnligt og børste tænderne med en god tandpasta. Jeg anbefaler mine patienter med tandkødsproblemer at bruge GUM Paroex tandpasta hver dag. Hvorfor fungerer GUM Paroex tandpasta tror du? – Der er de antibakterielle indholdsstoffer (CPC og CHX) i tandpastaen der forhindrer plakdannelse og styrker tandkødet. Der er også godt at tandpastaen indeholder fluor, da det er godt for tænderne. Jeg ser gode resultater på mine patienter der bruger GUM Paroex som deres daglige tandpasta, siger Maria.\nMaria Bach Helligsø Tandplejer\n*Kilde: YouGovs online panel (Juni, 2016) 60\nFoto: Lisa Wikstrand helse / april 2017\n4 TEGN PÅ AT DU HAR PROBLEMER MED DIT TANDKØD\nÅD TIPS & R\nTandkødet er ømt og rødt Det bløder ved tandbørstning\nKVINDER DER ER HAR ABSOLUT DEN BEDSTE MUNDHYGIEJNE\nHVAD SKAL MAN GØRE VED SYMPTOMER PÅ TANDKØDSPROBLEMER? Anvend en blød tandbørste. Børst tænderne med en god tandpasta udviklet til tandkødsproblemer.\nTandkødet hæver Dårlig ånde\nKvinder som er 50+ i Danmark – er både bedre til at børste deres tænder og rengøre deres tandmellemrum.*\nBrug tandtråd eller tandstikker mellem tænderne.\nsolgt ved tænder\nGRUNDE TIL AT BRUGE GUM® PAROEX®\nREDUCERER PLAK DANNELSE.\nHAR EN DOBBELTVIRKENDE ANTIBAKTERIEL EFFEKT.\nTandpastaen GUM Paroex kan bruges dagligt for at holde tænderne stærke og sunde. Den forhindrer plakdannelse og giver langtidsbeskyttelse mod tandkødsproblemer.\nFÅS PÅ T APOTEKE & MATAS!\nHøj alder og usund livsstil skader din frugtbarhed Vidensråd for Forebyggelse har i en ny rapport gennemgået de vigtigste trusler for nedsat frugtbarhed og kommer med råd til, hvordan vi bedst muligt forebygger ufrivillig barnløshed. Her få du et uddrag af rådets konklusioner. Af: Jette Warrer Knudsen / Foto: Colourbox\ne fleste unge danskere ønsker at blive forældre til to eller tre børn, og det er kun få pct., der ikke ønsker sig børn. Ifølge den danske befolkningsstatistik har 12-13 pct. af 50-årige kvinder ikke fået børn, og det samme gælder for 20-21 pct. af\n50-årige mænd. Det vides ikke ud fra disse registerdata, hvor stor en andel af de barnløse 50-årige kvinder og mænd, der er ufrivilligt barnløse. Vi ved heller ikke, hvor mange 50-årige, der pga. nedsat frugtbarhed ikke har fået det antal børn, de ønskede.\n+ Gravide dropper livsvigtigt jern Jern er et livsvigtigt mineral, som kroppen har brug for til at transpor tere ilt til cellerne. Og jern er særligt vigtigt for gravide. Men en lands dækkende undersøgelse, foretaget af amino.jern.dk viser dog, at over halvdelen af kvinder i alderen 18-50 år – svarende til 53 pct. – ikke får jern nok gennem deres daglige kost – og, at mere end hver fjerde kvinde – 27 pct. – ikke ved, hvor vigtigt jern er for deres ufødte barn. En del af kvinder ne tager ikke tilskuddet, fordi de me ner, at jern giver mavegener og for stoppelse. Men overlæge og mangeårig forsker i jern, Nils Milman, Rigshospitalet, understreger, at jern mangel hos fostret kan have mange negative konsekvenser for barnet – bl.a. lavere intelligens og indlærings problemer. – Og børn, der fødes med en god jern status, fødes oftere til terminen og med en normal fødselsvægt, siger han.\n+ Sådan beskytter og bevarer du din frugtbarhed Med disse råd kan du selv beskytte og bevare din frugtbarhed, men ikke nødvendigvis forhindre nedsat frugtbarhed. Rådene er både til kvinder og mænd, såfremt andet ikke er anført. • Fertiliteten falder med alderen, og det anbefales at få sit første barn, mens kvinden er i 20'erne. • Undgå usikker sex – for at forebygge seksuelt overførte sygdomme. • Bliv testet, hvis du er i risiko for at have fået en seksuelt overført sygdom, og bliv behandlet, hvis du er smittet. • Hvis du ønsker at blive gravid, anbefales regelmæssigt samleje 2-3 gange ugenligt. • Vær opmærksom på at have samleje ved ægløsningstidspunktet. • Undgå aktiv og passiv rygning. • Hold dig normalvægtig (BMI 19-25 kg/m2). • Undgå cannabis. • Vær fysisk aktiv.\nStigende alder i sig selv er en væsentlig risikofaktor for faldende frugtbarhed, særligt alder over 35 år hos kvinder og over 40-45 år hos mænd medfører nedsat frugtbarhed. tilskud af D-vitamin, hvis deres status vurderes til at være for lav – især, hvis de også er overvægtige. Rapporten slår fast, at selv om kostens betydning for sædkvaliteten stadig er uafklaret, så peger evidensen på en sammenhæng mellem en sund kost og god sædkvalitet. – Men der er på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkelig med velgennemførte undersøgelser til at vurdere D-vitamins rolle i forhold til sædkvalitet. Mænd, der ønsker børn, anbefales derfor at spise en sund og varieret kost, står der i rapporten fra Vidensråd for Forebyggelse. Du kan downloade hele rapporten på: www.vidensraad.dk\nKvinder: • Undgå så vidt muligt alkohol, når du forsø ger at blive gravid, og undgå alkohol under graviditeten. • Indtag højst 300 mg koffein dagligt (svarende til tre kopper kaffe). Mænd: • Undgå overforbrug af alkohol (maksimalt 14 genstande om ugen). • Undgå anabolske steroider. Kilde: Forebyggelse af nedsat frugtbarhed. Vidensråd for Forebyggelse.\nI rapporten, Forebyggelse af nedsat frugtbarhed, konkluderer Vidensråd for Forebyggelse, at stigende alder i sig selv er en væsentlig risikofaktor for faldende frugtbarhed, særligt alder over 35 år hos kvinder og over 40-45 år hos mænd medfører nedsat frugtbarhed. Samtidig betyder en højere alder, at både mænd og kvinder har øget risiko for at have andre risikofaktorer for nedsat frugtbarhed – f.eks. overvægt og rygning. Rapporten ser også på kostens betydning for fertiliteten og vurderer, at der endnu ikke er endelige videnskabelige beviser for gavnlig effekt af hverken specielle diæter, fødevarer og kosttilskud. Men dog understreges det i rapporten, at der er god evidens for at anbefale tilskud med D-vitamin til kvinder med lav D-vitamin-status. Kvinder med ovariesygdommen, PCOS, anbefales også et\nGRAVIDE KAN FOREBYGGE ALLERGI MED FISKEOLIE Ar\nEn dansk undersøgelse viser, at gravide, som spiser fiskeolie i den sidste tredjedel af deres graviditet, giver deres børn en ekstra god start på livet. Af: Malene Tonnung / Foto: Colourbox\nn ny dansk undersøgelse viser en gavnlig effekt, når gravide spiser fiskeolie i den sidste tredjedel af deres graviditet. Studiet er offentliggjort i et af verdens førende lægetidsskrifter New England Journal of Medicine. I alt 736 gravide kvinder deltog i undersøgelsen, hvor den ene halvdel af de gravide fik fiskeolie, mens den anden halvdel fik placebo i form af olivenolie i sidste trimester af deres graviditet. Blandt de vigtigste resultater er, at børn af kvinder på fiskeolie samlet set havde 30 pct. færre tilfælde af astma eller astmasymptomer som hvæsen – 16,9 pct. over for 23,7 pct. i placebogruppen. Hos de kvinder, der havde et lavt fiskeindtag og genvarianten GG, sænkede fiskeolien risikoen for astma hos deres børn med hele 54 pct. – 17,5 pct. over for 34,1 pct. i placebogruppen.\nBakker op om svensk forsøg Kilde: ‘Fish Oil–Derived Fatty Acids in Pregnancy and Wheeze and Asthma in Oﬀspring’, New England Journal of Medicine (2016), doi: 10.1056/NEJMoa1503734 Furuhjelm C et al.; Acta Pædiatricia, April 2009\nTidligere har en svensk undersøgelse, som blev offentliggjort i lægetidsskriftet Acta Pædiatrica i 2009, vist lignende resultater. Her så man tilsvarende resultater på børn, hvis mødre havde indtaget fiskeolie under graviditeten.\nDe svenske forskere brugte i denne undersøgelse danske Pharma Nords fiskeoliepræparat, Bio-Marin Plus, da denne fiskeolie indeholder omega-3 i form af frie fedtsyrer. Disse fedtsyrer gør det lettere for kroppen at optage dem.\nBehøver mindre med frie fedtsyrer I det svenske forsøg kunne kvinderne også nøjes med lidt mindre end de fire gram fiskeolie, som kvinderne fik i det danske forsøg. De 2,7 gram omega-3 fedtsyrer dagligt fra uge 25 var nok til sænke forekomsten af fødevareallergi og allergirelateret eksem til henholdsvis 2 og 8 pct. Hos babyer af mødre, der ikke tog fiskeolien, udviklede hele 15 pct. fødevareallergi og 24 pct. fik eksem, der var allergirelateret. De frie fedtsyrer kan være medvirkende til, at dosis kan sættes lidt ned i forhold til effekt af fiskeolien. Forskerne bag den danske undersøgelse opfordrer til gengæld til, at gravide begynder med fiskeolie tidligere i fremtidige undersøgelser af samme art. Eftersom fostrets organer bliver dannet allerede i den anden måned af graviditeten, giver det god mening. Og måske vil et tilskud af fiskeolie allerede her kunne give endnu mere gavn for barnets fremtidige sundhed.\n+ Gen gør det svært at optage fedtsyrer I undersøgelsen viste 13 pct. af kvinderne sig at have den særlige GGvariant af FADSgenet, som gør det svært at optage fedtsyrer. Derfor havde de ekstra glæde af tilførslen af fiskeolie.\n•\tSupplerer\ten\tsund\tog\tbalanceret\tkost\t–\tindeholder\tbl.a.\tmagnesium,\tsom\tspiller\ten\trolle\ti\tcelledelings-processen.\n•\tMed\tzink,\tsom\tbidrager\ttil\tnormal\tfrugtbarhed\tog\treproduktion. •\tMed\tfolsyre,\tder\tstøtter\tvævsvæksten\thos\tden\tgravide. •\tMed\tD-vitamin,\tsom\ter\tnødvendigt\tfor\ten\tnormal\tvækst\tog\tudvikling\taf\tbørns\tknogler. •\tDokumenteret\tkvalitet\tog\tsikkerhed\t–\tproduceret\ti\tDanmark.\nVind Saml løsningsordene fra de to kryds & tværs og send det til os, så deltager du i lodtrækningen om en dåse SylliFlor Æble og kanel. Et ﬁberrigt drys, der hjælper til en regelmæssig fordøjelse. Værdi 135 kr.\nSend svaret til HELSE, Horsensvej 72A, 7100 Vejle eller udfyld formularen på www.helse.dk/krydsord. Mærk din henvendelse ”Konkurrence/Helse”. Vinderen trækkes 18. maj 2017. Vinderen får direkte besked og oﬀentliggøres på HELSEs Facebook side. Husk, at oplyse navn og adresse, så vi kan sende præmien til dig, hvis du er den heldige.\nTe til mælken\nDet skaI være hyggeligt at amme – både for dig og dit barn. Men hvis mælken ikke løber godt nok til, kan det være en blandet oplevelse for jer begge. Et godt husråd er at nyde en varm kop te med urter, der øger mælkeproduktionen. Denne velsmagende te består af en skøn blanding af fenni-kel, anis, kommen, dildfrø, brændenælde, lucerneurt, timian, stregbælg og mælkeurt. 125 g, 47,00 kr. Fås også i tebrev á 20 stk. Fås i helsekostforretninger og Matas.\nParat til barn?\nHvis du vil være gravid, anbefaler Fødevarestyrelsen og Sundhedsstyrelsen, at du tager et tilskud af folsyre, tidligere kaldet folinsyre, på mindst 400 mikrogram hver dag fra en måned for planlagt befrugtning til tre måneder henne i graviditeten. 50 stk., 44,50 kr. Fås i helsekostforretninger, på apoteket og i Matas.\nEfter en lang kold vinter har din hud brug for at blive styrstyr ket. Det bliver den indefra med Perfect Balance olie, der består af økologisk og uraffineret olie fra blandt andet hørfrø, kokos, havrekim, kæmpenatlys og meget andet godt. Olien er rig på de essentielle fedtsyrer omega 3-6-9 og har et højt GLA fedtsyreindhold, som styrker slimhinderne og hudkappen. 500 ml, 224,50 kr. Fås i helsekostforretninger og Matas.\nog glad mor Hjælp dit forårshumør på vej med sunde og nærende tilskud til din hud, krop eller gravide mave.\nMandelolie er et lækkert mirakel til huden, som samtidig er dejlig mild. Kan bruges både i babys (og dit) bad, til massage af både børn og voksne og som kosmetisk olie mod tør og sprukken hud. 100 ml, 29 kr. Fås i helsekostforretninger og Matas.\n1 kapsel dagligt giver dig 4 milliarder mælkesyrerbakterier for fordelt på 11 forskellige stammer. Natur Drogeriet leverer i Maxi flor et af Danmarks bredeste produkter med gode mælkesyrer bakterier til DIN mave. De frysetørrede levende bakterier er samlet i en lille praktisk kapsel som gør det nemt at indtage, så du kan vedligeholde en normal tarmflora. Maxi flor kapsler 60 stk. 269,00 kr. Fås i helsekostforretninger og Matas.\nGODT MED JERN\nCirka en femtedel af alle gravide udvikler jernmangelanæmi sidst i graviditeten, hvis de ikke lager jerntilskud. Det skyldes dels, at kvinder aImindeligvis har ret små jerndepoter, når de bliver gravide, dels at de ikke får tilstrækkelige mængder jern i kosten til at dække det øgede behov under graviditet. Sundhedsstyrelsen anbefaler derfor jerntilskud fra 10. graviditetsuge og resten af graviditeten. Jerntilskuddet tages separat og mellem måltiderne. Jern Complex tabletter 100 stk., 25 mg, 158,00 kr. Fås i helsekostforretninger og Matas.\nDu behøver ikke altid dele familiens behov op i flere indkøb. Denne E-vitamin-salve er både god for babys røde numse og til ømme og ru brystvorter. E-vitamin er et antioxidant, som øger hudens fleksibilitet, så den kan hoIde til mere. Kan også anvendes mod strækmærker. 100 ml, 98,50 kr. Fås i helsekostforretninger på apoteket og i Matas.\nTænderne bliver mere gule, jo ældre vi bliver Lad os slå det fast med det samme. Det kridhvide Hollywoodsmil forlader os efterhånden, som vi bliver ældre.\nAf: Merete Øverup, tandlæge / Foto: Privat, Colourbox\nænderne bliver mere gule med alderen, fordi der dannes mere af det gullige tandben (dentin) under emaljen, jo ældre vi bliver. Det gode er dog: Tænderne ændrer farve i takt med, at også huden ændrer farve. Tingene følges naturligt ad. Mælketænder er mere hvide end de blivende tænder, fordi mælketændernes emalje er tyndere og også mindre mineraliseret (forkalket), end de blivende tænders emalje.\nDe bliver måske lidt lysere ved en blegning, men kun i en periode.\nEt hvidere smil Blegning af tænder er ikke uden bivirkninger. Blegemidlet ætser en lille smule af emaljen væk, og emaljen vil ikke gendannes. Samtidig risikerer du forbigående smerter som isnende jag, fordi blegemidlet har irriteret tandens nerve. Blegningen er ikke permanent, og skal den gentages, er det igen med tab af lidt emalje og med risiko for bivirkninger. Der er altså god grund til at være varsom med tandblegning. De blegede tænder vil alligevel ikke blive hvide, som da man var ung. Det kan ikke lade sig gøre.\nJo mere tandben, jo mere gul Nogle har måske også undret sig over, at hjørnetanden i overmunden ser mere gul ud end de andre tænder. Det hænger naturligt sammen med, at hjørnetanden er en tykkere tand end de andre. Der er mere tandben under emaljen, så derfor kommer tanden til at se mere gul ud. Det er det samme fænomen, der gør sig gældende, når der er tale om en aldersrelateret farveforandring. Den mere gule farve, som de blivende tænder får med alderen, skyldes, at der dannes mere tandben, jo ældre vi bliver. Tænderne kan altså ikke bare bleges hvide igen.\nHollywoods tænder Farven på vores ansigtshud ændrer sig også med alderen. Derfor kan det se lidt underligt ud, når tænderne bliver gjort lige så hvide, som da vi var børn og unge. Det kan se helt kunstigt ud, når f.eks. Hollywood-stjerner smiler med kridhvide tænder, der ikke passer til hudens farve. For at få så hvide tænder som stjernerne på film, skal der mere end blegning til. Her skal der tit laves plastfacader og porcelænskroner, der slet ikke holder så godt, som man kunne ønske sig. De skal laves igen måske hvert femte til tiende år, og da der er tale om et radikalt indgreb, en boring i tanden, er der ingen fortrydelsesret.\nTænderne bliver mere gule med alderen, fordi der dannes mere af det gullige tandben (dentin) under emaljen, jo ældre vi bliver. Merete Øverup, tandlæge.\n+ ATO anbefaler: • Kontakt din tandlæge for at få en forklaring på, hvorfor dine tænder har ændret farve. • Din tandlæge vil foretage en vurdering og give dig råd og vejledning. • Måske er du bare blevet ældre – og det er helt naturligt.\nhelse / april\ngte gader i den De brostensbela Ringkøbing gamle købsstad men til en kom vel byder jer i gelig miniferie 2017 hyg 69 givelser. Ho om nde charmere er i centrum a Ringkøbing ligg byen på Torvet\nDorthe hjælper med at finde\nden røde tråd Dorthe Mine Sandholdt er opsøgende gade/-socialsygeplejerske på center for socialt udsatte i Horsens Kommune. Hun griber de ressourcesvage borgere, der er røget gennem det kommunale sikkerhedsnet.\ng ser mig selv som brobygger e i mit møde med folk, der er røget ud af systemet. Min opgave er at få vedkommende tilbage i det system, hvor han eller hun hører hjemme, forklarer Dorthe Mine Sandholdt, der tager imod Helse i sit kontor på Vesterled i Horsens. Kontoret ligner til forveksling en lægepraksis; den sygeplejefaglige baggrund fornægter sig ikke. Dorthe har været i stillingen i lidt over et år. Før var hun hjertemedicinsygeplejerske i mange år, men fysiske begrænsninger tvang hende til at sadle om. – Og jeg har altid haft en blød plet for de mere specielle patienter. Jeg oplevede, at de fik en dårligere behandling, når de kom ind på sygehuset, fordi de ikke passede ind i de her kasser. De gør ikke, som vi siger, og de reagerer ikke som forventet. Måske går de, før de er færdigbehandlede, siger Dorthe, der mærkede, at hun havde et godt tag på de lidt skæve patienter. Borgerne, hun nu er i kontakt med, har ofte komplekse problemstillinger, og mange har et misbrug. Tit er den røde tråd for de ældres udsathed ensomhed og psykiske lidelser. Når man træder ud af arbejdsmarkedet, kan det\nAf: Marie Louise Kjær / Foto: Marie Louise Kjær\nvære sidste skub ud i ekstrem ensomhed og udsathed, hvis man i forvejen er ressourcesvag.\nEn jungle – Og de kan ikke finde rundt i systemet. De kan ikke gennemskue det, får sig ikke taget sammen til at ringe til kommunen. Det er jo en jungle! Jeg er ansat ved kommunen, og kan selv have svært ved at finde rundt. Hvem skal man snakke med? Hvad er telefontiden? Man skal faktisk være ressourcestærk for at navigere i det, siger Dorthe Mine Sandholdt. Hvis man sætter gang i et afklaringsforløb ved kommunen og matcher en kontaktperson med borgeren med henblik på en udredning, kan det løbe ud i sandet, hvis borgeren melder afbud eller ikke viser interesse. Så bliver borgeren formelt afsluttet. Det sker ikke her. Dorthes hjælp er ikke betinget af, at borgeren for enhver pris er samarbejdsvillig og siger ja til diverse tilbud. Hendes job er at være vedholdende og fastholde kontakten til borgeren, indtil de igen er godt i vej. – Det her er jo ikke tænkt som et parallelsystem, hvor de socialt udsatte\nhar deres eget lille sundhedsvæsen. Jeg skal hjælpe dem tilbage i systemet. Første skridt kan være noget så simpelt som at hjælpe borgeren med at ringe til lægen og overholde aftalen, samt støtte op om, at en eventuel udredningsplan bliver passet. Vi forlader Dorthes kontor og drager med hende på hjemmebesøg hos en borger, hvis forløb er endt som lidt af en solstrålehistorie. Før Dorthe kom ind i billedet, var 63-årige Jørn på selvmordets rand. Han havde en demenssygdom, en depression og en svær synsnedsættelse, alle lidelser var uopdagede og dermed ubehandlede. I dag er han velmedicineret og får dagligt besøg af hjemmehjælper og hjemmesygeplejerske. Da Jørn stoppede på arbejdsmarkedet i efteråret 2015, forsvandt meget af hans netværk og mening med livet. Han fik det værre og værre vinteren over, husker han. – Jeg er ikke en, der er udfarende i min fritid. Jeg havde nok i det sociale på mit arbejde. Og så var der pludselig ingenting, fortæller Jørn, der et par år forinden også var blevet skilt. Børn og svigerbørn forsøgte at hjælpe, men det var ikke let at få Jørn til at indrømme, hvor skidt han havde det.\nhelse: væd at vide\n– Jeg ville jo ikke ligge dem til last, siger Jørn, der sidder i sin sorte læderstol i hjemmet i udkanten af Horsens og fortæller. Hans øjne er lune og humoren knastør, men øjnene bliver alvorlige, når man spørger, hvor han ville have været uden den opsøgende indsats. – Det tør jeg slet ikke tænke på, svarer han stille.\nDer er så mange skæbner. Jeg ville gerne bygge et kæmpe hjem og tage dem alle ind, men det n�tter jo ikke noget. Det han�er om at lære dem at gøre tingene selv, og ikke mindst at bygge bro til de andre instanser. Dorthe Mine Sandholdt\nFik orden i kaos Tilbage i starten af Jørns forløb lavede Dorthe en aftale med en visitator hos kommunen, så Jørn kunne få noget hjemmehjælp. Jørn var alene afsted og bagatelliserede situationen til mødet og kunne derfor ikke få hjælp. Det var først, da Dorthe fik visitatoren med hjem til Jørn for at vise, at han boede i kaos, at han alligevel blev visiteret til hjemmehjælp. Det var også først efter Dorthes vedholdende insisteren, at Jørns syn blev undersøgt. Han ville i lang tid ikke indse, hvor dårligt han faktisk kunne se. – Det er utroligt, at han kunne passe sit arbejde så længe, når det stod så\nslemt til, siger Dorthe, inden hun spørger Jørn, om han har været udenfor i dag. Sneen ligger tungt denne torsdag i februar, så det har ikke været vejr til de store spadsereture. – Jeg har kun lige været ude med skraldet, fortæller Jørn. Dorthe elsker sit arbejde, men indrømmer, at det selvfølgelig også er hårdt. – Der er så mange skæbner. Jeg ville gerne bygge et kæmpe hjem og tage dem alle ind, men det nytter jo ikke noget. Det handler om at lære dem at gøre tingene selv, og ikke mindst at bygge bro til de andre instanser.\nHELBREDSPROBLEMER VED FUGT OG SKIMMELSVAMP Den helbredsmæssige betydning af fugt og skimmelsvamp er ikke fuldt ud klarlagt. Eksperter er dog enige om, at personer der i forvejen plages af irriterede slimhinder, høfeber eller astma – ved ophold i bygninger med fugt og skimmelsvamp – ville få det bedre, hvis rummet affugtes, og skimmelsvampen fjernes. Af: Af praktiserende læge ph.d. Bjarne L. Hansen og institutleder, læge Philipp Skafte-Holm, Mentor Instituttet / Foto: Colourbox\n+ Danskerne lufter ikke ud under sygdom En undersøgelse fra analyseinsti tuttet YouGov viser, at over halv delen af danskerne i ikke særlig høj grad forsøger at forbedre in deklimaet i hjemmet under syg dom, som f.eks. forkølelser og in fluenza. Men det er ikke kun et problem i forhold til sygdom i hjemmet og på arbejdspladsen. Et dårligt indeklima kan være skyld i træthed, hovedpine, aller giske reaktioner og i værste fald lunge og hjertekarsygdomme samt cancer. Kilde: YouGov/ Blueair, global producent af luftrenseteknologi.\nvis du opholder dig i bygninger med dårligt indeklima, kan det irritere dine slimhinder og forværre en bestående overfølsomhed/allergi. Det gælder især de, der i forvejen har følsomme slimhinder. Det kan være vanskeligt at bevise, at det netop er indeklimaet, der er årsagen. Men hvis symptomerne opstår ved ophold i et fugtigt rum, og hvis de mindskes eller ophører, når du forlader rummet, er der en sammenhæng mellem dine symptomer og indeklimaet i rummet.\nBegynder med fugt Skimmelsvampe er små svampe, der findes overalt i naturen, og som spreder sig gennem luften ved hjælp af svampesporer. Skimmelsvampens sporer kommer ind i din bolig, når du lufter ud og kan udvikle sig til vækst af skimmelsvampe på overflader, der har været fugtige gennem længere tid. Fugt er en helt afgørende og nødvendig forudsætning for vækst af skimmelsvamp.\nFire tegn på fugt og skimmelsvamp Det lugter muggent – betegnes ofte som\nkælderlugt. Skimmelsvamp udskiller stoffer, der medfører en muggen eller jordslået lugt. En vandskade ses som fugtpletter på vægge, paneler, tæpper og tapet. Efter nogle uger vokser skimmelsvampen frem, hvis der er de rigtige vækstbetingelser. Ved en kortvarig vandskade, hvor vandet fjernes indenfor nogle dage, når skimmelsvampen ikke at vokse frem. Vækst af skimmelsvamp ses som en sort eller mørk plettet misfarvning. Dug på indersiden af vinduer med dobbeltglas (termoruder) er tegn på for høj fugtighed i rummet og skyldes ikke almindelig kondens, som ses på gammeldags vinduer med kun et lag glas. Har du mistanke om fugt og vækst af skimmelsvamp, kan du bestille en byggeteknisk undersøgelse, hvor rummet gennemgås af fagfolk, og der tages prøver fra blandt andet vægge, tæpper og tapet. Er du ejer af din bolig, skal du selv betale omkostningerne. Er du lejer, skal du kontakte udlejeren eller boligforeningen.\nFugt, skimmelsvamp og sygdom Det er ikke muligt at afgøre hvilke gener, der skyldes høj fugtighed, og hvilke gener der skyldes vækst af skimmelsvamp. Både fugt og vækst af skimmelsvamp medfører irritation af slimhinderne og kan forværre en bestående allergi. Mange med irriterede slimhinder kender til, at deres symptomer forværres i fugtigt vejr. Det samme er tilfældet ved ophold i fugtige bygninger. Høj fugtighed fremmer tillige væksten af både skimmelsvamp og husstøvmider. Personer med påvist allergi overfor husstøvmider og skimmelsvamp vil derfor opleve at deres allergi forværres ved ophold i fugtige bygninger.\n+ Sådan undgår du skimmelsvamp Det er ikke muligt at hindre, at skimmelsvampens sporer kommer ind i din bolig, men fugt er en afgørende og nødvendig forudsætning for vækst af skimmelsvamp. Vækst af skimmelsvampe kan derfor undgås, hvis boligen holdes tør. Luftfugtigheden kan holdes nede ved at følge nogle enkle anbefalinger: •L uft ud flere gange dagligt med 5-10 min. gennemtræk. • Luft ud ved madlavning og efter badning. • Installér en ventilator, som suger luft ud fra fugtige rum – badeværelse, køkken og kælder. •T ør tøj udenfor eller brug tørretumbler med aftræk til det fri eller en tørretumbler, som kondenserer vandet. •R umtemperaturen bør ikke være lavere end 18 grader og skal være ens i alle rum. •H vis der opstår vandskade, skal skaden udbedres hurtigst muligt. •E n tør kældervæg isolerer bedre end en fugtig væg. En tør kældervæg er ca. 5 grader varmere, end hvis væggen er fugtig. Dette reducerer mulighederne for kondens og dermed vækst af skimmelsvamp.\nHvorfor bliver slimhinderne irriterede? Irritation af slimhinderne er langt den hyppigste form for helbredspåvirkning ved udsættelse for fugt og vækst af skimmelsvampe. Symptomerne kan være røde og våde øjne, løbende næse, slim i halsen, hovedpine, træthed og koncentrationsbesvær. Det er især personer med tilbagevendende høfeber og astma, der bliver ramt. Børn, der vokser op i boliger med fugtige rum, er hyppigere forkølede og har en øget risiko for at udvikle astma. Mekanismen bagved er ikke klarlagt. Skimmelsvampen udskiller forskellige stoffer, som irriterer dine slimhinder. Men den høje fugtighed er i sig selv kilde til slimhindeirritation.\nHvad gør du, hvis du mistænker, at fugt og skimmelsvampe gør dig syg? Det simple svar er, at du skal kontakte din læge.\nDet er som sagt vanskeligt at påvise, at dine gener skyldes netop fugt og skimmelsvamp. Der findes ikke en bestemt prøve, der kan give det endelige svar. Det er muligt at påvise, at du har allergi overfor skimmelsvamp eller husstøvmider. Men det er alligevel ikke sikkert, at dine gener skyldes allergi overfor skimmelsvamp eller husstøvmider. Den bedste metode bygger på almindelig sund fornuft. Har du gener ved ophold i et fugtigt rum, og forsvinder de, når du forlader rummet. Ja, så er det højst sandsynligt indeklimaet i rummet, du ikke tåler – uanset om det så skyldes fugt, skimmelsvamp eller husstøvmider. Din læge kan tage en blodprøve eller lave en priktest og på den måde\npåvise, om du har allergi overfor skimmelsvamp eller husstøvmider. Kun i få tilfælde vil det være allergi overfor skimmelsvamp eller husstøvmider, der er årsagen til dine gener. Det er langt oftere den høje luftfugtighed, som generer dig. Så selv om din læge ikke kan fastslå den præcise årsag til dine gener, vil lægen kunne sandsynliggøre, om de skyldes fugt i boligen. Ved behov kan lægen henvise dig til speciallæger indenfor området.\nKun i få tilfælde vil det være allergi overfor skimmelsvamp eller husstøvmider, der er årsagen til dine gener. Det er langt oftere den høje luftfugtighed, som generer dig. helse / april 2017\nHelse har mødt Neel Rønholt, der fortæller om, hvad hun gør for at få en harmonisk hverdag uden alt for meget stress.\nMød den tv-aktuelle skuespiller Neel Rønholt, som fortæller om, hvad der er vigtigst for hende, og læs om, hvordan hun navigerer i en travl hverdag – og så får du også Neel Rønholts fortælling om, hvorfor hun havde det så godt, da hun var gravid.\ni maj Helse / Udgave 05 / maj 2017\nUdkomm e 22. maj r 2017\nArtikelserien om graviditet fortsætter I maj ser vi på fosterdiagnostik. Hvor meget skal forældrene vide om det ufødte barn. Hvor går grænsen, og er vi ved at overskride den?\nFokus på gentests Efterhånden er det let at få foretaget en gentest, som kan afsløre din risiko for at få en lang række sygdomme. Men, hvor pålidelige er de tests, der kan fås over nettet, og hvad er de personlige og etiske konsekvenser, når du først har fået kortlagt dine gener?\nTema om kvindesygdomme Vi ser på de sygdomme, der kun rammer kvinder, og vi undersøger, om der forsknings- og behandlingsmæssigt er ligestilling med mandesygdomme. 74\nSommer i Gudbrandsdalen 6 dage på hotel ved Tretten, Norge Glomstad Gjestehus Glomstad Gjestehus var oprindeligt et pensionat, og stedets stolte traditioner går helt tilbage til 1500-tallet. Hotellet ligger smukt hævet i de norske fjelde på den gamle rute mellem Oslo og Trondheim med panoramaudsigt over den 200 kilometer lange Gudbrandsdalen. I dag er det stadig de hyggeligste, norske traditioner, der præger såvel indretningen som den helt originale stemning. Historien lever også i omgivelserne og den oprindelige, 300 år gamle staldbygning ’Fjøset’. Og omkring hotellet breder urgamle fjelde sig med solvarme sætere og alle Gudbrandsdalens unikke seværdigheder.\nPris.\tpr.\tperson\ti\tdobbeltværelse\n•\t5\tovernatninger •\t5\tx\tmorgenbuffet •\t5\tx\t2-retters\tmiddag/buffet Børnerabat (ved 2 voksne) 1 barn 0-5 år gratis. 2 børn 6-14 år ½ pris.\nAnkomst Søndage i perioden 28.5.-17.9.2017.\nAlpina Lodge Hotel Obe\nFamilieferie i de tyske bjerge\nMiniferie på maleriske Møn\n5 dage på 3-stjernet hotel i Oberwiesenthal\n3 dage på historisk hotel i Stege\nAlpina Lodge Hotel Oberwiesenthal HHH Oberwiesenthal er den højest beliggende by i Tyskland. Her finder I det hyggelige hotel malerisk beliggende for foden af bjerget Fichtelberg og med udsigt over det skovklædte bjergområde Erzgebirge fra jeres balkon på hotelværelset. Her kan I glæde jer til en ferie med oplagte muligheder for at opleve den storslåede sachsiske natur, Østtysklands velbevarede historie og de spændende aktiviteter i et af Tysklands mest oversete ferieområder. Ankomst: Valgfri frem til 20.10.2017. Kurafgift EUR 1,90 pr. person pr. døgn.\nPris uden rejsekode 1.949,-\n•\t4\tovernatninger •\t4\tx\tmorgenbuffet •\t4\tx\t3-retters\tmiddag/buffet\t•\tVærelse\tmed\tbalkon Børnerabat (ved 2 voksne) 1 barn 0-3 år gratis. 2 børn 4-7 år gratis. 2 børn 8-14 år ½ pris. i Born kr. Maks. 2 ekstraopredninger pr. værelse.\n3 overnatninger 1.199,5 overnatninger 1.899,-\nResidens Møen Jeres mønske feriebase har levet en omskiftelig tilværelse fra navigationsskole over tugthus med store personligheder bag de tunge mure til lyst, moderne og gennemrenoveret lejlighedshotel. Herfra har I en skøn udsigt over Stege Bugt, og netop den betagende udsigt har lagt navn til hotellets restaurant – for på Restaurant Udsigten serveres den traditionelle, danske mad af lokale råvarer med havudsigt ad libitum på sidetallerkenen. Ankomst Valgfri frem til 30.9. samt mandag til lørdag 2.10.-18.12.2017. Opholdet inkluderer kun slutrengøring.\nEnkeltværelse\t1.399,Pris. pr. person i lejlighed (ved min. 2 voksne)\n•\t2\tovernatninger •\t2\tx\tmorgenbuffet •\t1\tx\tResidens\tMøens\tlokalkendte pariserbøf inkl. lille glas øl, vin eller •\t1\tx\tkaffe\tog\tkage •\t50\t%\trabat\tpå\tentre\ttil\tDanmarks Samlermuseum Børnerabat (ved 2 voksne) 1 barn 0-3 år gratis. 2 børn 4-14 år ½ pris.\nÅbent hverdage kl. 8-17. Afbestilingsforsikring kan tilkøbes. Ekspeditionsgebyr kr. 99,-. Børnerabat ved 2 voksne. Forbehold for tryk- og prisfejl samt udsolgt.\nhelse / april 2017 MBT Danmark