Ambulatorier på Afdeling S Århus Sygehus. 4. runde - PDF\nDownload "Ambulatorier på Afdeling S Århus Sygehus. 4. runde"\n1 Ambulatorier på Afdeling S Århus Sygehus 4. runde\n3 Ambulatorier på Afdeling S Århus Sygehus 4. runde\n4 Konceptet er udviklet af Kvalitetsafdelingen i Århus Amt Lyseng Alle Højbjerg Rapporten kan bestilles ved henvendelse til Kvalitetsafdelingen, tlf Pris kr. 75,00 Se rapporten: Kvalitetsafdelingen Tryk: Grafisk Service, Århus Amt maj 2006 Bestillingsnr. 642\n7 Læsevejledning Rapporten er en standardrapport. Det er således læseren selv, der må uddrage konklusionerne af de opstillede analyser. Rapporten igennem lægges der op til, at ambulatoriet kan sammenligne sig med tidligere patienttilfredshedsmålinger og med resultaterne fra andre ambulatorier. I det omfang sådanne målinger endnu ikke foreligger, er der sat en streg i tabellerne. I rapporten er det patienterne, der har ordet. Hermed ikke sagt, at det er den objektive sandhed, som kommer frem. Sygehuse er funktions- og fagopdelte, og det er i realiteten kun patienten, der oplever det samlede forløb, herunder om oplevelsen var karakteriseret af kontinuitet, koordinering, god kommunikation og god faglig kvalitet. Den patientoplevede kvalitet og den professionelle faglige kvalitet er begge nødvendige for en god sundhedsfaglig kvalitet. Der gives her en oversigt over rapportens afsnit, så læseren hurtigt kan finde hen til de afsnit, som har hovedinteressen. Først er der fire afsnit om undersøgelsens rammer: Baggrunden, formålet, metoden og lidt om opfølgning. Det er valgt at medtage de indledende tekster i alle rapporter, da rapporterne ikke altid læses i sammenhæng. For den der kender disse, kan læsningen begynde med afsnit 1 eller direkte med undersøgelsesresultaterne i afsnit 3: Afsnit 1: Om ambulatoriet Resultaterne fra ambulatoriet kan ikke ses løsrevet fra, hvilket ambulatorium resultaterne kommer fra. I afsnittet gives derfor et kort rids af ambulatoriets karakteristika, herunder en række statistiske oplysninger om ambulatoriet, antal besøgende, specialer mv. Afsnit 2: Rapportens datagrundlag Her kan det ses, hvor mange patienter, der er sendt skemaer ud til, og hvor mange der har svaret. Herudover er der gennemført en bortfaldsanalyse for at synliggøre, i hvilken grad der er tale om en repræsentativ undersøgelse. Her fremgår det også, hvilke andre ambulatorier, der er valgt i rapporten som sammenligningsgrundlag. Afsnit 3: Ambulatoriets patienter I undersøgelsen er der stillet en række baggrundsspørgsmål til patienterne. Spørgsmålene har i sig selv interesse ved at give et billede af ambulatoriets patientsammensætning. Baggrundsoplysningerne bruges herudover i bilag 2 til at se, om der er forskelle på disse patientgruppers oplevelse af ambulatoriet. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 5\n9 Formål Måling af patienttilfredshed Måling er en bevidst og systematisk form for iagttagelse. Ansatte kan dagligt iagttage patienterne og danne sig et indtryk af deres oplevelser. Men med et spørgeskema er der bevidst taget stilling til, på hvilke områder patienternes oplevelser iagttages. Og der er valgt en systematik, som lader alle adspurgte tælle lige meget. Det giver måske et andet resultat end hverdagens iagttagelser, hvor de dårlige oplevelser kan have en tendens til at fylde mest. Med et spørgeskema måles brugernes oplevelse af de ydelser de får, og det er ikke det samme som medarbejdernes dygtighed. Derimod kan dygtige medarbejdere være en nærliggende årsag til tilfredshed hos patienten. Men der kan være mange andre årsager til tilfredshed. Formålet med at måle er at finde frem til områder, der kan forbedre brugernes tilfredshed. Måleresultaterne skal betragtes som en overordnet scanning, hvor det bagefter er vigtigt at finde den bagvedliggende årsag. Et undersøgelsesresultat kræver altså analyse, for at man kan få et godt handlegrundlag. Formål Konceptets formål er: - systematisk at kunne følge patienttilfredshedens udvikling over tid på afsnits-, afdelings-, sygehus- og amtsligt niveau - at give den enkelte sygehusafdeling et redskab, så afdelingen selv kan arbejde med løbende at forbedre patienttilfredsheden - at give den enkelte afdeling en mulighed for at sammenligne sig med andre afdelinger på udvalgte områder Konceptet er udformet, så det giver mest mulig information til både den enkelte afdeling, sygehusledelsen og den overordnede amtslige styring af sygehusområdet. Hvad er det, der måles? Den tilfredshed, der måles i undersøgelsen, er forskellen mellem det, som patienten på forhånd forventede, og det patienten oplevede. Kilderne til et misforhold mellem forventning og oplevelse kan være flere: At sygehuset savner viden om patienternes ønsker og behov, at procedurerne ikke er klart specificeret på sygehuset, at sygehusets adfærd ikke afspejler de opstillede procedurer, eller at sygehuset ikke har formået at give patienten realistiske forventninger, der svarer til de ressourcer og muligheder, der er til rådighed. Tankegangen er specificeret i modellen på næste side. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 7\n11 Metode Metode Konceptets metode er at anvende standardspørgeskemaer rettet til forskellige patientgrupper. Der er i konceptet udarbejdet fire skemaer: 1 skema til den indlagte patient (grønt skema) 1 skema til ambulatoriepatienten (gult skema) 1 skema til den medicinske dagpatient (lilla skema) 1 skema til den kirurgiske dagpatient (blåt skema) Skemaerne er for hver afdelingsundersøgelse forsynet med de specifikke afdelingsnavne og betegnelser. Patienterne ved på den måde, hvilken afdeling de skal svare ud fra, hvis de har haft kontakt til flere afdelinger i forbindelse med deres sygdom. Undersøgelsens spørgsmål Undersøgelsens konkrete spørgsmål er opstillet på baggrund af en gennemgang af tidligere gennemførte tilfredshedsundersøgelser. Litteraturlisten rummer de skriftlige arbejder, konceptet i forskelligt omfang har ladet sig inspirere af. Konceptet måler ikke patienternes opfattelse af de stillede spørgsmåls vigtighed, men kun i hvilken grad patienterne er tilfredse med spørgsmålets emne eller ej. Vigtigheden af de spørgsmål, som traditionelt stilles i sådanne undersøgelser, er målt i mange forskellige undersøgelser, og viser god stabilitet. Helt overordnet viser erfaringen, at patienterne altid vægter følgende uprioriterede emner højt: kommunikation, kontinuitet, koordination og den faglige kvalitet. De spørgsmål, som er udvalgt i skemaerne, ligger hovedsagelig inden for disse fire emnekredse. Der spørges til traditionelle problemområder Både kvantitativ og kvalitativ De udvalgte spørgsmål foregiver ikke at dække alle aspekter af patientens kontakt med sundhedsvæsenet. Målingerne sigter således alene mod at give en vurdering af, om afdelingerne helt overordnet mestrer de traditionelt vanskelige problemstillinger i sygehusvæsenet. Spørgsmålene er således udvalgt, dels fordi de er vigtige, og dels fordi de traditionelt har givet anledning til variationer mellem afdelinger. Skemaerne er opbygget, så alle tilfredshedsspørgsmålene er forsynet med en kommentarmulighed. Spørgsmålene er stillet, så de formulerer værdier, som alle patienter og afdelinger vil finde grundlæggende for en god patientoplevelse, og patienterne bliver stillet over for svarkategorierne: Ja, Både og, Nej eller Ved ikke/ej relevant. Kategorierne er bevidst enkle, fordi der herved hyppigt vil kaldes på en uddybende kommentar til det satte kryds. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 9\n13 Opfølgning på rapporten Opfølgning på rapporten Erfaringer fra udviklingsarbejde Det er sjældent, at man ud fra en undersøgelses tal eller kommentarer direkte kan se, hvor man præcist skal sætte sine ressourcer ind i arbejdet med at forbedre kvaliteten. En undersøgelse kan kun give nogle bud på, hvor afdelingen med sandsynlighed kan finde områder, som med stor effekt for brugerne kan kvalitetsudvikles. Det er således den enkelte afdeling, der selv skal arbejde med rapporten. Man har jo i forvejen en værdifuld viden om, hvad der er god og dårlig kvalitet. Og rapportens resultater skal sættes ind i denne sammenhæng. Alle rapporter rummer mange vinkler til at foretage forbedringer, og kunsten består i ikke at lade sig overvælde af de mange oplysninger i rapporten. Erfaringer fra opfølgning af analyserapporter peger på vigtigheden af at gruppere forbedringsforslagene efter deres karakter, og efter hvornår man tager fat på dem. Et bud kunne således være følgende gruppering: - ændringer som umiddelbart kan sættes i værk og som vil give oplevelsen af, at afdelingen kan handle (de hurtige successer) - ændringer som skal forberedes og gennemtænkes med en tidshorisont på 2-3 måneder - de langsigtede ændringer med et perspektiv på 1-2 år. Det er også et godt råd at skabe anledninger og afse tid til at bearbejde rapporten. I denne sammenhæng kan det være en god ide med nogen udefra som man kan drøfte resultaterne med. Forpligtigelse fremmer processen. Her kan tages fat Rapporten i sig selv giver flere indgange til nye udviklingsprojekter. Inden for områder: - hvor utilfredsheden er stor - hvor utilfredsheden har ændret sig til det værre - hvor svarpersonernes svar afviger fra det forventede - hvor man afviger fra andre afdelinger - som er et problem for et bestemt udsnit af brugerne - som svarpersonernes kommentarer peger på med ord - hvor lysten til at gøre en indsats er stor - hvor afdelingen mener, at udsigten til succes er god - hvor succes er muligt med en beskeden indsats af ressourcer - man allerede arbejder med, men hvor man bekræftes af rapportens indhold. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 11\n15 Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 13\n16 Tabel 1 Statistiske oplysninger for afdelingen Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus Afdelingens speciale Antal indlagte Heraf akut indlagte Heraf planlagte Gennemsnitligt antal sengedage Belægningsprocent Antal senge Enestuer Tomandsstuer Tremandsstuer Firemandsstuer Femmandsstuer Seksmandsstuer Antal sengeafsnit Ambulante besøg Antal ambulatorier Deldøgnsbehandlinger Antal dagafsnit Lægestillinger Plejepersonalestillinger Lægesekretærstillinger Samlet budgetramme Statistik år Dermato-venerologi , ,5 (19 fra 1. nov. 2005) ,41 45,43 17,33 55 mio kr Alle typer af stillinger er omregnet til fuldtidsstillinger 14 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n17 1. Om Afdelingen Afdelingens speciale Specialet dermato-venerologi omfatter forebyggelse, diagnostik og behandling af sygdomme i huden samt seksuelt overførte sygdomme. Hudsygdomme omfatter bl.a. hudinfektioner med bakterier, svampe eller virus samt eksemsygdomme, immunologisk betingede sygdomme, bivirkninger fra medicin, godartede og ondartede tumorer, kroniske sårdannelser og hud manifestationer ved genetisk betingede sygdomme. Afdeling S er Århus Universitetshospitals Dermato-venerologiske afdeling. Der varetages basisfunktioner, men især lands- og landsdelsfunktioner indenfor specialet. Afdelingen består af et 7 døgns afsnit, en ambulant dagklinik og et ambulatorium. Ambulatoriet omfatter center for kroniske bensår og laserbehandling, behandlingsafsnit med badeafdeling, lysafdeling og specielle lokaler indrettet til mustinepensling. Afdelingen modtager såvel elektive som akutte patienter. Intensiv immunsuppressiv og cytostatisk behandling samt biologisk terapi har en væsentlig plads i behandlingen af både ambulante og indlagte patienter. Visse højtspecialiserede behandlinger foregår i samarbejde med henholdsvis Klinisk Immunologisk afdeling, Skejby Sygehus og Anæstesiologisk afdeling, Århus Sygehus. Afdelingen har ansvar for uddannelse af medicinske studenter i dermato-venerologi ved Aarhus Universitet og har sammen med Dermatologisk Afdeling, Odense, ansvar for uddannelsen af speciallæger i dermato-venerologi i Vestdanmark. Patientrelaterede tiltag siden sidste tilfredshedsundersøgelse Udviklingen i afdelingen har vist sig at gå hen imod tiltagende ambulant behandling, hvilket har resulteret i lange ventelister på det ambulante område og en afkortning af ventelisterne til indlæggelse. Denne udvikling har gjort, at vi siden sidste patienttilfredshedsundersøgelse har omdannet vores 5 døgns sengeafsnit til en ambulant dagklinik. Det har givet mulighed for at varetage de lidt tungere ambulante forløb på en mere hensigtsmæssig måde. Det har afkortet ventelisterne til ambulant behandling betydeligt. Afkortningen af ventetiden har haft en positiv betydning i forhold til opfyldelsen af servicemål kravene. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 15\n18 Tabel 2 Oplysninger om undersøgelsen på Ambulatorier på Afdeling S Undersøgelsesfakta Undersøgelsesperiode Udsendelsesmåned Udsendte skemaer Indkomne svar Svarprocent Tidligere målinger Repræsentativitet 1. jan jan februar februar Svar februar Svar Patienter i Indkomne perioden svar Antal Alder 0-18 år 17% 13% år 34% 42% år 28% 23% år 10% 11% år 7% 5% 80 år eller mere 5% 5% Køn Mand 43% 47% Kvinde 57% 53% Afsnit Hudklinikken 73% 41% Laserklinikken 25% 33% Hud- og kønssygdomme 1% 27% 16 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n19 2. Rapportens Datagrundlag Undersøgelsens grundlag Tolkning af svarprocenten I tabel 2 på modsatte side kan man se en række faktuelle oplysninger om undersøgelsen, herunder tidsperioden for udtrækket af patienter, tidspunkt for udsendelse af spørgeskemaer, og sidst kan man se svarprocenten for ambulatoriet. I teorien betyder svarprocenten mindre, hvis der i øvrigt er tale om en repræsentativ og tilstrækkelig stor stikprøve. Men en høj svarprocent er dog altid ønskelig, da man herved mindsker sandsynligheden for en uønsket selektionsskævhed. I denne sammenhæng er skemaet udsendt til alle patienter, der står i sygehusets patientregistreringssystem. Svarprocenten må på den måde forventes at blive lavere, end hvis skemaet blev uddelt af plejepersonalet til patienterne, da man her typisk vil undlade at uddele skemaer til meget syge, demente eller patienter, der ikke kan dansk. Altså patientgrupper, hvor man på forhånd må forvente en lav svarprocent. Ud fra praktiske undersøgelseserfaringer kan man opstille følgende tommelfingerregler til vurdering af svarprocentens størrelse: Under 40 % Ikke tilfredsstillende. Tolkes med stor forsigtighed % Betænkelig lav. Kan bruges med forsigtighed % Acceptabelt Over 60 % Meget tilfredsstillende Repræsentativiteten I tabel 2 kan læseren også se, hvordan den udtrukne stikprøve repræsenterer det samlede patientgrundlag, der har været i undersøgelsesperioden. Større afvigelser mellem fordelingerne for periodens patienter og indkomne svar vil i næsten alle tilfælde kunne henføres til bevidste valg i forbindelse med stikprøveudtagningen. Hvor periodens patientantal har været meget større end 400, udtages stikprøven ofte ved at tilstræbe lige mange patienter fra forskellige delambulatorier, selvom disse delambulatorier har forskellig størrelse. Udskrivning af lister over tilfældige patienter Udvælgelsen af patienterne til ambulatorieundersøgelsen er sket efter følgende kriterier i patientregistreringssystemet. Alle ambulatoriekontakter inden for den seneste måned på afdelingen. Har patienten haft flere kontakter, udvælges patienten kun én gang. Udvælgelsen omfatter både patienter, der har afsluttet deres kontakt til ambulatoriet, og de, der stadig har kontakt til ambulatoriet. Har ambulatoriet i det pågældende tidsrum behandlet flere end 400 forskellige patienter, er stikprøven reduceret til 400 patienter ved en tilfældig udvælgelse. Stikprøven dækker således altid en periode med 1 måneds patientoplevelser. Dog har det, som nævnt, været tilstræbt at repræsentere forskellige delambulatorier med lige mange patienter (jf. ovenfor). Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 17\n21 Sammenligning I rapporten er ambulatoriets patientsvar gennemgående sammenlignet med patienttilfredshedsundersøgelser fra en række andre ambulatorier. Sammenligningsgrundlaget i undersøgelsen refererer til et ikke-vægtet gennemsnit af svarene fra ambulatorierne i Tabel 3 på modsatte side. Sammenligning af patienternes svar på tværs af ambulatorier giver mulighed for at kvalificere ambulatoriets arbejde med løbende at forbedre kvaliteten. Her har det særlig interesse at kigge på de ambulatorier, der får de bedste vurderinger af patienterne. Er der noget, som kan læres? For undersøgelsens tilfredshedsspørgsmål og ventetidsspørgsmål er ambulatoriets resultater sammenlignet med henholdsvis gennemsnittet af sammenligningsgrundlagets ambulatorier, det der er bedst i patienternes øjne og det, der er dårligst. Ambulatorier med mindre end 20 svar er ikke med i udvælgelsen af bedst og dårligst i rapportens tabeller. Ønsker ambulatoriet at vide hvilke ambulatorier, der ligger bag de bedste og dårligste målinger, kan der henvises til Resultaterne sammenlignes desuden i tabellerne med afdelingens resultater fra eventuelt tidligere målinger. Datagrundlaget for tidligere målinger fremgår af tabel 2. Tilfældigheder eller reelle forskelle? På de fleste ambulatorier udgør de udtrukne patienter i undersøgelserne alle patienter, der har været i ambulatoriet i den fastsatte undersøgelsesperiode. Undersøgelsen har med det udgangspunkt karakter af totalundersøgelse. Vælger man herudover at forudsætte, at bortfaldet i to undersøgelser er betinget af samme kilde, kan man således vælge at sammenligne tilfredsheden mellem de to perioder direkte uden at tage højde for statistisk usikkerhed. Man kan også anlægge en mere konservativ tolkning ved at betragte hver måling som et tilfældigt udtræk af ambulatoriets generelle formåen til at opnå høj patienttilfredshed. Med 200 svar vil dette betyde, at procentforskelle mellem to ambulatoriers tilfredshed på et spørgsmål skal være på mere end 7 procentpoint, før man kan henføre forskellen til andet end statistisk usikkerhed. I praksis vil dette konfidensinterval dog overvurdere usikkerheden, da der typisk er tale om meget store stikprøver i forhold til totalpopulationen. Til praktiske formål kan man derfor godt sammenligne tallene fra to målinger direkte, idet man dog ikke skal tillægge forskelle på et til to procent nogen betydning. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 19\n22 Tabel 4 Baggrundsoplysninger for ambulante patienter på Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus Svar i procent af ANTAL ambulante patienter Forrige Ambulatoriets resultater Seneste Nu Andre ambulatoriers gennemsnit Antal Antal besøg Kun 1 besøg 14% 23% 27% 22% 2-3 besøg 29% 29% 29% 31% 4-9 besøg 38% 34% 29% 32% Mere end 9 besøg 20% 14% 15% 14% Tidligere indlagt Ja 17% 10% 11% 39% Nej 83% 90% 89% 61% Alder 0-18 år 12% 10% 13% 9% år 39% 38% 42% 19% år 28% 29% 23% 32% år 10% 11% 11% 18% år 7% 9% 5% 15% 80 år eller mere 3% 2% 5% 6% Køn Mand 40% 42% 47% 46% Kvinde 60% 58% 53% 54% Bopæl Indenamtspatienter 76% 74% 74% 89% Udenamtspatienter 24% 26% 26% 11% Modersmål Dansk 96% 95% 96% 96% Ikke dansk 4% 5% 4% 4% Søgt information Har søgt information 43% 42% 48% 38% Har ikke søgt information 57% 58% 52% 62% Skemaet udfyldt af Patienten 90% 92% 89% 89% Pårørende 10% 8% 11% 11% 20 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n23 3. Ambulatoriets patienter Baggrundsspørgsmål I spørgeskemaet er der stillet en række spørgsmål om patienten og patientens kontakt til ambulatoriet. Disse svar kan have interesse i sig selv som karakteristik af ambulatoriets patienter. Herudover kan de tjene som grundlag for at afgøre, om de forskellige patientgrupper har forskellig opfattelse af ambulatoriet. I Tabel 4 på modsatte side er undersøgelsens patientgruppe beskrevet på de stillede baggrundsspørgsmål. Tallene er sammenlignet med eventuelle tidligere tilfredshedsmålinger i ambulatoriet. I Tabel 4 ses endvidere et gennemsnit af en række andre navngivne ambulatorier, således at man kan sætte ambulatoriets patientgruppe i perspektiv. For en specifikation af sammenligningsgrundlaget henvises til Tabel 3. Baggrundsspørgsmålenes indhold Alle baggrundsspørgsmålenes indhold skal ikke diskuteres her, men to spørgsmål kalder på en kommentar: Ugedag for seneste besøg i ambulatoriet er en svag variabel, forstået på den måde, at patienterne jo besvarer tilfredshedsspørgsmålene ud fra alle deres besøg i ambulatoriet. Og kun i de tilfælde, hvor patienten altid kommer i ambulatoriet en fast ugedag, kan det ventes, at variablen kan forklare noget eller give anledning til samvariationer med tilfredsheden. Patienterne spørges ligeledes om, hvorvidt de selv har opsøgt information om deres sygdom, via patientforeninger, biblioteker eller Internettet. Spørgsmålet rummer afgrænsningsproblemer, men er valgt medtaget, fordi spørgsmålet i et vist omfang indfanger en ny type patient, der i højere grad stiller krav til sundhedsvæsenet. Andelen af aktive patienter på de enkelte afdelinger kan derfor være med til at forklare noget om patienttilfredsheden på en afdeling. Karakteristik af ambulatoriets patienter Forskel på patienterne? De spørgsmål, man kan få svar på ved at læse Tabel 4, er blandt andre følgende: - Er ambulatoriet karakteriseret af patienter, der kommer mange gange, eller er der tale om patienter, der kun kommer nogle få gange? Er der en tidsmæssig udvikling, og hvordan er det andre steder? Har patienterne typisk også en indlæggelseserfaring, eller er det typisk patienter, som udelukkende har en ambulant erfaring? Hvordan ser aldersfordelingen ud i forhold til andre ambulatorier? I bilag 2 kan man se, hvordan de forskellige patientgrupper besvarer de stillede tilfredshedsspørgsmål i undersøgelsen. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 21\n24 Tabel 5 Tilfredshedsspørgsmål vedrørende patienternes behandling på Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus Spørgsmål (svar i procent af 306 patientsvar) Ja Både og Nej Ved ikke/ej relevant Forløb dine ambulatoriebesøg uden generende ventetid i venteværelset? 57% 28% 13% 2% Var lægerne velforberedte, når du mødte dem i ambulatoriet? 74% 18% 3% 5% Lyttede lægerne i ambulatoriet med interesse, når du sagde noget? 79% 13% 4% 4% Fik du indtrykket af, at plejepersonalet var gode til deres fag? 76% 8% 1% 15% Forløb dine ambulatoriebesøg uden generende ventetid under besøget? (røntgen eller prøvetagning) Fik du den information, du havde brug for i din kontakt med ambulatoriet? (om sygdommen, undersøgelser, behandlinger, bivirkninger mv.) Var der sammenhæng i det du fik at vide, når du talte med forskellige ansatte i ambulatoriet? Er du tilfreds med ambulatoriets hidtidige behandling af din sygdom? Har kontakten mellem din egen praktiserende læge og afdelingen fungeret til din tilfredshed? (henvisning, opfølgning mv.) - Svarene er givet ud fra alle patienternes seneste ambulatoriebesøg 62% 13% 7% 18% 71% 19% 6% 4% 64% 12% 6% 18% 71% 16% 3% 9% 39% 7% 6% 48% 22 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n25 4. Spørgsmål om tilfredshed Patientmålsætninger Undersøgelsens tilfredshedsspørgsmål er opstillet på grundlag af egne indhøstede erfaringer og litteraturstudier. Spørgsmålene er efterfølgende valideret ved 66 patientinterviews. På flere områder har undersøgelsens spørgsmål alligevel en god sammenhæng med de anbefalinger, der gives i publikationen Patientens møde med sundhedsvæsenet, på trods af at denne først forelå i Nogle anbefalinger fra publikationen er ikke dækket af undersøgelsens skemaer, hvilket primært hænger sammen med at nogle af emnerne ikke er egnede til et patientrettet spørgeskema. I Patientens møde med sundhedsvæsenet anbefales det, at: - sundhedspersonalet gennem hele patientforløbet er opmærksomme på patientens ønsker til medinddragelse i beslutninger vedrørende egen behandling og pleje - sundhedspersonalet udarbejder retningslinier for, hvordan man i videst muligt omfang undgår ændringer i planlagte aftaler - sundhedspersonalet viser åbenhed, imødekommenhed, tillid, engagement samt forståelse og vilje til at hjælpe patienten - sundhedspersonalet tilpasser formidlingen til den enkelte patient - afdelingen udarbejder tværfaglige og tværsektorielle retningslinier for, hvordan man sikrer kontinuitet i patientforløbet - afdelingen udarbejder retningslinier, som sikrer rettidig videregivelse af information mellem sektorerne, herunder også mellem egen læge, hjemmesygeplejen og sygehus - sundhedspersonalet sikrer, at patienten er informeret om kommende behandling, kontrol og opfølgning i patientforløbet - sundhedspersonalet sætter sig ind i patientjournalen og andet relevant materiale før mødet med patienten. Svar på centrale spørgsmål Andet kan have betydning for den enkelte Patienternes svar Kommentarer til spørgsmålene Spørgeskemaet til ambulatoriepatienterne rummer en række positivt formulerede spørgsmål, som kan besvares af patienten med et Ja, Både og, Nej eller et Ved ikke/ej relevant. Spørgsmålene foregiver ikke at dække alle aspekter af en patients oplevelse i forbindelse med et ambulatoriebesøg. Spørgsmålene berører de centrale emnekredse om kommunikation, kontinuitet, koordination og faglig kvalitet. I det omfang patienten ikke har fundet de stillede spørgsmål dækkende for hans eller hendes oplevelse af indlæggelsen, har der kunnet kommenteres frit på skemaets bagside i forbindelse med en samlet vurdering af ambulatoriet. Patienternes procentvise svarfordeling på spørgsmålene fremgår af Tabel 5 på modsatte side. Patienter, der ikke har sat et kryds, er medtaget under Ved ikke/ej relevant. Kommentarerne til de afgivne svar vedrørende ambulatoriet fremgår i deres fulde ordlyd af bilag 3. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 23\n26 Tabel 6 Andel svar med forbedringsmuligheder fra patienter på Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus For hvert spørgsmål er svaret angivet i procent af ANTAL patienter Antal Forløb dine ambulatoriebesøg uden generende ventetid i venteværelset? Var lægerne velforberedte, når du mødte dem i ambulatoriet? Lyttede lægerne i ambulatoriet med interesse, når du sagde noget? Fik du indtrykket af, at plejepersonalet var gode til deres fag? Forløb dine ambulatoriebesøg uden generende ventetid under besøget? (røntgen eller prøvetagning) Fik du den information, du havde brug for i din kontakt med ambulatoriet? (om sygdommen, undersøgelser, behandlinger, bivirkninger mv.) Var der sammenhæng i det du fik at vide, når du talte med forskellige ansatte i ambulatoriet? Er du tilfreds med ambulatoriets hidtidige behandling af din sygdom? Har kontakten mellem din egen praktiserende læge og afdelingen fungeret til din tilfredshed? (henvisning, opfølgning mv.) Ambulatoriets resultater Forrige 260 Seneste 287 Nu 306 Gennemsnit Andre ambulatorier "Bedste" ambulatorium "Dårligste" ambulatorium 39% 30% 42% 32% 15% 54% 24% 27% 22% 24% 3% 42% 17% 20% 18% 17% 5% 28% 11% 11% 10% 8% 2% 15% 20% 20% 25% 23% 10% 46% 27% 28% 26% 22% 9% 33% 29% 25% 22% 20% 5% 31% 25% 24% 22% 16% 6% 26% 23% 33% 25% 25% 9% 45% - Forbedringsmuligheder er opgjort som andel 'Både og' og 'Nej' - svar, taget af andelen af patienter, der har haft en mening om emnet. De opgivne procenter kan på grund af afrunding afvige marginalt fra de procenter, der fremgår af bilag 2. - Angiver det maksimale antal svarpersoner til et spørgsmål. Antallet af svarpersoner varierer mellem spørgsmålene. - Spørgsmålet om kontakten til den praktiserende læge er ændret marginalt i forhold til tidligere målinger. 24 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n27 Forskel på patienterne? Svar med forbedringsmuligheder Tidsmæssig udvikling og andre ambulatorier Sammenligning med forsigtighed Herudover er tilfredshedsspørgsmålene analyseret i bilag 2 for mulig samvariation med undersøgelsens baggrundsvariable. Fra de gennemførte interviews og fra patienternes kommentarer står det klart, at patienterne udtrykker en grad af kritik, når de anvender kategorierne Både og eller Nej. Disse to kategorier kan altså betegnes som svar, der i højere eller mindre grad peger på forbedringsmuligheder, set ud fra patientens synsvinkel. I Tabel 6 er andelen af svar med forbedringsmuligheder for ambulatoriet opstillet for hvert af undersøgelsens tilfredshedsspørgsmål. Man kan se svarene for den nyeste undersøgelse, og man kan sammenligne disse med de tilsvarende svar fra eventuelle tidligere undersøgelser på ambulatoriet. Af overskuelighedsgrunde er sammenligningen kun sket for andelen af svar, der udtrykker forbedringsmuligheder. Af hensyn til sammenligneligheden mellem de stillede spørgsmål er procenten beregnet på baggrund af patienter, der har en mening om spørgsmålet, og som har opfattet spørgsmålet som relevant for deres situation. Sammenligning mellem forskellige ambulatorier er mere problematisk end tidsmæssig sammenligning af to undersøgelser på det samme ambulatorium. Forskelle i sygdommenes karakter og patientgruppens sammensætning kan let betyde, at forskelle i tilfredsheden må tilskrives forskelle i patientgrundlaget, og ikke forskelle i ambulatoriernes adfærd. Når det er sagt, må man dog holde fast i, at de målte procenter viser patienternes faktiske tilfredshed, og at et ambulatorium nu engang har de patienter, det har. Og det er dem, man skal give den bedst mulige behandling. Gennemsnit, Bedst og Dårligst I Tabel 6 kan man for hvert spørgsmål se, hvordan patienterne fra andre ambulatorier i gennemsnit har besvaret spørgsmålene. Herudover kan man i søjlen Bedste ambulatorium se andelen af svar med forbedringsmuligheder for det ambulatorium, der har den laveste andel svar med forbedringsmuligheder. Og omvendt kan man i søjlen Dårligste ambulatorium se andelen af svar med forbedringsmuligheder for det ambulatorium, der ifølge patienterne har flest forbedringsmuligheder. Navnene på sammenligningsgrundlagets ambulatorier fremgår af Tabel 3. Ambulatoriet har på den måde mulighed for at se, hvordan man ligger i forhold til gennemsnittet, og hvordan man ligger i forhold til de bedst og dårligst vurderede ambulatorier. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 25\n28 Tabel 7 Ventetid på Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus Hvor lang var ventetiden i ambulatoriets venteværelse fra du skulle møde til du blev kaldt ind?(besvares ud fra seneste besøg) Svar i procent af ANTAL patienter Antal Forrige Ambulatoriets resultater Seneste Nu Gennemsnit Andre ambulatorier "Bedste" ambulatorium "Dårligste" ambulatorium Ingen ventetid (eller før tid) 27% 28% 22% 27% 50% 11% Under 30 minutter 50% 47% 51% 51% 40% 51% Mellem 30 og 60 minutter 21% 21% 20% 17% 9% 31% Over 60 minutter 3% 4% 7% 5% 1% 7% Tabel 8 Ventetid på ambulatoriet fordelt på ugedag Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus Hvor lang var ventetiden i ambulatoriets venteværelse fra du skulle møde til du blev kaldt ind?(besvares ud fra seneste besøg) Svar i procent af ANTAL patienter Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag Lørdag Antal Ingen ventetid (eller før tid) 29% 22% 25% 18% 22% - Under 30 minutter 57% 40% 57% 59% 50% - Mellem 30 og 60 minutter 11% 21% 16% 16% 17% - Over 60 minutter 3% 18% 2% 6% 11% - 26 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n29 5. Ventetiden i venteværelset Anbefalinger I publikationen Patientens møde med sundhedsvæsenet anbefales det, at: - sundhedspersonalet i starten af patientforløbet informerer patienten om det forventede tidsperspektiv for forløbet samt rækkefølgen af patientforløbet, og er i kontinuerlig kontakt med patienten herom - afdelingen sikrer, at sundhedspersonalet planlægger forløb med minimal, uforudset ventetid i patientforløbet, både mellem sygehusets interne funktioner og på tværs af sektionerne - afdelingen udarbejder retningslinier for, hvordan patienten informeres om afvigelser fra det planlagte forløb og årsagen hertil. Patienternes egen vurdering af ventetiden Tabel 7 viser patienternes egen oplevelse af ventetidens længde i ambulatoriet. Der kan i tabellen sammenlignes med resultaterne fra ambu latoriets seneste måling. I Tabel 7 kan man endvidere se, hvordan patienterne fra andre ambulatorier i gennemsnit har besvaret spørgsmålet om ventetid. Herudover kan man i søjlen Bedst se ventetiden for det ambulatorium, der har den laveste ventetid. Og omvendt kan man i søjlen Dårligst se fordelingen af ventetid for det ambulatorium, der ifølge patienterne har længst ventetid. Ambulatoriet har på den måde mulighed for at se, hvordan man ligger i forhold til gennemsnittet, og hvordan man ligger i forhold til det bedst og dårligst vurderede ambulatorium. Ventetiden fordelt over ugen Tilfredsheden med ventetiden I Tabel 8 er ambulatoriets ventetider fordelt på ugens fem dage. Er der sammenhæng mellem ugedag og ventetid i venteværelset, ligger der altså en systematik bag ventetiden, som knytter sig til ambulatoriets arbejdsplanlægning. Patienternes tilfredshed med ventetiden i ambulatoriet fremgår af Tabel 5 og 6. Denne vurdering er foretaget på baggrund af samtlige fremmøder i ambulatoriet og ikke blot ud fra den enkelte patients seneste fremmøde. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 27\n30 Tabel 9 Svar i procent af ANTAL patienter Flergangspatienternes kontakter til forskellige læger i ambulatoriet Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus Hvor mange forskellige læger har du inden for de seneste 2 år mødt i ambulatoriet i forbindelse med din nuværende sygdom? Forrige Ambulatoriets resultater Seneste Nu Gennemsnit Antal Andre ambulatorier "Bedste" ambulatorium "Dårligste" ambulatorium Kun en læge 22% 20% 14% 21% 57% 6% 2-3 læger 51% 54% 56% 53% 39% 25% Mere end 3 læger 26% 26% 30% 27% 5% 70% Tabel 10 Flergangspatienternes vurdering af antallet af lægekontakter Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus Har du i kontakt med ambulatoriet skullet tale med for mange forskellige læger? Svar i procent af ANTAL patienter Forrige Ambulatoriets resultater Seneste Nu Gennemsnit Antal Andre ambulatorier "Bedste" ambulatorium "Dårligste" ambulatorium Ja 20% 27% 30% 22% 2% 52% Nej 80% 73% 70% 78% 98% 48% Tabel 11 Svar i procent af ANTAL patienter Andelen af ambulatoriepatienter, der fik udleveret et kontaktkort Ambulatorier på Afdeling S Har du i din kontakt med ambulatoriet fået udleveret et kort med navn på en person du kunne kontakte? Forrige Ambulatoriets resultater Seneste Antal - - Nu 282 Gennemsnit - Andre ambulatorier "Bedste" ambulatorium Ja % Nej % "Dårligste" ambulatorium 28 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n31 6. Stabiliteten i lægekontakten Anbefalinger I publikationen Patientens møde med sundhedsvæsenet anbefales det, at: - afdelingen sikrer, at der altid er en behandlingsansvarlig læge og en plejeansvarlig sygeplejerske, som har den primære kontakt med patienten - afdelingen udarbejder principper for, hvordan informationer og viden om patienten koordineres bedst muligt, således at patienten oplever kontinuitet i videregivelsen af dennes informationer. Formålet er at sikre, at patienten oplever en sammenhæng i personalekontakten, så det ikke er nødvendigt for patienten at gentage sygehistorien for mange gange. Få personalekontakter betyder alt andet lige et mindsket behov for informationsudveksling, hvorved muligheden for fejl minimeres. Herudover kan en begrænsning i antallet af lægekontakter betyde, at patienten ikke oplever en udtynding af ansvaret for den lægelige behandling. Kompetencen skal sikres Antallet af lægekontakter? For mange kontakter? En konsekvent minimering af antallet af lægekontakter i ambulatoriet er dog ikke uden problemer. Hensynet til, at patienten kommer i berøring med den højeste grad af faglighed kan således tale for, at kontakten varetages af flere læger. Men skyldes de skiftende lægekontakter manglende planlægning i ambulatoriet, vil der være mulighed for forbedringer. Patienternes erindring om antallet af lægekontakter fremgår af Tabel 9. Kun patienter med mere end én ambulatoriekontakt er medtaget i tabellen. Tabel 10 viser patienternes vurdering af, om han eller hun har skullet tale med for mange forskellige læger i sin kontakt med ambulatoriet. Der er kun medtaget patienter, der har haft mere end et besøg i ambulatoriet. I Tabel 10 kan man endvidere se, hvordan patienterne fra andre ambulatorier har besvaret spørgsmålet om vurderingen af antallet af læger. Udlevering af kontaktkort? Århus Amt indførte i 2005, at alle patienter skal have udleveret et kort med navn på en kontaktperson. Kontaktkortet skal sikre, at patienten eller den pårørende ved, hvem de skal henvende sig til under og efter afsluttet behandling på sygehuset. I den forbindelse er det valgt at spørge patienterne, om de har fået sådan et kort. Resultatet af undersøgelsen for afdelingen fremgår af Tabel 11. Sammenligningstal for gennemsnit, bedste og dårligste afdeling vil først foreligge når 4. runde er gennemført (spørgsmålet er ikke stillet i undersøgelser gennemført uden for Århus Amt, hvorfor tabellen her kun rummer streger). Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 29\n32 Tabel 12 Patienternes samlede vurdering af Ambulatorier på Afdeling S, Århus Sygehus Hvad er dit samlede indtryk af ambulatoriet? Svar i procent af ANTAL patienter Ambulatoriets resultater Forrige Seneste Nu Antal Gennemsnit Andre ambulatorier "Bedste" ambulatorium "Dårligste" ambulatorium Fem stjerner (enestående) 18% 19% 21% 25% 38% 16% Fire stjerner (godt) 60% 62% 63% 60% 57% 57% Tre stjerner (både godt og dårligt) 19% 16% 12% 12% 4% 25% To stjerner (dårligt) 2% 2% 3% 1% 0% 2% En stjerne (uacceptabelt) 1% 1% 2% 1% 0% 0% Andel kritiske helhedsvurderinger 22% 18% 16% 15% 4% 27% - Pga. afrunding kan andel kritiske helhedsvurderinger afvige fra en summation af 1, 2 og 3 stjerner. 30 Kvalitetsafdelingen, Århus Amt\n33 7. Samlet indtryk af ambulatoriet Fra 5 til 1 stjerne Patienterne er i spørgeskemaet blevet bedt om at komme med en samlet vurdering af ambulatoriet. Det er oplyst, at 5 stjerner betyder enestående, 4 betyder godt, 3 betyder både godt og dårligt, 2 betyder dårligt og 1 stjerne betyder uacceptabelt. Lidt teknisk kan man sige, at den samlede karaktergivning afspejler patientens sammenvejning af de forhold, som han eller hun lægger vægt på i sit forhold til ambulatoriet. Afvejningen kan således godt afspejle forhold, der ikke er stillet spørgsmål om i undersøgelsen. Gennemsnit, det bedste og det dårligste Tabel 12 viser patienternes samlede vurdering af ambulatoriet. Tabellen kan sammenlignes med resultaterne fra ambulatoriets eventuelle sidste måling. I Tabel 12 kan man endvidere se, hvordan patienterne fra andre ambulatorier har besvaret spørgsmålet om helhedsvurdering. Ambulatoriet har på denne måde mulighed for at se, hvordan man ligger i forhold til gennemsnittet, og hvordan man ligger i forhold til det bedst og dårligst vurderede ambulatorium. Fra de gennemførte pilotinterviews og fra patienternes kommentarer er det tydeligt, at 4 og 5 stjerner er udtryk for tilfredse patienter. Afgives der derimod kun tre stjerner eller færre, er der tale om markant utilfredshed hos patienten angående visse aspekter, der har betydning for det samlede indtryk af ambulatoriet. I tabel 12 er det derfor også angivet, hvor stor en andel, der har svaret 1, 2 eller 3 stjerner. Denne andel betegnes andel kritiske helhedsvurderinger. Kommentarer Forskel på patienter? Det er værd at bemærke, at det er meget forskellige forhold, der kan betyde fradrag eller tillæg i antallet af stjerner. Dette fremgår af skemaets næste spørgsmål, hvor patienten er bedt om at begrunde, hvorfor han eller hun gav netop det antal stjerner. Disse kommentarer fremgår i deres fulde ordlyd af bilag 3. I bilag 2 kan man se, om stjernetildelingen varierer mellem de forskellige grupper af patienter i undersøgelsen, herunder forskelle mellem delambulatorier og grupper af diagnosekoder. Ambulatorier på Afdeling S - set med patientens øjne 31


Derb Sekkaya Sidi Ayoub, Marrakesh, Marokko\nKammy Hostel giver gæsterne et wellnesscenter, karaoke og en solterrasse. Gæsterne kan benytte valutaveksling, et særligt rygeområde, en værdiboks, parkering og bagageopbevaring på stedet.\n20-minuttes gåtur tager gæster til Arsat Moulay Abdeslam Cyber Park. La Terrace Ben Youssef pampers gæster med marokkansk og fransk retter og ligger inden for 150 meter af ejendommen.\n4-bed mixed Dorm, 8-bed mixed Dorm, 4-bed female Dorm og 6-bed mixed Dorm er udstyret med værdiboks på værelset, varme, et mini køleskabsbar, et opholdsområde og separat toilet samt senge med skumpuder og sengetøj. Værelserne har også tæppe gulv. Kammy Hostel tilbyder gæsterne delte badeværelser. Disse badeværelser tilbyder en hårtørrer og toiletartikler.\nAfstanden til Menara lufthavn er 10 km.\nKammy Hostel tilbyder lufthavnstransport, tøjvask og rengøring.\nKammy Hostel, Marokko\n/ Derb Sekkaya Sidi Ayoub, Marrakesh, Marokko / Kontakter\nBrothers Vandrerhjem Rex Hotel Da Lapa Design Vandrerhjem Clarion & At International Drive Kro Emerald Island - 5 Bedroom Private Pool Feriested Itajuba Hotel Indian Ridge - 4408 Holiday Feriehus Holiday - Waterpark Feriested Morning Sky Hotel Walt Disney World Swan Hotel Hyatt Regency Hotel Regina Hotel Copacabana Rio Hotel Veranda Palms - 4452 Feriehus Suaimhneas Feriehus Sea Club Iv Hotel Coco Palm Dhuni Kolhu Hotel The Ritz-carlton Golf Resort, Feriested Travelodge Hotel Kalani - Retreat Center Hotel Sunhouse, Mandala Village Kro Grand Union Hotel Bristol Hotel Four Seasons Hotel Huntley Beach Hotel Bentley Hotel Yosemite View Hotel


STIKKER – fjerde udgave, nu i femte oplag | Steen Langstrups Blog\nSTIKKER – fjerde udgave, nu i femte oplag\t29\nPosted by steenlangstrup in Stikker\t≈ Skriv en kommentar\nTags2 Feet Entertainment, En selvudgivers bekendelser, Stikker\tNyt oplag leveret frisk fra tryk i dag.\nDet er femte gang, jeg har måtte trykke nyt oplag, af den fjerde danske udgave af ‘Stikker’.\nDet er blevet til en del bøger over årene, nok til at gøre ‘Stikker’ til min karrieres bedstsælgende bog.\nJeg skrev ‘Stikker’ i 2002, da jeg havde besluttet at starte eget forlag, og den udkom februar året efter, som 2 Feets første udgivelse. Første udgaven havde et par amatør-selvudgiver-fejl, som at omslagsfarverne var i RGB og ikke i CMYK, men ud kom den – og fik en fin modtagelse i pressen. Det var ikke alle, der jublede lige højt, man var ikke vant til at se den danske modstandsbevægelse brugt i et Tarantino-agtigt gangster-set-up, og nogen fandt det respektløst, mens andre ikke brød sig om den minimalistiske stil og krævede flere ord. De første var måske i mine øjne lidt gammeldags, men de sidste … tja, rend og hop, en minimalistisk roman er ordknap, så fat det!\nHeldigvis var der mange, der tog ‘Stikker’ til sig. Den blev nomineret både til Bog & Idés Årest Danske Krimi og som dansk kandidat til Glasnøglen, som gives til årets bedste nordiske kriminalroman. Jeg er blevet hvisket i øret, at ‘Stikker’ blev nummer to begge steder, men hvad kan man bruge det til? Berlingske Tidende udvalgte året efter ‘Stikker’ til ‘Strandkanonen’, der bestod af de 36 bedste danske romaner til afslappet læsning på stranden.\n‘Stikker’ blev hurtigt solgt til oversættelse i Finland, Sverige og Norge, men det norske forlag gik desværre ned, inden ‘Stikker’ nåede at udkomme på norsk.\nFørste udgaven af ‘Stikker’ var, hvis jeg skal være bagklog, trykt i et alt for stort oplag, men det forhindrede det ikke i at være udsolgt et halvt år senere, hvor jeg så valgte at udgive en paperback-udgave. Den skuffede til at starte med groft, da boghandlerne nægtede at tage den hjem, men lige pludselig skete der noget. Ikke hos boghandlerne, men gennem andre kanaler, og et løbet af de to år solgte paperbacken ud, og jeg valgte at genudgive ‘Stikker’ i en ny paperback-udgave i 2005. Det er den fjerde udgave, som stadig genoptrykkes, 3. udgave var en eBog, der blev udgivet gennem bibliotekerne i mellem de to paperback udgaver.\n‘Stikker’ er historien om en dansk sabotagegruppe (BB). De bekæmper tyskerne, som havde besat Danmark, men de er bestemt ikke alle kridhvide helte. Det er en dyster og mørk historie om mistro. Der er nemlig en stikker i sabotagegruppe BB, og finder de ikke ud af hvem, vil tyskerne tage dem en for en. Men hvem kan man stole på?\nI 2006 udgav jeg en ny roman om Sabotagegruppe BB (den hed ‘Panzer’), og det var egentlig min plan, at der skulle følge flere efter, men jeg gik ned med stress – det er benhårdt arbejde at drive eget forlag – især når man brænder så meget for det, som jeg gør – og da jeg endelig begyndte at kunne se farver igen, var det gyserne, der trak i mig. Men jeg har i hvert fald en historie mere om Sabotagegruppe BB liggende inden i mig, og hvem ved, måske slipper jeg den ud en dag?\nDet er blevet en småfjolet tradition med ‘Stikker’ at hvert nyt oplag får en ny forside, men jeg kan godt lide det. ‘Stikker’ er jo lidt et specielt barn for mig. Denne gang har jeg valgt at lægge forsiden meget tæt op ad ‘Panzer’s, som jeg stadig regner for en af mine heldigere forsider.\nDu kan købe det nye oplag af ‘Stikker’ lige her, hvis du har lyst.\nShare this:Klik for at udskrive (Opens in new window)Click to email (Opens in new window)Klik for at dele på Twitter (Opens in new window)Del på Facebook (Opens in new window)Synes godt om dette:Like Loader...\nSteen Langstrup\tEr blevet kaldt 'Danmarks gyserkonge', 'Mørkemanden' og 'Danmarks Stephen King' - og har som øgenavnene antyder skrevet mange gode gys. Blandt dem 'Alt det hun ville ønske hun ikke forstod', der danner grundlag for den kommende biograffilm 'Finale' og debutromanen 'Kat', der blev filmatiseret i 2001.\nUdgiver til august den gådefulde horrorroman 'Ø'.\nTILMELD DIG MIT NYHEDSBREV\tOg få e-bogsnovellen 'Ondskaben i ham' gratis!\nNye indlæg: Langstrup.com - Home of Steen LangstrupCOUNTDOWN DEAL ON AMAZON\nCOUNTDOWN DEAL ON AMAZON My double feature e-book, ‘Sabotage’, containing both my World War 2 thriller-noir novels, ‘The Informer’ and ‘Codename Panzer’ is on sale right now. It’s a countdown deal, starting with the lowest price today, Wednesday September the 7th, the price slowly rising during the next days, so be quick and get the […]


Hosted AirBOSS - IntraHost\nMed AirBOSS får din virksomhed et dansk ERP- og regnskabsprogram, der er bygget til at gøre hverdagen nem. For at også gøre selve brugen af programmet nemmere, tilbyder IntraHost at hoste AirBOSS i skyen – altså via en cloud-service.\nLad AirBOSS gør det nemmere\nFordelen ved et Hosted AirBOSS system er, at virksomhedens ansatte får mulighed for at logge ind i programmet på tværs af enheder. Den ansatte behøver altså ikke at sidde fysisk ved sin computer, men får fuld adgang fra hele verden – lige meget om det er fra en tablet eller PC, fra iOS, Android eller Windows. Bemærk at det ligeledes bliver muligt at f.eks. give revisorer fjernadgang til økonomisystem, for lettere samarbejde.\nPris pr. bruger er 149,- Kr. / md.\nHent Hosted AirBOSS til Windows\nHent Hosted AirBOSS til macOS\nHosted AirBOSS - Hvorfor?\n•\tDu ejer selv dit AirBOSS\n•\tDu får adgang til AirBOSS, uanset hvor du er\n•\tDin revisor kan få direkte adgang\n•\tDu skal ikke tænke på backup\n•\tDu har ingen udgifter til vedligeholdelse\nAirBOSS på dine enheder\nVores klient kan bruges på de mest populære platforme, på både stationære og mobile enheder. Windows, macOS, iOS eller Android.\nVi bruger SSL 256-bit AES kryptering mellem vores servere og klienten. Kort sagt: Ingen - udover dig - kan se, hvad du laver på AirBOSS.\nKraftig og opdateret server\nVi benytter kraftige og moderne servere til afvikling af jeres AirBOSS. Vi opgraderer og opdaterer løbende systemet.\nFå en gnidningsfri brugeroplevelse og backup af dine vigtige data\nMed en Hosted AirBOSS løsning fra IntraHost, får alle brugere adgang til forretningens regnskabsprogram fra Windows, Mac, iOS, Android etc. Vi hoster programmet på en specifikationsmæssig optimal server, hvilket garanterer en gnidningsfri oplevelse uden ventetid.\nVi tilbyder samtidig at tage løbende backup af software og filer, så det er let at genskabe systemet i dets seneste version. Denne feature kan have stor værdi, fordi AirBOSS kan skræddersyes og moduleres på så mange måder, at virksomheden har opbygget et system, som passer 1:1 til den daglige arbejdsgang. Et så værdifuldt redskab skal naturligvis kunne genskabes hurtigt.\nØnsker du at høre mere om tilpasning af AirBOSS ERP- og regnskabsprogrammet eller om de mange fordele en hosted løsning kan tilbyde din virksomhed?\nKontakt IntraHost for flere informationer.


2 ting du kan lave, når sikkerheden er på plads - 2step.dk\n2 ting du kan lave, når sikkerheden er på plads\nPosted by admin maj 4, 2021 in 2faktor\nDu har endelig fået gjort din computer ekstra sikker med 2 step godkendelsen, hvor du har sørget for, at der ikke er nogen, der kan trænge ind og hacke din computer. Nu kan du rigtig slappe af og bruge tiden på noget andet end at bekymre dig.\nI følgende artikel kan du læse om, hvad du kan bruge tiden på, så du rigtig kan slappe af og komme væk fra de bekymrende tanker. For det kan nemlig være svært at slippe frygten for at blive hacket.\nFor selvom du har sørget for den ekstra sikkerhed med 2 step godkendelsen, så kan der alligevel stadig sidde noget frygt og bekymring i kroppen, som du skal komme af med på en eller anden måde. Her er to gode råd til, hvordan du gør det.\nBrug din have som dit eget lille frirum\nDer er mange mennesker, som bruger naturen til at slappe af og koble af fra virkeligheden. Når du befinder dig i naturen, er det også kun dig, træerne og jorden, som du skal forholde dig til, og så er der ikke så meget plads til andre tanker.\nDet er det, som du kan bruge din have til. I stedet for at tage langt væk for at komme ud i naturen, så kan du begynde at bruge din have som frirum, hvor du kan få lov til at slappe af og smide bekymringerne væk.\nSørg derfor for, at du kan lave noget aktivt i haven, såsom at plante nye planter, for så er der endnu større chance for, at du kan slappe ordentlig af, fordi du bliver beskæftiget.\nUndersøg dine muligheder for gode tilbud på storkenæb blomster, så du kan komme i gang med havearbejdet.\nDyrk meditationen som afslapning\nEn anden måde, hvorpå du kan smide de bekymrende tanker ud ad vinduet, det er ved at dyrke din mentale sundhed gennem fx Yin Yoga eller Flow Yoga. Yoga er en ældgammel tradition, som bygger på en grundsten om en livsstil.\nDet kan nemlig både handle om de fysiske forhold, men det kan også handle om de psykiske forhold. Det handler om, hvad den udøvende vil have ud af yogaen, og så handler det om ro, afslapning og at kigge indad.\nDet er nogle gode redskaber til, når man føler, at man enten er stresset eller bekymret over ydre faktorer, som man egentlig ikke er herre over.\nSå er det en god idé at bruge yoga til at distancere sig fra følelsen, så du kan finde en måde at håndtere den på. Det er nemlig det, som yoga kan bruges til. At gøre dig bevidst om de ting, som du ikke kan styre og lære dig selv at leve med de følelser.


Skyderi på russisk skole: Børn sprang ud af vindue for at undslippe gerningsmand | Udland | DR\nSkyderi på russisk skole: Børn sprang ud af vindue for at undslippe gerningsmand\nMindst otte personer er dræbt efter skoleskyderi. 22 børn og lærere er indlagt.\nEn forælder omfavner et barn efter det voldsomme skoleskyderi i byen Kasan i det sydlige Rusland. (Foto: MAX ZARECKIY © Scanpix)\nMindst syv skolebørn og en lærer er i dag blevet dræbt i et skyderi på en folkeskole i byen Kasan i det sydlige Rusland.\nIfølge politiet gik en 19-årig gerningsmand ind på skole nummer 175 tirsdag morgen og åbnede ild mod børnene. De gik alle i 8. klasse.\nDa skyderiet fandt sted, befandt flere end 700 personer sig på skolen. Her blev gerningsmanden anholdt, og han er nu tiltalt for massemord.\nSkolen, hvor angrebet fandt sted, ligger i den russiske by Kasan. Det er Ruslands femtestørste by og ligger omkring 800 kilometer øst for Moskva\nTo børn omkom, da de sprang ud af et af skolens vinduer for at undslippe gerningsmanden. Mindst 18 børn og fire lærere er nu indlagt til behandling på et hospital. Seks af de indlagte børn er i kritisk tilstand.\nSkolen ligger i byen Kasan, der er hovedstad i republikken Tatarstan i det sydlige Rusland, omkring 800 kilometer øst for Moskva.\n- Det er en frygtelig tragedie. For republikken, for landet. Vi er så kede af det, der er sket, siger præsidenten i Tatarstan, Rustam Minnikhanov.\nGerningsmanden var ifølge myndighederne en tidligere elev, der gik ud af skolen i 2017. Hans motiv er endnu ukendt.\nI morges lagde den 19-årige formodede gerningsmand en meddelelse på beskedtjenesten Telegram, forklarer DR's Rusland-korrespondent, Matilde Kimer:\n- Her skrev den 19-årige, at han vil skyde et stort antal mennesker og derefter sig selv. Derudover kan man høre ham sige i en video, hvor han bliver afhørt, at han hader alle. Der er derfor meget, der tyder på, at han er den skyldige, siger Matilde Kimer.\nPoliti og ambulancer foran skole nummer 175 i Kasan i Rusland. (Foto: ROMAN KRUCHININ © Scanpix)\nPutin vil stramme våbenlov\nDen 19-årige gik til angreb med et skydevåben, som han havde våbentilladelse til.\nRuslands præsident Vladimir Putin har nu beordret myndighederne til at stramme våbenlovningen for private ejere.\n- Præsidenten kondolerer dybt til de pårørende til de børn, der blev dræbt af gerningsmanden. Putin ønsker de sårede skolebørn en hurtig og god bedring, udtaler Putins talsperson.\nSkoleskyderier hører heldigvis til sjældenhederne i Rusland. I 2018 dræbte en 18-årig studerende 19 personer og sårede 70 på et universitet på Krim-halvøen, der blev annekteret af Rusland i 2014, inden han skød sig selv.\nOrdensmagten og redningsfolk har været massivt til stede, siden skolen blev forvandlet til et gerningssted:


Fra glemsel til anekdote | Information\nGeorges de La Tour er først i dette århundrede trukket ind i kunstverdenens rampelys\nHistorien om Georges de La Tour, er historien om en maler, som blev væk. Fra han dør af pest i 1652 - 59 år gammel - til hans genopdages i 1915 af den tyske kunstkritiker Hermann Voss, glider hans værk ud i glemslen i museers, slottes og kirkers støvede afkroge. Siden 1915 er det med stigende iver og spænding trukket ind i kunstverdenens rampelys.\nFørste gang offentligheden kunne møde den genfundne mester fra Lorraine, var med 12 værker på udstillingen Realismens malere i 1932. Anden gang var i Orangeriet ligeledes i Paris i 1972, hvor man kunne beskue 30 billeder. Og netop nu kan man på Grand Palais se ikke mindre end 42 værker, trommet sammen fra hele verden. Det er stort set hele den produktion, man kender fra La Tours hånd. Der mangler kun ét billede, som åbenbart er at finde i dronning Elizabeths gemakker.\nHvis man ellers kan komme til at se noget på Grand Palais. Det tager op til to timers tålmodig venten i kø uden for palæet før man slipper ind. Når det så lykkes, ser man et utal af tyske, amerikanske, italienske og franske pensionist-nakker, som nikker, mens guiden dissikerer billederne. Og som sukkende prøver at beslutte sig for, hvilken version af La Madeleine Penitente - den angrende Magdalena - som skaber den største maleriske dramatik...\nMotiverne 'går ind'\nMen udstillingen byder også på 32 'kvalitetskopier'. Da La Tour levede i det pest- og krigsramte Lorraine, var han allerede et stort hit, og malede for selve kongen. Derfor blev han i tidens sædvane flittigt kopieret. I den fortsatte jagt på La Tours malerier, står man derfor nu med en række af kopier - men stadig uden originalen.\nDer står ikke mange mennesker foran kopierne, turisterne bevæger sig hastigt forbi, man vil have den sande vare. Så her har synet frit slag. Mærkelig nok viser denne indirekte adgang sig at være et ganske udmærket sted at møde maleren. Det er allertydeligst, når man står foran en imponerende samling - i alt otte - kopier af det fraværende mesterværk\nSaint Sebastian i lanternes lys: Her er alle de elementer til stede, som burde resultere i en La Tour.\nFor det første er det et typisk clair-obscur maleri. Billedet vokser ud af natten ved lyset af en enkelt lanterne. En ung kvinde i baggrunden, holder lanternen frem, for at belyse sceneriet: Saint Sebastian, som plejes af Irene. Hun er ved at trække en pil ud af hans lår. Faktisk ser det ud som om, det er Irene der lyser - og måske Sebastians lår. Alle ansigter er rolige, i kontemplationen af en ellers voldsom lidelse. Men lige meget, hvor mesterlige disse kopier er, så er det ikke La Tour malerier. For når man står foran dem, begynder de at falde fra hinanden.\nPå den ene kopi, synes låret at støtte sig på pilen. En skygge i Irenes ansigt vokser frem og ligner et grumt modermærke. Paletten er ikke sammenhængende og maleriet lider derved. Dét, som burde være en skygge i Sebastians ansigt, ligner en blufærdig rødmen. En anden kopist har styr på farverne. De er bestemt fra starten, og der er ikke slinger i valsen med, hvad der er skygge, og hvad der er højlys. Men resultatet er skrigende, nærmest technicolor-jublende. Og sådan går det over stok og sten, i et eklatant bevis på, at det ikke kun er motivet, der er på færde i La Tours maleri.\nI kopisternes maskinelle reproduktion af motivet, peges der otte gange hen mod den fraværende original. Og mod den ligeså sikre forvisning: at når La Tours motiver stadig 'går ind', så er det, fordi de er malet med den mesterlige selvfølgelighed, som gør at man fordyber sig i det essentielle, og ikke falder hen i tanker om, hvorvidt Maria Magdalena - eller Irene - havde plettyfus.\nSå når man vender tilbage til nakkerne på de utallige besøgende, er man rustet med tålmodighed, albuer og en ubændig nysgerrighed efter at se mesteren selv.\nMan kender stadig ikke meget til ham, hvad biografien angår. Søn af en bager, gift i 1621, mange børn, forbindelser og salg til hoffet. Anekdoten fortæller, at da Louis XIII erhvervede sig hin Sebastian ved lanternen lod han alle andre billeder fjerne fra sit værelse. Og det er svært at forestille sig, hvad der kan gøre sig ved siden af et LaTour maleri.\nDet er billeder med en særegen visuel økonomi. Lyset falder ind i billedet, men der er altid kun ét lys. Der er ingen baggrund i billederne. Selv Carravagio, som menes at være inspiratoren, og hvis billeder af Svindleren og Sandsigersken her er sat op ved siden af La Tours versioner, virker frivole og pompøse i forhold til La Tours enkelhed. At kalde malerierne for realisme, kan kun forstås i forhold til de udstillingsarrangører, som navngav denne retning til den første udstilling i 1932.\nDe havde deres høns at plukke, de ønskede at slå kubisterne i hovedet med disse figurative billeder fra starten af det 16. århundrede. Og selvfølgelig 'ligner' disse billeder i en vis forstand realiteten. Men netop som lignelse. Der er først og fremmest tale om abstraktion, begrænsning, og forenkling. Det sker på én gang i sceneriets få elementer: Der er ganske få personer, der er en neutral baggrund, der er kun ét lys. Men også den symbolske del er skåret ned. Spørgsmålet synes at være: Hvor lidt skal der til, for at alt forstås? Eller endnu bedre, for at man på én gang ser?\nDermed tager La Tour stilling til sin tid ved at træde ud af den. Europa lider under tredive-årskrigen, som er religionskrig mellem katolicismen og protestantismen, men som også er en banal grænsekrig, der drejer sig om magt og guld. Alle snyder alle... Den naive unge mand bliver i 'svindler'-maleriet plukket for sine guldstykker af en kynisk forsamling. Han har en fjer i håret. Alle hans sløjfer er forfængeligt bundet op, mens svindlerens dingler.\nDer er flere versioner af billedet, og hver gang undersøges billedets økonomi, i farver, i sløjfer, i perler, i spillekort. I hænder, blikke, skygge og lys. Det er den samme unge mand som bestjæles i 'sandsigerske'-maleriet. Han vil så gerne vide, hvad der skal ske i fremtiden, alt mens han lige her og nu bestjæles for alt, hvad han har.\nBegge billeder tolkes som værende billeder af den fortabte søn. La Tour har fanget øjeblikket, hvor han taber. Hvor talenterne går tabt i brokade, vin, spil og fordærv.\nOgså Magdalena malerierne er en undersøgelse af billedets økonomi. Den angrende Magdalena er alene i natten. Der er kun ét lys, det er ikke sat under en skæppe, men på nogle af malerierne skærmer hånden for det. Da er det Magdalene som lyser. Hun har lagt perlerne - det jordiske gods, symbolet på kroppen og sensualiteten - fra sig. Som i et klassisk Vanitas-billede er et kranie til stede, på nogle billeder ligger det på bordet. På andre i skødet. Hvis man ser godt efter, kan man se at hun er gravid. Måske er det slet ikke Mag-dalena? Måske er det bare et menneske?\nLa Tour malede ligesom Caravagio, ganske almindelige mennesker i de mytologiske scenerier. Måske er det bare en kvinde, som i sit skød bærer ikke alene livet, men også døden? Alt det sædvanlige vanitas-spragl er fraværende, den frugtsommelige krop er nok, som frugt, kraniet er nok som død, og livets lys blafrer så spagt - selvom det er det eneste, der lyser.\nPå billedet Den nyfødte er det barnet, som lyser i mørket, det er næsten, som om kvindens hånd ikke skærmer for stearinlyset, men for barnets lys. Det er lige til at klippe ud og sende som julekort. Så måske vælger La Tour side, ved at vælge den mystiske indsigt, ét maleri som én åbenbaring. En indsigt, som i øvrigt stemmer overens med en samtidig fransiskansk mystik.\nAlle kender La Tours billeder som billeder. Fra postkort og frimærker, plakater og film. Filminstruktøren Alain Cavalier har kreeret en film til udstillingen, hvor han kommenterer La Tours malerier ud fra fotos. Eller han sætter et lys på et bord, lægger nogle guldmønter og nogle perler og vupti, så har vi en film-La Tour.\nLa Tours billeder er således blevet til guidernes anekdoter og filmmenneskers koncepter. La Tours maleri er stadig væk. Men med ihærdighed kan det findes den næste halvanden måned på Grand Palais.\n*Georges de La Tour, Galeries nationales du Grand Palais, indtil 26. jan.


Køb af byggegrund – Tilbud gasfyr installation\nYou are here: Home - Без рубрики - Køb af byggegrund\nFå overblik over de vigtigste love og regler, du bør være opmærksom på, hvis du skal købe byggegrund til et nyt hus eller sommerhus. Hvilke typer grunde kan. Boligadvokater boligadvokater. Кеш Схожі Перекласти цю сторінку Der er mange punkter du bør være særligt opmærksom på, når du overvejer køb af byggegrund. Sådan køber du en byggegrund.\nSkrevet af: Anders Quistgaard. For nogle er det drømmen at bygge sit eget hus. Hvis drømmen skal realiseres er første skridt på vejen at finde en grund , hvor huset kan bygges. Det handler om at finde den helt rigtige byggegrund. Hvis du køber en grund med et gammelt hus på, så er det en god idé at få tjekket husets materialer.\nFundamentet på gamle huse kan fx indeholde slagger, som er et restprodukt fra forbrændingsanstalter. Man brugte ofte slagger under gulve i 60erne. Det har desværre vist sig, at slagger ikke beskytter mod . Beliggenheden er noget af det vigtigste, når du køber en grund til dit nye drømmehjem. Når du er på udkig efter grunde til salg, er der mange ting, du skal gøre dig klart. Har du børn, er det en god idé, at din grund ligger forholdsvist tæt på deres institutioner og kommende skole.\nDer skal samtidigt være indkøbsmuligheder i . Hej Vi står og gerne vil bygge. Vi har fundet en grund , som koster 300. Grunden skal vi jo gerne købe hurtigst muligt. Huset det har vi slet ikke styr på endnu.\nNu vil vi i første omgang bare have fat i grunden. Hvordan finanseres dette . Vi tilbyder et bredt udbud af byggegrunde. Her på siden kan du finde grundenes beliggenhe størrelser og priser samt informationer om, hvordan du handler med os. Du skal være opmærksom på disse forhol når du køber en kommunal byggegrund.\nGår du med byggetanker? Hvis det er tilfældet, skal du være opmærksom på at få undersøgt alle detaljerne angående grunden, du gerne vil købe. Du skulle jo nødig gå hen og købe en grun hvor . Værd at vide om køb af byggegrund. Det er en stor beslutning at bygge nyt hus som kan kræve sparring med forskellige samarbejdspartnere. Derfor tilbyder kommunen, at du kan reservere en grun mens du får forholdene omkring byggeriet og finansiering mv.\nDer kan være gode grunde til at købe en byggegrund i stedet for en færdigbygget bolig. Vridsted er Viborg kommunes vestligst beliggende by på grænsen til Holstebro Kommune med ca. Køb byggegrund i Vridsted.\nNærheden til Karup Å giver mulighed for rekreative aktiviteter i tilknytning hertil. Her finder du blandt andet: dagligvarebutik og flere servicevirksomheder i området som VVS, . Zacher Advokater rådgiver købere af byggegrund om de særlige forhol der ofte er relevante ved køb af byggegrund. Hans hus er på i alt 1kvm.\nKan han selv bestemme, til hvilken pris han vil sælge grunden ? Min onkel vil gerne sælge 1. Er det Urbanizacionsområde, med en for området allerede defineret beskrivelse for bebyggelsesgrad og form. Kan man reservere en byggegrund ? Nej, man kan ikke reservere en byggegrund. Hvis man er interesseret i en byggegrund , og vil være helt sikker på, at den ikke bliver solgt til anden side, bliver man nødt til at købe grunden. Køber kan dog fortryde aftalen i medfør af lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast . Advokat Anders Stig Vestergaard er juridisk ekspert vedrørende boliger og besvarer juridiske spørgsmål i Bo Bedre, hvor nedenstående spørgsmål og svar tidligere har været bragt.\nSkal du købe en grund og bygge nyt? Har du styr på oldtidsminder, jordbundsundersøgelser, servitutter og bygningsreglementer? Mange realiserer i øjeblikket deres drøm om at bygge nyt hus, og for de fleste starter et sådan projekt med køb af en . De kommunale byggegrunde der er til salg i området ligger på Solbakken og Spurvelunden også centralt placeret i byen. For mere information se her.\nDer er nogle få privatudstykkede byggegrunde centralt . Måske lidt mere hvis vi kan indregne evt.\nHvad koster en byggegrund\nKøb af byggegrund advokat\nByggemodning gør det selv\nPillefyr vs gasfyr\n← Lysdæmper fuga\nTræpiller videbæk →


Nyt tag i Åsum ⇒ Står du og skal bruge et nyt tag? | 3-tilbudonline.dk\nSidder du og mangler et nyt tag i Åsum? Så er du kommet til det helt rette sted at finde en. Vi har nemlig, det største netværk af folk, som kan levere nye tage i hele Danmark, og derfor kan vi også finde et nyt tag til dig i Åsum. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de de nye tage i Åsum, som du ønsker at benytte. Vi håber du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på et billigt nyt tag i Åsum, skal du blot trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at beskrive din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du bare læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på nyt tag Åsum allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på nyt tag Åsum\nDer er mange grunde til, at du bør indhente tilbud på nyt tag i Åsum. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi anvender nemlig kun de absolut bedste nyt tag i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige tag læggere i Åsum. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle tag læggere gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nNyt tag Kærby Aalborg\nNyt tag Lille Torøje\nNyt tag Birketved Kerteminde\nNyt tag Erlev Haderslev\n← Nyt tag Skanderup Kirkeby\nTagrenovering Spurvelund →


2020 - AtTheFrontEnd\n[ 26. december 2020 ] Sådan finder du det mobilabonnement, der passer til dig\tMobil\n[ 20. december 2020 ] Sådan vælger du et dykkerur\tGadgets\n[ 18. december 2020 ] Skal du vælge et smartwatch eller et analogt ur?\tGadgets\n[ 11. december 2020 ] Find den helt perfekte pandelampe\tGadgets\n[ 22. november 2020 ] 5 stykker mobiltilbehør du må eje\tGadgets\nDet er lidt af en jungle, når man skal finde rundt i de mange taletidspakker, der er på markedet i dag. Der findes mange forskellige udbydere med mange forskellige dækninger og forskelligt indhold i pakkerne. […]\nEt dykkerur er en praktisk ting at have med sig, når man begiver sig ned i dybet. Det hjælper dig ikke kun med at se klokken, men kan også bidrage til din overordnede oplevelse og […]\nHvis du lige tænker over det, så bliver du måske klar over, at nærmest alt i dit liv er styret af tiden. Og det er lidt spøjst, ikke? For tiden er et fænomen, som bygger […]\nHar du brug for en god pandelampe? Det kan være svært at vælge den rette, når der er så mange forskellige på markedet. Derfor kan du her blive guidet til, hvordan du kan vælge den […]\nDer findes efterhånden mange ting man kan købe til sin mobil. Nogle ting er praktiske, mens andre er mere til sjov og underholdning. Her kommer der et bud på fem ting, som er praktiske at […]\nDet er snart ikke til at komme udenom i dag. Du skal på et eller andet tidspunkt tage stilling til, hvilket mobilabonnement du gerne vil have. Det er heller ikke sådan, at man kan undgå […]\nHar du nogensinde stået i den her situation? Du har haft en travl morgen og skynder dig ud af døren for at nå bussen på arbejde. Inde i bussen tager du din telefon frem, kun […]


Peter Hovmand (redigér)\nVersionen fra 11. sep 2013, 15:19\n105 bytes fjernet , for 6 år siden\n'''Peter Hovmand''' (født [[31. januar]] [] i [[København]]) er en [[Danmark|dansk]]-[[grønland]]sk [[forfatter]] og [[fotograf]]. Søn af Estrella og Mads Hovmand. Desuden barnebarn af filminstruktøren [[Annelise Hovmand]].\nEfterHan siner første tid som [[soldat]] tog Peter Hovmand sin [[studentereksamen]] på [[Gentofte]] [[HF]]. Senere blev hanuddannet [[cand.mag.]] i [[litteraturvidenskab]] fra [[Københavns Universitet]] med fokus på nordisk, tysk og fransk [[litteratur]].\nHan gjorde igennem årene tjeneste som kampsoldat i fem forskellige regimenter: [[Fremmedlegionen|Fremmedlegionens]] 4° Regiment Etranger, [[Faldskærmstropper|faldskærmsregimentet]] 2° Regiment Etranger de Parachutistes, [[Dronningens Livregiment]] (nu nedlagt), [[Sjællandske Livregiment]] (nu nedlagt) og [[Den Kongelige Livgarde]].\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/7281317"


Varde Sportsrideklub på vej mod nye mål\nJosefine Marie Kjær Rohmann på ponyen Prinze of the Dark spirit. Hun er en af klubbens yngste springryttere som rider undervisning ved klubbens springunderviser Ricki Elbæk\nWeekendens stævne blev en kæmpe succes og en ekstra dag måtte tages i brug\nI weekenden afholdt Varde Sportsrideklub sit 11. stævne indenfor det sidste år.\n"I weekenden har vi haft dressur stævner for både pony og hest, og folk er kommet kørende helt fra Aalborg og Silkeborg for at starte," fortæller Maria Schulz fra klubben.\n"Vi blev nødt til at starte fredag, pga. den store tilslutning i stedet for som planlagt lørdag. Det har været et fantastisk stævne, med glade ryttere og publikum," tilføjer hun.\nDer er rigtig mange frivillige, der har arbejdet hårdt på at få denne klub tilbage, efter ned lukningen i sommeren 2013.\nKlubben har afholdt stævner i både dressur og spring, hvor der stort set hver gang har været max tilmeldinger. Spring-stævner har vi bl.a. også afholdt onsdag aften, som har været en stor succes og dem glæder vi os til at holde flere af i år 2015," fortæller Maria Schulz.\n"Derudover har vore egne ryttere også gjort det rigtig godt det sidste års tid. Vi har bl.a. et Ponyhold i dressur som blev nr. 2 til Sydjysk Mesterskab og et hestehold i dressur som blev nr. 5 til Sydjysk Mesterskab. Derudover er det blevet til mange individuelle placeringer til Sydjysk Mesterskab for både pony og hest.\n"Vi ser frem til at afholde nye stævner for ryttere og heste i år 2015 og takker alle for den store opbakning enten som frivillig eller som sponsor," siger Maria Schulz til Lokalavisen Varde.\nUlla Thimis Kristiansen på hesten Lennon-Wi\nEn af klubbens undervisere i dressur Carina Hartvig Bruun Severinsen på hesten Chester


For vores kunde i det centrale København søger vi en DevOps Continuous Integration specialist. Du vil blive en del af et dynamisk team, der arbejder med topmoderne SaaS-platforme, der er bygget ovenpå de nyeste AWS cloud-løsninger.\nKunden ønsker en DevOps Continuous Integration specialist, der kan blive en del af deres team, der kontinuerligt arbejder med at optimere deres infrastruktur indenfor scalability, sikkerhed, stabilitet og performance.\nDu har erfaring med scripts til automatiserede tests på Jenkins-servere. Herudover har du erfaring med AWS cloud, samt Chef, Docker, Ansible eller Puppet til håndtering af server-infrastruktur. Du har ligeledes erfaring med at udvikle i Bash og Python. Kunden benytter bl.a. Docker til sideløbende kørsel af serverapplikationer, så erfaring med dette er en fordel, men ikke et krav.\nSom person er du pragmatisk, udadvendt og løsningsorienteret.\nOpfylder du ikke helt alle erfaringskravene men er indstillet på at lære, så søg gerne. Kunden søger såvel junior- som seniorprofiler.\nArbejdssted: Indre København\n- Erfaring med scripts på Jenkins-servere\n- Erfaring med AWS cloud-løsninger\n- Udviklerkompetencer i Python eller Bash\n- Erfaring med Chef, Ansible, Puppet eller lign. til konfiguration og release management\nSå send med det samme dit CV til project_m375@rightpeople.dk.\nAnnoncen er sidst �ndret: 05-09-2017.


Vaskeskab Badeværelse OUD | Crown Dynamics\nHome » Hjem Indretning Inspiration » Vaskeskab Badeværelse OUD\nVaskeskab Badeværelse OUD\nGallery of: Vaskeskab Badeværelse OUD\nVaskeskab Badeværelse – Ønsker du at give din boligrum en frisk og trendy følelse? Nå skal man først søge efter relevante indretningsdesigner, der passer noget til din struktur og dens geometri. Endnu vigtigere er, at det designer, du søger, har til at forbedre følelsen af huset og injicere enkelt nyt liv i ovenstående. Du kan bare langtfra gå videre og udkåre møbler og dekorationer, hvad håber at de kan omdanne rum til hypermoderne og trendy. I stedet skal du finde et ægte design, der blander æstetik og funktionalitet sammen for at gøre tricket til mellemrummet. Her bliver indretningsdesign ideer til for at gøre huset moderne plus fashionabelt –\nFarver vil have en stor karakter at spille i for at gøre et hus i at være moderne og gammelt, som du selekterer. Så skal fokuset bestå i at vælge farveskemaet, der er cool. Kun en rigtigt farve kan lade dig få den rigtige indretning til interiøret. Du kan ikke vælge den hvide og forventer at gøre interiøret moderigtigt, da førnævnte ikke vil. I stedet skal du vælge mange farve, der passer fordelagtigt sammen med stilen og udseendet af møblerne. vaskeskab badeværelse Topmoderne decors bruger oftest tonede farver og dette mantra skal vedtages helt tilsyneladende.\nFor boligejere bliver det vigtigt at ikke fejre med tekstur plus stof, der anvendes til indretningen. Faktisk vil tekstur til møblerne være afgørende som for andre varer og tilbehør omkring lejligheden. Tekstil og tekstur vil vælges for at blinke let i baggrunden. På samme måde ville det være dejligt at udkåre stoffer, der er neutrale, og det ser langtfra så indlysende ud fortil øjnene. Fokus bør konstituere på at holde indretningens indre forenklet, da det kun er muligt, såfremt en minimalistisk tilgang følges af stoffet.\nvaskeskab badeværelse Undgå overdådige dekorationer og tilbehør\nTommelfingerreglen i design af isoleret moderne og fashionabelt interiør er at skære ned på overdådige og farverige dekorationer. Boligejere bør omtale nej til noget tilbehør, der sætter belastning på øjnene. Fokus skal snarere være ved hjælp af elementer lavet af gennemgående materialer eller af metaller for at skabe mange rolig atmosfære i indretningen. Indretningen skal være minimalistisk i bedste fald, så en moderne og raffineret følelse i indretningen magter opnås. På samme metode er det godt at bruge varer, der er mindre at gribe opmærksomhed og mere til for at låne en ordre lagt i huset.\nGrafiske ideer til moderne hjem handler mere om for at bruge naturlige og grønnere materialer og mindre ifald gravitating til prangende ting eller tilbehør. vaskeskab badeværelse Målet er at få en skygge af naturen i huset, og det kan kun ske med en fornuftig designide. For eksempel afbenyttes flere trætilbehør og møbler end nogensinde før, plus de klassiske grønne tæpper er tilbage til for at regne igen. Metal varer er mere efterspurgte plus møbler bliver tilpasset ligesom aldrig før.\nBordhøjde I Køkken XVX\nRelated Vaskeskab Badeværelse OUD


Gør verden mere menneskelig - Danske Kirkers Råd\nGør verden mere menneskelig\nBlandt de mange danskere, der lige nu er i Sydkorea til Kirkernes Verdensråds generalforsamling, er de fleste officielle repræsentanter som delegerede eller observatører. Christen Sinding fra Aalborg Stift er med som deltager for at styrke sin viden om det globale kirkelige fællesskab. Her deler han sine indtryk fra generalforsamlingens anden dag.\nMennesker mødes fra hele verden\nDenne anden dag af generalforsamlingen har foreløbig efter den indledende morning prayer budt på en snak med en nordamerikansk baptist om Folkekirkens bredde, deltagelse i en bibelstudiegruppe sammen med blandt andre en ung jamaicaner, generalsekretæren for det nationale kirkeråd i Bangladesh, en congolesisk presbyterianer og en indonesisk præst, foruden et par nordeuropæiske lutheranere. Sydkoreas premierminister har forud for dagens tematiske oplæg aflagt generalforsamlingen et kort besøg.\nKalder kirker til handling\nLederen af FN's udviklingsarbejde, UNAID, Michel Sidibe, som holdt et af de tematiske oplæg, rettede en indtrængende appel til WCC og dets medlemskirker om som kirkelig organisation og som enkeltkirker at engagere sig endnu stærkere i samarbejdet om at nå FN's mål om, at ingen smittes med HIV/Aids og at ingen dør af sygdommen, ligesom han opfordrede til protest mod homofobisk lovgivning i de mere end 80 lande, hvor der er en sådan lovgivning.\n'Gør verden mere menneskelig'\nDet er slående - og befriende - at det er en selvfølgelig forudsætning for alle drøftelserne, at kirkerne som kirker kan og skal forholde sig til såkaldt 'politiske' emner, hvor menneskerettigheder og menneskelig frihed er truet. Det har fået mig til at tænke på et udsagn af den svenske teolog Frederik Modeus: 'Kirkens opgave er ikke at gøre verden mere kirkelig, men at gøre den mere menneskelig'.\nJeg glæder mig til også i de kommende dage at deltage i kirkerne fælles refeksioner over, hvordan vi kan være med til det.\nLæs mere om Kirkernes Verdensråds generalforsamling på www.wcc2013.info\nGennem generalforsamlingen vil forskellige deltagere fra den danske delegation skrive om sine oplevelser.\nFoto: Teresiah Njoki/WCC Steward\nPrevious post Ung økumeniker sendes fra Danmark til Korea\nNext post Kirkens enhed er levende i al sin mangfoldighed


12 par sko - Luis P. Gatmaitan\nLUIS P. GATMAITAN er læge og forfatter til mere end 50 bøger til børn og andre non-fiktion-titler. Blandt de andre bøger, som han har skrevet, er den populære sundhedsserie Historier af Tito Dok. Hans bøger er blevet oversat til flere sprog og tilpasset musicals, animationer, apps og teaterproduktioner. Han er medlem i National Council for Children’s Television (NCCT) og Philippine Board for Young People (PBBY). Han er en prisvindende forfatter til børnehistorier i Carlos Palanca Memorial Awards for Literature. I 2003 blev han også kendt som en af de "Ten Outstanding Young Men of the Philippines (TOYM) og i 2017 i "Gawad Pambansang Alagad ni Balagtas".\nBeth Parrocha er en børnebogsillustrator, der drømmer om at blive en succesfuld børnebogsforfatter, en, der fremstiller kunstværker, der har historier i dem. Det for mere effektivt at kunne arbejde side om side med børnebogsforfattere.


Underet er, at vi er til: FØRSTE GANGS MAGI\nTro Håb og Kærlighed 5/12/12 10:20 AM\nJa, der er i sandhed smukt derude på landet, hvor du bor!\nDejligt, at du kan løbe i sneen. Her er det faktisk lidt svært med fedt-føre pga salt. Jeg gik i stedet en god tur med stavene. Men løbe - det vil jeg ikke undvære!\nLene 5/12/12 9:42 PM\nCharlotte, sjap og søle må være svært at løbe i , er det gangstave du bruger og er det godt?\nTro Håb og Kærlighed 6/12/12 11:31 AM\nJa, jeg bruger mine gangstave - tog dupperne af, hvilket fungerede fint i den sammenkørte sne. I går så jeg snekæder på løbesko, ejermanden syntes det var ok - måske sku' man prøve?\nLene 6/12/12 12:06 PM\nCharlotte, en af mine kolleger har sådanne snekæder på skoene. Jeg har arvet gangstave fra mine forældre, men bruger dem ikke, gør de noget godt udover at man står stabilt i snevejret :-)\nLaura 5/12/12 2:00 PM\nDet er fantastisk smukt med sneen. Det giver en anden ro i landskabet, så man nemt tilgiver at det også giver lidt ekstra bøvl.\nMåske vil jeg lade mig inspirere og prøve at nå en lille tur ud i det før det bliver mørkt. Mine børn er nemlig hos farmor og farfar, så jeg har en slags fri i aften.\nLene 5/12/12 9:44 PM\nLaura, du må også have smuk udsyn, håber du kom ud og gå :-)\nRejen 5/12/12 2:55 PM\nDet er smukt og det ligner virkeligt et postkort...God fornøjelse..;-D\nTak Annemarie, nu har jeg både spist og sunget :-)\nSusanne 5/12/12 3:42 PM\nDet er smukt. Tillykke med veloverstået eksamen, og rigtig god fornøjelse med studiegruppen.\nLene 5/12/12 9:45 PM\nTak Susanne , vi hyggede os rigtigt :-)\nAnonym 5/12/12 4:56 PM\nDet er godt nok smukt, og jeg tror nu også at I har fået en smule mere sne end de fleste andre. Her ligger den altså bare som noget tyndt hvidt skidt, der får vejene til at blive spejlglatte.\nPostkort-idyllen er dig velundt.\nLene 5/12/12 9:48 PM\nTak Overleveren, vi har nu også glatte veje her, er lige kørt forbi en bil i grøften. Men på vores vej ved vi at der er glat, hovedvejen kan tit snyde.\nStegemüller 5/12/12 5:13 PM\nHvo bor du smukt midt i alt det hvide, sådan skal rigtig vinter da se ud. Her i storbyen er det på ingen tid forvandlet til sort pløre, som bliver rigtig ulækkert, så derfor må "de" nu godt have sneen for sig selv.\nLene 5/12/12 9:49 PM\nTak Hanne, inde i byen ser sneen ganske rigtig ikke specielt lækker ud :-)\nInge 5/12/12 7:09 PM\nJeg synes din solstol ser meget ubrugt ud Lene.. :-)\nLene 5/12/12 9:50 PM\n:-) Inge, gad vide hvorfor ? ;-)\nJoan 6/12/12 8:24 AM\nHvor er det dejligt du er færdig med eksamen, STORT TILLYKKE. Nu kan du nyde alle juleforberedelserne i fred og ro, og ikke ha noget stressende hængende over hovedet.\nDejlige billeder, kan nu bare ikke forstå du kan løbe når det er glat. Her hos os har vi næsten ingen sne, kun en fæl kulde.\nEndnu engang TLLYKKE fra Joan M.\nLene 6/12/12 10:08 AM\nTak Joan, sneen var med til at skoene stod fast og så løb jeg kangsomt :-)\nMoster Tulle 6/12/12 9:47 AM\nHvor er der smukt hos jer....så fint, så fint. Her har det sneet i 1½ døgn, men vi har vel kun 5-6 cm. og smattede veje (der saltes). God december-torsdag til dig.\nLene 6/12/12 10:09 AM\nTak moster Tulle og i lige måde, og der er endda kommet meget mere sne nordpå :-)


Har du brug for nye bilmåtter til bilen, så se med her – Hjub\nI bunden af bilen ligger der gerne bilmåtter. De ligger der af flere årsager. Blandt andet for sikkerheden. For sådanne bilmåtter sikrer, at man ikke skrider rundt. Og det er vigtigt, at man har ordentlig støtte, når man kører bilen. Derfor er det også vigtigt, at man har nogle gode bilmåtter, som kan holde en skridsikker. Der findes mange forskellige bilmåtter, og skal man have nye, så kunne det være et godt sted, at starte via linket i denne artikel.\nDa de fleste automåtter er lavet på en speciel måde, som passer til en bestemt bil. Så skal man også være sikker på, at det er de rigtige man køber, når man går ind og for at købe dem. For man kan jo ikke bruge dem til så meget, hvis man køber de forkerte. Men heldigvis kan man læse meget mere omkring de automåtter, man finder via linket. Så kan man være sikker på, at man får de rigtige hjem.\nNemt at købe dem online\nEn anden smart ting, ved at bruge linket i denne artikel, til at gå ind og købe nye måtter til bil er, at det er nemt at bestille dem online. Når man har fundet dem, som man gerne vil have. Så bestiller man dem ganske enkelt bare hjem. Herefter betaler man også for dem online. Og så får man dem ellers bare sendt direkte hjem til sig. Nemmere kan det faktisk ikke blive. For man skal ikke rigtig gøre noget for det.\nBestil nye måtter allerede med det samme\nHar du brug for nye bundmåtter til bilen allerede med det samme. Så brug linket i denne artikel, og kom direkte videre til hjemmesiden, hvor du kan finde alle produkterne. Her kan du bestille fra allerede i dag. Og som man kunne læse tidligere, så er det nemt, at gøre det på denne måde. Og når man kan vælge imellem så mange forskellige måtter. Så kan man helt sikkert også finde dem, som man skal bruge til sin bil. Måske endda til en god pris, hvis man er heldig.


Skab et unikt hjem eller en unik arbejdsplads med brugte møbler – Xsassy\nDet kan komme pludseligt, eller det kan være planlagt – ikke desto mindre kræver et nyt hjem typisk nye møbler. I forbindelse med at ens børn flyver fra reden og flytter ind i deres eget, plejer det at betyde et obligatorisk besøg i IKEA. Der er sådan set også mange gode grunde til at tage en tur i IKEA. Det er billigt, designet er pænt, og produkterne er mange. Man kan med ét besøg i IKEA faktisk indrette hele sit nye hjem.\nDog er det svært at påstå, at ens nye hjem med de mange IKEA-møbler er unikt. Vi har med garanti alle prøvet at være på besøg hos nogen, hvor vi hurtigt har spottet et møbel eller andet inventar, som vi selv har eller har haft. Virkeligheden er, at IKEA-møbler ikke er særligt autentiske eller unikke. For mange behøver det heller ikke at være sådan. Alligevel er der mange, som ærgrer sig over, at det eneste, man tror, man har råd til, er IKEA-møbler. Virkeligheden er dog, at der findes et alternativ til IKEA – nemlig brugte møbler.\nDrop boligmagasinerne og opsøg brugte møbler\nMange henter inspiration i diverse boligmagasiner, når de skal finde deres nye møbler. Men hvad mange glemmer at have for øje er, at der findes et kæmpe marked for brugte møbler. En rundspørge har vist, at 3 ud af 10 danske unge forbinder brugte møbler med noget, som hører til hjemme hos bedsteforældrene. Det er en kæmpe misforståelse. Der forhandles på markedet for brugte møbler alt fra moderne designmøbler til unikke og antikke møbler.\nFørst og fremmest er der de mange online platforme som eksempelvis Den Blå Avis, Tradono og Gul og Gratis. Der findes et hav af møbler til enhver smag, som både er billige og smarte. Derudover er der et hav af genbrugsbutikker, secondhand-butikker, loppemarkeder samt auktionshuse, hvor man kan finde brugte møbler.\nHvorfor vælge brugte møbler?\nDer er mange grunde til at opsøge brugte møbler. Først og fremmest er der den økonomiske gevinst. Derudover har man virkelig mulighed for at finde noget unikt. Det er altid sjovt at have noget, som man ved, andre ikke har – noget, der er helt særligt for ens eget hjem. Derudover er der mange indretningseksperter, som er begyndt at eksperimentere med kombinationen af gammelt og nyt. Med andre ord er der mulighed for at skabe noget helt enestående og usædvanligt ved at sammensætte hjemmet med en blanding af nye og brugte møbler.\nBrugte møbler findes også til arbejdsstationen\nBrugte møbler er ikke bare brugte møbler til stuen. På samme måde som der findes mange forhandlere af brugte møbler til ens private hjem, findes der også mange forhandlere af brugte møbler til arbejdsværelset derhjemme eller til kontoret i virksomheden. Det er igen et billigt alternativ til at købe nye og dyre kontormøbler.\nHvis du står og mangler inspiration til møbler til dit arbejdsværelse, eller hvis du som virksomhed skal have skiftet kontormøblerne ud, kan du finde en billig løsning ved at læse mere her.


Rose Infusion Nail Oil – I LOVE BEAUTY\nhusk at vi holder lukket i pavillonen grundlovsdag. vi ses igen på mandag\n10 ml - 295 kr.\nHvis du nogensinde har døjet med tørre neglebånd uanset hvad du har smurt og masseret dem ind i - tro mig, det er mit eget evindelige skønhedsproblem - så er dette din nye ven. I vinterhalvåret er den et must. Om sommeren giver den neglene det dér smukke naturlige, velplejede look, hvis du ikke gider lakker.\nOven i købet er den 100% økologisk, vegansk, good-for-you og baseret på en gammel opskrift som Christian David har fundet frem. Det elsker jeg (også) ved den. De små rosenblade er jeg absolut også til fals for.\nRose Infusion Nail Oil består af ti økologiske olier, suppleret med økologisk rosenolie, der plejer både negle og neglebånd. Vi taler fugt, pleje og genopbygning af selv de mest skrøbelige negle. Brug den alene - et par dråber om aftenen er nok - eller sammen med Kure Bazaars Super Base, hvis dine negle er ultraskrøbelige.\nOm Kure Bazaar Paris\nMassér den fine rosenduftende negleolie ind på neglebånd og negle, gerne om aftenen inden du skal i seng, så den kan virke i fred og ro over natten. Men den kan bruges når som helst du føler behov for det. Og husk sunde neglebånd giver sunde negle\nRicinus communis (castor) seed oil, prunus amygdalis (sweet almond) oil, rosa damascena flower extract, rosa damascena flower, argania spinosa kernel oil, borago officinalis seed oil, camelina satvia seed oil, cannabis sativa seed oil, corylus avellana (hazelnut) seed oil, linum usitatissimum (linseed) oenothera biennis (evening primrose) oil, simmondsia chinensis (jojoba) seed oil, cananga odorata flower oil