JPMorgan Investment Funds - Japan Select Equity Fund ( afdelingen ) - PDF\nDownload "JPMorgan Investment Funds - Japan Select Equity Fund ( afdelingen )"\n1 JPMorgan Investment Funds - Japan Select Equity Fund ( afdelingen ) Forenklet prospekt april 2010 En underafdeling af JPMorgan Investment Funds ( selskabet ), der er et investeringsselskab med variabel kapital, indregistreret i henhold til lovgivningen i Dette forenklede prospekt indeholder nøgleoplysninger om afdelingen. Ønsker De yderligere informationer, inden De investerer, henvises der til det fuldstændige prospekt (prospektet). Bestemmelserne vedrørende investorernes rettigheder og forpligtelser samt deres juridiske forhold til afdelingen findes i prospektet. I tilfælde af uoverensstemmelser eller tvivlstilfælde i forhold til betydningen af ord eller vendinger i en oversat udgave af nærværende prospekt er den engelske udgave gældende. Afdelingens risikoprofil Denne aktieafdeling investerer fortrinsvis i en portefølje af japanske aktier. Da afdelingen investerer i aktier, vil investorerne være udsat for aktiemarkedets svingninger og de økonomiske resultater i de virksomheder, hvis aktier indgår i afdelingens portefølje. Investorerne vil derfor kunne opleve, at værdien af deres investering både kan falde og stige fra dag til dag, og de kan risikere at få mindre tilbage end det oprindeligt investerede beløb. Investorernes opmærksomhed henledes endvidere på, at afdelingen investerer i et enkelt marked, der kan blive påvirket af bestemte politiske og økonomiske risici, og selv om dette giver en målrettet investering og mulighed for højere afkast, medfører det også begrænsninger i afdelingens risikospredning. Afdelingens volatilitet begrænses dog af spredningen over en lang række virksomheder og brancher. Derudover søger afdelingen gennem omhyggelig risikostyring og en bred spredning af aktiebeholdningen at sikre lav volatilitet i forhold til referenceindekset. Afkastet er således ikke betinget af, at der tages store risici i forhold til afdelingens referenceindeks. Investorer, der investerer med andre valutaer end JPY, er endvidere udsat for valutakursudsving, da afdelingens underliggende aktiver hovedsageligt er udstedt i JPY. Typisk investorprofil Afdelingen er en afdeling, der investerer i aktier med eksponering i japanske aktier. Da afdelingen forvaltes konservativt i forhold til dens referenceindeks, kan den være velegnet for investorer, der søger at have en kerne af solide aktieinvesteringer i et enkelt land i deres portefølje, eller som en separat investering med det formål at opnå langsigtet kapitaltilvækst. Da afdelingen investerer i aktier, og på grund af de individuelle økonomiske, valutamæssige og politiske risici, der er forbundet med investeringer i et enkelt land, kan afdelingen være velegnet for investorer, der opererer med en investeringshorisont på mindst fem år. Afdelingens lanceringsdato Referencevaluta Japanske yen (JPY) Samlede aktiver 50,1 milliarder JPY pr. 31. december 2009 Investeringsforvalter JPMorgan Asset Management (Japan) Limited Referenceindekser Tokyo Stock Price Index (TOPIX) (samlet nettoafkast) Tokyo Stock Price Index (TOPIX) (samlet bruttoafkast) risikoafdækket til EUR for EURrisikoafdækkede aktieklasser Bilag Alle henvisninger til bilag henviser til bilag i prospektet. Investeringsmål At opnå et afkast der overstiger det japanske aktiemarked ved fortrinsvis at investere i japanske virksomheder. Investeringspolitik Mindst 67% af afdelingens samlede aktiver (bortset fra likvide midler og let realisable aktiver) vil blive investeret i aktier og aktieindekserede værdipapirer i selskaber, der er stiftet i henhold til lovgivningen i, og har deres hjemsted i Japan, eller som henter en overvejende del af deres økonomiske aktivitet i Japan, selv om de er børsregistreret andetsteds. Aktieeksponering kan opnås via investering i aktier, depotbeviser, warrants og andre participerende tegningsretter. Under forudsætning af førnævnte kan aktieeksponering også opnås i begrænset omfang via investering i konvertible værdipapirer, indeks- og aktiebaserede obligationer (participation notes) samt aktieindekserede obligationer. Gældsbeviser med fast og variabel rente, likvide midler og let realisable aktiver kan indgå i beholdning som supplerende investeringer. Afdelingen kan evt. også investere i investeringsforeninger (UCITS og andre UCI er). Afdelingen kan investere i aktiver udstedt i en hvilken som helst valuta og valutaeksponering kan være risikoafdækket. Afdelingen kan investere i finansielle derivater med henblik på risikoafdækning og effektiv porteføljeforvaltning. Teknikker og instrumenter i forbindelse med omsættelige værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter (herunder, men ikke begrænset til, værdipapirudlåns- eller tilbagekøbsaftaler), kan anvendes med henblik på effektiv porteføljeforvaltning. Alle ovennævnte investeringer vil blive foretaget i overensstemmelse med de begrænsninger, der er angivet i bilag II Investeringsbegrænsninger og -beføjelser. Aktieklasser En fuldstændig liste over tilgængelige aktieklasser kan findes på webadressen eller den kan rekvireres fra selskabets hjemstedsadresse eller forvaltningsselskabet i Luxembourg. Afdelingen kan lancere aktieklasser med en hvilken som helst kombination af nedenstående karakteristika, hvilket i givet fald vil fremgå som en tilføjelse til aktieklassens navn: Aktieklasser kan blive udbudt i afdelingens referencevaluta eller denomineret i enhver anden valuta. Aktieklasser kan være enten afdækkede eller ikke afdækkede. Aktieklasser kan have forskellige udbyttepolitikker med betegnelserne (akk), (udl), (div), (udb) eller (md), som beskrevet i afsnittet om udbyttepolitik i prospektet. Insight + Process = Results\n2 Historisk resultat Resultatet for aktieklassen A (acc) JPY er vist nedenfor. Afdelingen kan også have andre aktive aktieklasser, hvis resultat svarer til det nedenfor viste. Resultatet for eventuelle andre aktieklasser kan variere på grund af forskellige faktorer, herunder, men ikke begrænset til, gebyrstruktur, risikoafdækningspolitik eller referencevaluta. For yderligere oplysninger om resultater for bestemte aktieklasser henvises til den lokale repræsentant, investeringsselskabets hjemstedsadresse eller webadressen JPM Japan Select Equity A (acc) - JPY 10,4% -13,7% -44,1% Historiske resultater er ikke vejledende for fremtidige resultater, og investorerne kan risikere ikke at få det fulde, investerede beløb tilbage. Resultattallene (kilde - JPM/JPMorgan Chase) er pr. løbende 12-måneders periode fra 31. december og indre værdi til indre værdi med bruttoindkomst geninvesteret. Gebyrer og omkostninger Aktieklasse Min. førstegangstegning Årligt Drifts- og (USD eller Emis- forvaltnings- og admin. Indløsningstilsvarende) sionstillæg rådgivningsgebyr omkostninger fradrag JPM Japan Select Equity A ,00% 1,50% 0,40% 0,50% JPM Japan Select Equity B intet 0,90% 0,25% intet JPM Japan Select Equity C intet 0,75% 0,20% intet JPM Japan Select Equity D ,00% 2,25% 0,40% 0,50% JPM Japan Select Equity I intet 0,75% 0,16% maks. intet JPM Japan Select Equity X Efter ansøgning intet intet 0,15% maks. intet Følgende gebyrer betales af aktionærerne: Emissionstillæg, indløsningsfradrag og ombytningsgebyr. Alle andre gebyrer bæres af afdelingen. Alle gebyrer beregnes som en procentdel af den indre værdi pr. aktie. Der kan blive opkrævet et omlægningsgebyr på maksimalt 1% af aktiernes indre værdi for aktierne i den nye aktieklasse. Hvis den nye aktieklasse har et højere emissionstillæg, kan aktionæren blive opkrævet for den manglende del af emissionstillægget for den pågældende aktieklasse. Forvaltningsselskabet er berettiget til at modtage eventuelle gebyrer for omlægninger samt afrundingsbeløb. De årlige forvaltnings- og rådgivningsgebyrer er indregnet i aktiens indre værdi undtagen for aktieklasserne X, hvor de pålægges administrativt og opkræves direkte hos aktionæren af forvaltningsselskabet eller den relevante JPMorgan Chase & Co.-enhed; gebyret for aktieklassen X er derfor anført som intet i tabellen over gebyrer og omkostninger, da det ikke pålægges afdelingen. Forvaltningsselskabet kan fra tid til anden efter eget skøn vælge at reducere denne sats (som kan blive 0,0%). Afdelingen afholder alle sine ordinære og ekstraordinære driftsomkostninger samt sine transaktionsomkostninger. Drifts- og administrationsomkostninger inkluderer, men er ikke begrænset til forvaltnings- og administrationsgebyrer, og er indregnet i aktiens indre værdi. Hvis de beregnes som en fast procentdel, bærer forvaltningsselskabet den del, der måtte overstige den faste procentdel. Hvis de faktiske omkostninger beløber sig til mindre end den angivne procentdel, er forvaltningsselskabet berettiget til at tilbageholde differencen. Hvis der er et loft over drifts- og administrationsomkostningerne, bærer forvaltningsselskabet beløb over dette loft. Hvis de faktiske omkostninger beløber sig til mindre end den angivne procentdel, vil gebyrerne blive reduceret med beløbsforskellen. Hvis der opkræves et resultatgebyr, er det anført ovenfor. Hvis der opkræves et resultatgebyr, foretages der på hver vurderingsdag ( vurderingsdag ) 1 en tilvækst for resultatgebyr for den forrige vurderingsdag. I perioder med store kursudsving på markedet vil dette kunne give anledning til usædvanlige udsving i den indre værdi pr. aktie for de aktieklasser, der beregner resultatgebyr. Disse udsving kan forekomme, når påligning af resultatgebyret resulterer i, at den indre værdi pr. aktie falder, samtidig med at afkastet på de underliggende aktiver er steget. Omvendt kan et negativt resultatgebyr foranledige, at den indre værdi pr. aktie stiger, samtidig med at de underliggende aktiver er faldet. Resultatgebyret betales årligt. I tilfælde af, at afdelingens resultater i et år har ligget under referenceindekset, vil der blive anvendt en claw-back -mekanisme eller en high watermark -mekanisme for at sikre, at forvaltningsselskabet ikke modtager noget resultatgebyr, før det manglende 1 En vurderingsdag er enhver børsdag, undtagen de dage, i relation til afdelingens investeringer, hvor de børser eller markeder, hvor en væsentlig del af den pågældende afdelings investeringer handles, er lukket. Hvor handlen på sådanne børser eller markeder er begrænset eller suspenderet kan Forvaltningsselskabet, med hensyntagen til de fremherskende markedsvilkår eller andre relevante faktorer, beslutte hvorvidt en børsdag skal være en vurderingsdag. Ved fravigelse af ovennævnte skal, på nytårsaftensdag, for så vidt denne dag ikke er en lørdag eller søndag, den indre værdi pr. aktie i hver aktieklasse for denne dag gøres tilgængelig på selskabets hjemstedsadresse, selvom der ikke på denne dag vil blive gennemført handler. En børsdag er en hverdag, bortset fra nytårsdag, 2. påskedag, juledag samt dagen før og dagen efter juledag. 2 I Forenklet prospekt\n3 resultat er indhentet igen. Nærmere oplysninger om både claw-backmekanismen og high watermarkmekanismen findes i bilag V Beregning af resultatgebyrer. Dividendepolitik Det er hensigten, at alle aktieklasser med betegnelsen (dist) skal udlodde dividende, hvis det er hensigtsmæssigt, således at disse aktieklasser i selskabet fortsat kan betragtes som udloddende i henseende til britisk afdelinger for året, der slutter den 31. december I efterfølgende år kan disse aktieklasser betale dividende og kan også sigte efter at opfylde betingelserne for at kunne kategoriseres som en rapporteringsafdeling i henseende til britisk skattelovgivning. Se Afsnit 5. Det Forenede Kongerige i bilag I information til investorer i visse lande for nærmere oplysninger. (div) - eller (udb)-aktieklasser kan udbetale udbytte, men vil ikke kunne kategoriseres som udloddende i henseende til britisk afdelinger for året, der slutter den 31. december (md) -aktieklasser vil normalt udbetale det fulde, eller i al væsentlighed det fulde nettoinvesteringsafkast på månedsbasis. De vil ikke kunne kategoriseres som udloddende i henseende til britisk afdelinger for året, der slutter den 31. december (akk) -aktieklasser vil normalt ikke udbetale udbytte og vil derfor ikke kunne kategoriseres som udloddende i henseende til britisk skattelovgivning vedrørende udenlandske afdelinger for året, der slutter den 31. december Udbetaling af udbytte for udloddende aktieklasser vil normalt finde sted hvert år i marts, medmindre andet er anført i bilag III Nærmere oplysninger om afdelingerne. Beskatning af selskabet I henhold til gældende lov og praksis er selskabet ikke indkomst-, kilde- eller udbytteskattepligtigt i Luxembourg. Imidlertid er selskabet i Luxembourg pligtigt til at betale en tegningsafgift ( taxe d abonnement ) på op til 0,05% pr. år af den indre værdi for hver aktieklasse ved udgangen af det relevante kvartal (0,01% for aktieklasser, der kun omfatter institutionelle investorer, som defineret af luxembourgske love og regulativer som fx aktieklasserne I og X). Der pålignes ikke skat af den del af afdelingens aktiver, der investeres i investeringsforeninger, der er etableret i Luxembourg, under forudsætning af, at sådanne investeringsforeninger allerede er blevet pålignet en sådan skat. Selskabet kan blive beskattet af renteindtægter, udbytter og kapitalindkomst i oprindelseslandene, og denne skat kan muligvis ikke blive refunderet. Beskatning af aktionærerne Rådet for den Europæiske Union vedtog den 3. juni 2003 rådsdirektiv 2003/48/EF om beskatning af indtægter fra opsparing i form af rentebetalinger ( direktivet ). Direktivet blev implementeret i Luxembourg ved lov af 21. juni 2005 med senere ændringer ( EUSD-loven ). I henhold til EUSD-loven kan udbytte og/eller indløsningsprovenu af en afdelings aktier, der udbetales til enkeltpersoner, blive pålagt udbytteskat eller give anledning til udveksling af oplysninger med skattemyndighederne. Hvorvidt EUSD-loven er gældende i bestemte tilfælde, og hvilke konsekvenser den i givet fald vil få, afhænger af forskellige faktorer som for eksempel den pågældende afdelings aktiver, betalingsagentens geografiske placering samt de involverede aktionærers skattemæssige bopæl. Yderligere oplysninger om konsekvenserne af direktivet og EUSD-loven findes i prospektet og det tilrådes endvidere, at investorerne konsulterer deres finans- eller skatterådgivere. Hvilke følger en investering i afdelingen vil få for enkeltpersoners skattepligt, afhænger af den skattelovgivning, der gælder for den enkelte investor. Det anbefales derfor, at investorerne rådfører sig med lokale skatterådgivere. Køb, salg og omlægning af aktier Anmodninger om tegning, indløsning eller omlægning af aktier skal sendes til de lokale salgsagenter, distributører eller forvaltningsselskabet og være modtaget på en vurderingsdag senest klokken Luxembourg-tid. Købte aktier vil blive udstedt til den udbudskurs (indre værdi pr. aktie med tillæg af eventuelt emissionstillæg), der er gældende den pågældende dag, og indløste aktier vil blive solgt til den købskurs (indre værdi pr. aktie med fradrag af evt. indløsningsgebyr), der gælder den pågældende dag, begge beløb afrundet (se prospektet for nærmere oplysninger om beregning af priser). Omlægninger mellem selskabets afdelinger vil normalt blive effektueret på de to afdelingers første fælles vurderingsdag efter modtagelse af instruktionerne, normalt på baggrund af købskurs til indre værdi plus det gældende omlægningsgebyr og et evt. supplerende emissionstillæg som beskrevet ovenfor 2. Forvaltningsselskabet kan indgå aftaler med bestemte distributører eller salgsagenter hvori de accepterer at handle som eller udpege nominees for investorer der tegner aktier gennem deres faciliteter. For at mindske risikoen for fejl og svig, vil administrationsselskabet muligvis se sig nødsaget til at bede om verifikation, bekræftelse eller afklaring af aktionærens betalingsinstrukser i forbindelse med indløsningsanmodninger og udbyttebetalinger. Øvrige vigtige oplysninger Afdelingens regnskabsår slutter 31. december Struktur Selskabet driver separate afdelinger, som hver især repræsenteres af en eller flere aktieklasser. Afdelingerne adskiller sig ved deres særlige investeringspolitik eller andre karakteristika. Det Prospektet indeholder en beskrivelse af alle afdelinger. Juridisk opbygning En underafdeling af JPMorgan Investment Funds, et investeringsselskab med variabel kapital, der er omfattet af del I i Luxembourgs lov af 20. december 2002 vedrørende virksomhed med kollektive investeringer, med senere ændringer. Selskabets stiftelsesdato Forvaltningsselskab og hjemstedsagent JPMorgan Asset Management (Europe) S.à r.l., European Bank & Business Centre, 6, route de Trèves, L-2633 Senningerberg, Telefon: Telefax: (352) Hjemsted European Bank & Business Centre, 6, route de Trèves, L-2633 Senningerberg, Aktiernes indre værdi er tilgængelig på selskabets hjemstedsadresse. Aktiekurser er til rådighed på selskabets hjemstedsadresse. Regulerende myndighed Commission de Surveillance du Secteur Financier, Depotbank J.P. Morgan Bank Luxembourg S.A., 6, route de Trèves, L-2633 Senningerberg, Uafhængig revisor PricewaterhouseCoopers S.à r.l., 400 route d Esch, B.P. 1443, L-1014 Luxembourg, 2 Regulære opsparingsplaner, indløsnings- og omlægningsprogrammer kan være tilgængelige i Italien. Yderligere oplysninger er anført i den seneste version af den italienske ansøgningsformular, som kan fås ved henvendelse til autoriserede distributører. Forenklet prospekt I 3\n4 Nærværende forenklede prospekt indeholder udelukkende grundlæggende oplysninger om afdelingen og investeringsselskabet. Tegning af aktier kan kun finde sted på baggrund af det seneste prospekt og et eventuelt lokalt udbudsdokument for de relevante afdelinger, der indeholder flere oplysninger om omkostninger, startgebyrer og mindste investeringsbeløb. Hvis De ønsker mere detaljerede oplysninger, kan De gratis rekvirere det seneste prospekt samt års- og halvårsregnskaber hos forvaltningsselskabet eller direkte på nedenstående webadresse: eller via DA 04/10 4 I Simplified Prospectus\n5 ADDENDA Beskatning i Danmark af danske investorer Det følgende supplerer, udgør en del af og skal læses i sammenhæng med det fulde og det forenklede prospekt for JPMorgan Investment Funds ( Fonden ) dateret den 8. april Beskrivelsen i det følgende er baseret på dansk skattelovgivning som gældende den 15. april Det følgende resumé har ikke til formål at udgøre en fyldestgørende beskrivelse af alle de skattemæssige overvejelser, der måtte være relevante i forbindelse med køb, besiddelser eller salg af aktier og har ikke til formål at behandle de skattemæssige konsekvenser relevante for alle grupper af investorer, nogen for hvem særlige regler måtte gælde (såsom næringsdrivende). Potentielle investorer opfordres under alle omstændigheder på det kraftigste at kontakte deres egen skatterådgiver for at klarlægge de individuelle konsekvenser af deres investering, besiddelse og salg af aktierne. Fonden yder ingen garantier vedrørende de skattemæssige konsekvenser af køb, besiddelse eller salg af aktierne. Fonden er omfattet af UCITS-direktivet og anses følgelig for et investeringsselskab omfattet af aktieavancebeskatningslovens 19. Fysiske personer Personer, der investerer i et investeringsselskab, er skattepligtige af avancer og tab på et urealiseret grundlag (i henhold til lagerprincippet). Avancer og tab opgøres som den årlige stigning eller nedgang i værdien af investorens aktier i investeringsselskabet. Den årlige periode, som anvendes ved opgørelsen, er investoren kun har ejet aktierne i en del af investeringsselskabets indkomstår, medregnes stigningen eller nedgangen over den faktiske ejertid i investorens indkomst. For aktier, som investor har erhvervet i løbet af indkomståret, træder anskaffelsessummen således i stedet for aktiernes værdi ved begyndelsen af investeringsselskabets indkomstår, og for aktier, som investoren har afstået i løbet af indkomståret, træder afståelsessummen i stedet for aktiernes værdi ved udgangen af investeringsselskabets indkomstår. Hvis investor ikke har afhændet aktierne i investeringsselskabet i løbet af tab i sin skattepligtige indkomst i det indkomstår, som omfatter sidste dag i investoren har afhændet sine aktier i løbet af tab vedrørende de afhændede aktier i det indkomstår, som omfatter dagen, hvor aktierne blev afhændet. Avancer og tab beskattes normalt som kapitalindkomst med op til 51,5 %. Hvis personen anses for næringsdrivende i forhold til aktierne Side 2 i investeringsselskabet, beskattes avancer og tab normalt som personlig indkomst med op til 56 %. Udbytter beskattes som kapitalindkomst i overensstemmelse med satserne beskrevet ovenfor. Selskaber Selskaber, der investerer i et investeringsselskab, er skattepligtige af avancer og tab på et urealiseret grundlag (i henhold til lagerprincippet). Avancer og tab opgøres som den årlige stigning eller nedgang i værdien af investorens aktier i investeringsselskabet. Den årlige periode, som anvendes ved opgørelsen, er investoren kun har ejet aktierne i en del af investeringsselskabets indkomstår, medregnes stigningen eller nedgangen over den faktiske ejertid i investorens indkomst. For aktier, som investor har erhvervet i løbet af indkomståret, træder anskaffelsessummen således i stedet for aktiernes værdi ved begyndelsen af investeringsselskabets indkomstår, og for aktier, som investoren har afstået i løbet af indkomståret, træder afståelsessummen i stedet for aktiernes værdi ved udgangen af investeringsselskabets indkomstår. Hvis investor ikke har afhændet aktierne i investeringsselskabet i løbet af tab i sin skattepligtige indkomst i det indkomstår, som omfatter sidste dag i investoren har afhændet sine aktier i løbet af tab vedrørende de afhændede aktier i det indkomstår, som omfatter dagen, hvor aktierne blev afhændet. Avancer, tab og udbytter beskattes som almindelig selskabsindkomst med 25 %. Livsforsikringsselskaber, pensionskasser og indskud på pensionskonti Avancer og tab beskattes på et urealiseret grundlag (i henhold til lagerprincippet). Avancer, tab og udbytte beskattes med 15 %. Livsforsikringsselskaber er også selskabsskattepligtige og således underlagt de skatteregler, der er beskrevet ovenfor under overskriften "Selskaber". Beskatningen i henhold til reglerne om selskabsbeskatning dækker den del af indkomsten, der ikke kan henføres til rene livsforsikringsaktiviteter. Pensionsafkastbeskatningsreglerne tilsigter derimod at beskatte det afkast, der udbetales til den forsikrede. Særlige regler sikrer, at livsforsikringsselskaberne ikke udsættes for dobbeltbeskatning. Banker Banker, der investerer i investeringsselskaber, beskattes af avancer og tab på et urealiseret grundlag (i henhold til lagerprincippet) med 25 %. Udbytter beskattes med 25 %. Forenklet prospekt I 5


Def Leppard - Def Leppard | Anmeldelse | Heavymetal.dk\nAnmeldelse Anmeldt 4. december 2015 af michael stahlhut 0 kommentarer\nearMUSIC · Udkom 30. oktober 2015\nDen gamle leopard viser igen tænder\nSå er det tid til noget glam!\nDef Leppard behøver næppe nogen længere introduktion. De slog deres navn fast op igennem 80'erne og 90'erne og er i dag et af verdens bedst sælgende bands med over 100 milioner solgte albums.\nDet er 7 år siden, gruppen udgav deres sidste album Songs From The Sparkle Loungek (2008), og i den tid har det musikalske landskab udviklet sig, og nu er det store spørgsmål så, om leoparderne har kunnet følge med?\nDef Leppard er et album, der sikkert vil gå under radaren, men som vil glæde deres fans\nNår man nævner Def Leppard, så komme man automatisk også til at tænke på det mislykkede forsøg Slang (1996) var. For det var netop her mange mistede troen på det engelske band med deres forsøg på at modernisere deres lyd til at være mere grunge, selvom det i 1996 allerede begyndte at lyde utidssvarende.\nHeldigvis er de blevet klogere og forsøger denne gang ikke at overbevise nogen om, at de er noget, de ikke er. Def Leppard er et album, hvor bandet gør en indsats for at minde alle om deres styrker, og langt hen af vejen virker det.\nDer er ikke meget, der har ændret sig, for albummet lyder præcis, som Def Leppard skal lyde.\n”Let's Go” skyder albummet i gang og er meget iørefaldende, men sangen virker også som en sikkerhedsventil og minder lidt for meget om ”Pour Some Sugar on Me”.\n”Dangerous” burde havde været den første single fra albummet, da den lige så godt kunne havde været et hit fra deres storhedstid. Den indeholder de bløde kanter, der var i produktionen den gang og de flerlagede, stærke kor, men det er de stramme guitarriffs, der sender tankerne helt tilbage til tiden med Pyromania (1983).\nDet ville selvfølgelig ikke være et rigtigt Def Leppard album, hvis ikke der var blevet plads til et par ballader, og dér skuffer de ældre herre heller ikke med sangene ”We Belong” og ”Last Dance”. Men det er på albummets sidste nummer ”Blind Faith”, at de overgår sig selv med akustiske guitarer, og selvom sangen nok er for kompliceret til at slå igennem i radioen, så er den ikke mindre end en af de bedste sange leoparderne har lavet i en lang og glorværdig karriere.\nDef Leppard er Def Leppard, som vi husker dem\nDef Leppard er ikke albummet, der får trukket masser af nye fans til, men dette er netop også pointen. Def Leppard er til for de horder af glammetalfans, der har holdt ved bandet igennem deres eksperimenterende og knap så succesfulde perioder. Albummet er for dem, der tålmodigt har ventet på, at bandet skulle finde tilbage til fordums styrke - eller i det mindste gøre et bedre job med at mindske deres svagheder.\nAlbummet får 7 kranier med på vejen, for det er et solidt klassisk rockalbum, der lyder som Def Leppard skal lyde med de bløde og poppede rocksange, som man enten elsker eller hader.\nHvis du synes om Def Leppard, kan du måske også lide Tesla. Læs også vores anmeldelse af Tesla - Into The Now:


Evaluering af forsøg med mobilt kompetencecenter i Skive Kommune - PDF\nDownload "Evaluering af forsøg med mobilt kompetencecenter i Skive Kommune"\n1 Evaluering af forsøg med mobilt kompetencecenter i Skive Kommune\n2 Skolestyrelsens pulje vedr. Skoleudvikling Indsatsområde: It-støttede undervisningsformer Titel: Udvikling fra en it-baseret kompetenceundervisning til en it-baseret almen undervisning for ordblinde elever Periode: Projektets baggrund: I skoleåret 2009/2010 etablerede Skive Kommune et it-baseret mobilt kompetencecenter til undervisning af ordblinde elever i deres nærområde. Det mobile kompetencecenter var en del af Handleplan for undervisning af ordblinde børn og unge i Skive Kommune og blev som forsøgsprojekt støttet af Skolestyrelsens Skoleudviklingspulje til it-støttede undervisningsformer. Ambitionen med projektet er udvikling af nye tilgange til undervisningen med udpræget brug af it, så elever i ordblindevanskeligheder på lige fod kan deltage i undervisningen og opleve højere grad af inklusion. Erfaringer fra første forsøgsperiode og evaluering heraf gav anledning til videreudvikling af forsøget i forhold til første projektperiode. Der skulle i forsøget medtænkes en ekstra dimension i forhold til elevens tilbagevenden til egen klasse efter endt forløb, så det lærte i vognen i højere grad blev bragt i spil i klassen. En ny ansøgning til Skolestyrelsens Skoleudviklingspulje til it-støttede undervisningsformer blev imødekommet, og resultater heraf foreligger i denne anden evalueringsrapport i det toårige forsøg. Organisering I Skive Kommune har relativt store geografiske afstande mellem landskolerne udfordret vores tænkning og tilbud til elever med ordblindhed. Der er behov for fleksible tilbud, som kan sikre lige udviklingsmuligheder til alle elever, og som tager størst mulig hensyn til nærhed i opgaveløsning. Efter det første år med det mobile kompetencecenter var det klart, at den store udfordring er at inddrage de erfaringer, eleven gør under forløbet i vognen og gøre disse til en del af - 2 -\n3 elevens almene undervisning efter endt periode. Dette afstedkom en justering af forsøget således, at kompetencecentrets lærer nu i en periode følger eleven ind i hjemklassen efter endt forløb. Det foregår således, at kompetencecentrets lærer i den første uge efter forløbet følger eleverne i egen klasse i de fleste boglige fag. Dette kombineres med, at hun skriver en evalueringsrapport over de enkelte elever 1. Det har vist sig at give både elever og faglærere ro i den første kritiske uge. Det kan være både tekniske, fysiske og didaktiske problemer, der er brug for hjælp til. Faglærerne står ikke her alene med ansvaret for at inkludere de ordblinde elever, og kompetencecentrets lærer ved præcis om opgaveformuleringen/formen er kendt arbejdsområde for eleverne i forhold til deres kursustid i det mobile kompetencecenter, eller om det er nye opgaveformuleringer, der også lige skal tilpasses i forhold til kompensatorisk it. Dette betyder, at eleverne er mere trygge, når de er tilbage i klassen, samt at der iværksættes hjælp i forbindelse med nye opgavetyper. Indsatsen bidrager til en tryg og vellykket tilbagevenden i klassen for eleven. Det er kompetencecentrets lærers oplevelse, at denne indsats underbygger tesen om, at behovet for at følge eleven tilbage til egen klasse efter endt forløb i vognen er til stede. En anden udfordring var desuden at indfri forsøgsprojektets delmål om, at eleven skal anvende den indrettede it-rygsæk i alle læringssituationer. En forudsætning herfor er at involvere alle elevens øvrige faglærere. Ved at undervise alle parter skabes sammenhæng til skolens hverdag. Der er foretaget en bevidst indsats for at få faglærere med på lærerkurser (3x2 timer), samt at kompetencecentrets lærer deltager i den første tid i klassen. De fleste lærere oplever det positivt, at de kan diskutere og vende problematikker samt få hjælp til at se forskellig valg og muligheder i forhold til elever i ordblindevanskeligheder. Det kan eksempelvis være at vise, hvorledes man skanner bøger på kopimaskinen, undersøge om der allerede findes en digital udgave på Materialebasen eller om det er relevant, at eleven bliver tilmeldt NOTA. I forhold til forsøgets første år er der desuden ændret i kursusindholdet til faglærerne. Med udgangspunkt i ordblindedidaktik inddrages konkrete eksempler på undervisningsmaterialer i de forskellige fag. Et tredje tiltag i forsøgsperiodens andet år har været, at elevernes dansklærer er med 2 timer om ugen i det mobile kompetencecenter i 7 uger. Her får de mulighed for at se praksis, snakke egen undervisning samt materialer med kompetencecentrets lærer, men det 1 Bilag - Eksempel på evalueringsrapport - 3 -\n4 vigtigste er måske, at de får lov til at opleve deres elev i en ny sammenhæng at se hvordan han/hun arbejder, anstrenger sig for at lære, når de rette muligheder er givet, men også at studere, hvordan eleverne udnytter de kompensatoriske muligheder og på hvilken måde eleven har læse-, skrive- og stavevanskeligheder. Det første år med det mobile kompetencecenter var denne i to omgange placeret ved fire udvalgte skoler, hvor der aktuelt vurderedes at være mest brug for det. I forsøgets andet år var centret placeret ved tre skoler for at imødekomme det behov, at kompetencecentrets lærer i en periode følger eleven ind i hjemklassen efter endt forløb. Centrets tilstedeværelse signalerer, at der er kommet et vigtigt pædagogisk koncept til byen, som kan bringes i samspil med det, der i øvrigt foregår på skolen. Det mobile kompetencecenter skal inspirere skolens lærere ved, at lærerne en del af tiden følger undervisningen i centret og får kursus. Desuden bliver centerets underviser i en periode en del af skolen, og sammen med skolens leder sætter temaet undervisning af ordblinde elever på skolens dagsorden. Målgruppen for forsøgsarbejdet har været i alt 12 ordblinde elever på klassetrin, deres lærere og forældre samt skolens specialvejleder/læsevejleder. I fire uger fire dage i ugen undervises eleverne i vognen af en underviser med særlige kompetencer. Senere på skoleåret følges dette op med et tre-ugers forløb. I den mellemliggende periode er eleven inkluderet i egen klasse. I denne periode forventes det, at elevens lærere integrerer kompensatorisk it i undervisningen, samt at de aftaler omkring skolens målsætninger, der fremgår af elevrapporten, bliver fulgt op. Effekter Der har generelt været stor tilfredshed og gode erfaringer med de muligheder, som det mobile kompetencecenter giver. Det gælder både forvaltning, politikere, skoleledere, lærere, specialkoordinatorer, elever og forældre. At kompetencecentret er mobilt gør, at løsningen er fleksibel og tæt på eleven og lærerne. For eleverne betyder det, at de er samme sted som deres kammerater og kan bevare de relationer, de har, samtidig med, at de får et kvalificeret tilbud. For lærerne betyder det, at de kan opleve og afprøve eksemplariske forløb sammen med underviseren i vognen. Forløb, som de kan videreudvikle og integrere i den almene undervisning og specialundervisning. For skolens ledelse har det givet anledning til, at ordblindepædagogik er kommet på skolens dagsorden. For forældrene har nærhed i opgaveløsningen stor værdi. For dem har det haft betydning, at - 4 -\n5 de har fået kendskab til it-muligheder gennem kurser i vognen, og at en koordinator for kompenserende it til enhver tid desuden har været til rådighed for support til hard- og software i hjemmet. Det er koordinatorens oplevelse, at der har været stigende efterspørgsel på support af hard- og software i skolen og i hjemmene, efter besøg af det mobile kompetencecenter. Dette opfattes som en indikator på, at elever og lærere gør brug af de tillærte kompetencer i undervisningen, og at elever, forældre og lærere har fået øget opmærksomhed på, at hard- og software hele tiden er optimeret til den ønskede funktionalitet. På baggrund af viden om ordblindedidaktik og metodik har underviseren i vognen udviklet nye læringsformer og modeller i multimodale udtryk, som er videreformidlet til lærerne. Forsøget med det mobile kompetencecenter har bidraget til at skabe nye billeder i forhold til inklusion i Skive Kommunes skolevæsen. Resultater fra spørgeskemaundersøgelse Til intern evaluering af projektet er der udarbejdet en værdsættende undersøgelse i form af en spørgeguide til skoleledere, specialkoordinatorer og lærere. Fra tidligere har erfaringer vist, at besvarelsesprocenten af en sådan spørgeguide til gruppen af forældre samt elever har været lav, hvorfor netop deres evaluering formidles gennem underviseren i kompetencecentret, koordinatoren for kompenserende it samt deres lærere. Eleverne oplever, at de har udviklet deres læsning, og at de er blevet mere selvhjulpne fx i forholdet til brugen af it som kompenserende værktøj. De nævner fx selv at kunne håndtere de almindelige daglige opgaver på computeren uden problemer og selv låne digitaliserede tekster. Dette bakkes op af lærerne, som samstemmende evaluerer, at eleverne i meget højere grad er blevet mere selvhjulpne og dermed får et større udbytte i den almene undervisning. For forældrene er vognens tætte tilknytning til skolen vigtig, fordi eleverne kan bevare den daglige kontakt med klassen samtidig med, at klassen har mulighed for at se, hvad der foregår i vognen. Lærerne oplever, at de i højere grad er blevet mere bevidste om den ordblinde elevs særlige behov for at integrere it i undervisningen og uddyber det med, at de har fået flere handlemuligheder og konkrete ideer i forhold til at inkludere eleven i den almene undervisning. Her - 5 -\n6 nævner lærerne, at deltagelsen i undervisningen i vognen har været en øjenåbner, samt at de har fået meget ud af supervision fra underviseren i vognen. Lærerne oplever desuden behov for årlige opfølgninger samt fællesmøder til videreudvikling sammen med andre, som har haft elever i det mobile kompetencecenter. Et af forsøgsarbejdets delmål har været at støtte en fortsat udvikling af lærernes kompetencer ved, at disse er i praktik i vognen. Her beskriver skolelederen, at netop praktikken har gjort en forskel for, hvordan man støtter op om elever i ordblindevanskeligheder på skolen. Desuden ser skolelederen sig som ansvarlig for at få spredt viden om ordblindepædagogik til resten af lærergruppen ved fortsat uddannelse og involvering ligesom de sætter stor pris på organisering og mødevirksomheden. Platform for videndeling er bl.a. platform for videndeling omkring ordblindedidaktik og vejledning til, hvordan lærere til elever i ordblindevanskeligheder selv laver skriveskabeloner samt eksempler på skabeloner, der er klar til brug. Fremtidig ordning Projektet udvikler sig til stadighed, og ordningen fortsætter med justeringer. Undervisningen i vognen vurderes vellykket af alle aktører i projektet. Eleverne lærer i løbet af de 7 uger tekniske færdigheder, læringsstrategier samt udvikler deres læse-, skrive- og stavekompetencer. I version 3.0 ønsker vi nu at sætte mere fokus på tiden før og efter selve undervisningen i vognen. Der er udviklet et koncept, hvor en præsentation af tilbuddet samt alle aftaler træffes på et formøde forud for det skoleår, hvor det mobile kompetencecenter kommer til skolerne. Her deltager skoleledere og klasselærere samt specialvejledere på de kommende 3 skoler. Målet er at involvere lederne mere og at give skolen de bedste forudsætninger for valg af lærere, som skal med på kursus samt at vælge den rette ressourceperson til at følge undervisningen i det mobile kompetencecenter 4 timer ugentligt. Forud for undervisningsstart afholdes et opstartsmøde hvor de forskellige parter: leder, elev, forældre og lærer samt kompetencecentrets underviser og skolens læsekonsulent i fællesskab får tegnet et portræt af den ordblinde elev, hvilke forventninger og behov der er. Det er vigtigt, at alle hører hinandens forventninger til opholdet i det mobile kompetencecenter. Efter hver periode afholdes et Er I klar-møde, hvilket også har været en del af konceptet de to forrige år. Kompetencecentrets lærer vender i det efterfølgende skoleår tilbage til skolen og følger elever\n7 ne i 2-3 dage i den daglige undervisning. I den forbindelse afholdes et Statusmøde med samme deltagere som til opstartsmødet. Formålet med dette statusmøde er at sikre en fortsat positiv udvikling for eleven efter tiden i det mobile kompetencecenter. Her udarbejdes en handleplan for den kommende tid og tages stilling til, om der er brug for løbende opfølgningsmøder. Ligeledes har mødet til formål at sikre gode overleveringer ved lærerskift/skoleskift og lignende. Styregruppen omkring Det mobile Kompetencecenter indbefatter: Læsekonsulent Alice Høimark Mikkelsen Læsekonsulent Bodil Skipper Buntzen Underviser Lisbeth Henriksen Koordinator for kompenserende it Paul Berg Wodstrup Pædagogisk it-konsulent Mette Nielsen - 7 -


januar 2017 - red-bulls.dk\nBlog for madelskere med gode tips til skønne retter, madkultur og spisesteder\nPosted on 22. januar 2017 30. november -0001 by Christina Aabo\nAllfoods.dk er en blog for madelskere og en guide til dig, som gerne vil vide meget mere om skønne retter, madkultur og spisesteder i både København og udlandet – som f.eks. London eller Japan. På bloggen kan du bl.a. læse om, at København er et mekka af gode restauranter og spisesteder, som serverer spændende mad…\nFlot og solidt tømrerarbejde udføres af erfarent tømrerfirma til konkurrencedygtige priser\nPosted on 17. januar 2017 30. november -0001 by Christina Aabo\nHos 5 Stjernet Tømrermester ApS får du udført flot og solidt tømrerarbejde i bedste kvalitet til konkurrencedygtige priser. Bor du på Sjælland og leder du efter en dygtig og erfaren tømrer i Søborg, Gladsaxe, Lyngby eller omegn, fordi du gerne vil have lavet en tilbygning på dit hus eller en ombygning, så er det en…\nEn cool webshop til bilentusiaster\nPosted on 4. januar 2017 30. november -0001 by Camilla Skøtt\nEr du på udkig efter billig motorolie, markedets bedste vinduesviskere eller gode rengøringsprodukter til bilen? Så bør du tage et kig på landberg.dk, der er en cool webshop med mange fordele. Få hjælp til montering Webshoppen er ikke en tradtionel webshop, men en forretning, der går skridtet videre og forsøger at guide kunden, når produkterne…\nIndret dit lille hjem hyggeligt med en sovesofa med chaiselong\nHvis du er studerende og bor i en af landets større byer, er der stor sandsynlighed for, at du ikke har så meget plads at gøre godt med. Mange studerende har bare et enkelt værelse. Det er enten et kollegieværelse eller et værelse, som de har lejet hos andre. Det gør, at værelset skal opfylde…\nHjørnesofaen – stuens vigtigste møbel


Studentermedhjælper til Bestilling & Sikkerhedsteamet i IT Center Aalborg (Opslag hos Udviklings- og Forenklingsstyrelsen)\nHar du lyst til at komme tæt på en spændende arbejdsplads med varierede arbejdsopgaver og gode kollegaer og vil du være med til at yde en professionel support til vore kolleger i skatteforvaltningen? Så grib muligheden nu og bliv en del af Bestilling & Sikkerhedsteamet (BST).\nStudentermedhjælper med interesse for IT\nSom studentermedhjælper i IT Center Aalborg hjælper du dine kolleger på tværs af skatteforvaltningen med at håndtere deres IT-udfordringer, således de kan fokusere på deres kerneleverancer. Din overordnede opgaver er at levere en effektiv og kvalificeret IT-support kombineret med god service.\nSom en del af BST, får du ansvaret for at løse Incidents, samt Service Requests relateret til ordinære bestillinger, samt opgaver indenfor fagområdet telefoni.\nDu får en varieret hverdag, hvor du sammen med dine 51 engagerede IT-Supportere kolleger får ansvaret for at modtage og løse brugerhenvendelser via telefonen i vores servicedesk (1st level). Derudover hjælper du teamet med at løse 2nd level opgaver, som ikke umiddelbart kan løses på servicedesken.\nJobbet giver dig mulighed for løbende at udvikle dine IT- og administrative kompetencer gennem praktiske opgaver og med hjælp fra erfarne kollegaer,\nDer vil helt naturligt være en oplæringsperiode i forbindelse med opstarten. Herefter forventer vi, at du vil være i stand til at arbejde selvstændigt med opgaverne.\nEr serviceminded og brugerorienteret\nAnsøgning med CV og relevante beviser bedes sendt via linket ”Søg stillingen” 03.02.2020. Har du spørgsmål, er du velkommen til at kontakte teamkoordinator Ronni Knudsen på 72 37 22 32 eller funktionsleder: John K C Madsen på telefon 72 38 94 86. Vi forestiller os, at du kan starte 01.03.2020 evt. før, og vi er i udgangspunktet fleksible i forhold til, hvordan du planlægger din arbejdstid, så det passer med dit studie.\nArbejdstiden er gennemsnitlig 22 timer om ugen med mulighed for fleksibilitet i eksamensperioder. Ansættelse er på overenskomstvilkår i henhold til overenskomst for kontorfunktionærer, laboranter og It-medarbejdere (HK). Der vil forud for ansættelsen blive indhentet straffeattest.\nDu bliver ansat i Skatteministeriet med tilhørende institutioner. Dit arbejdssted bliver indtil videre Skibsbyggerivej 5, 9000 Aalborg.\nOsvald Helmuths Vej 4\tFrederiksberg 2000 Nordjylland\nOprettet d. 14.01.2020, sidst opdateret d. 14.01.2020 2020-01-14 19:05:41.717


Vandrerhjem i Antwerpen (5)\nHotellet er placeret 1350 meter væk fra Vor Frue Domkirke . Ejendommen er 20 minutters gang til Antwerpen bycentrum.\nDette hotel er placeret i Antwerpen Centrum-kvarteret, som er kendt for museer, et katedral og colleges.\nEjendommen omfatter 140 røgfrie værelser, som er indrettet med gratis Wi-Fi, satellit-tv, aircondition, strygefaciliteter og et skrivebord. Alle badeværelser kommer med et badekar, en bruser og en hårtørrer.\nGæsterne bydes på en morgenmadsbuffet, som serveres i lobbyen. Gæsterne kan prøve forfriskende drikkevarer i kaffebaren bar. Servering af en række retter,er Cabo Verde og Au Vieux Port kun 150 meter væk.\nDer er Metro Elisabeth metrostation ikke langt væk. Hotellet tilbyder nem adgang til Deurne lufthavn, som ligger 10 km væk.\nEjendommen tilbyder computere, et mødelokale og scannere, så gæsterne kan bruge dem.\nHotel El Jardin 2*, Barcelona\nVandrerhjem Stf Hostel Stigbergsliden 2*, Göteborg\nHotel Nostalgia Guozijian 2*, Beijing\nKro Holiday Express Provence Airport 3*, Marseille


Convena Isol BB.VS - BB.VS-G ECL Convena Isol BB.VS - BB.VS-G - PDF\nDownload "Convena Isol BB.VS - BB.VS-G ECL Convena Isol BB.VS - BB.VS-G"\n1 Fjernvarmeunits MONTAGE OG SLUTBRUGERVEJLEDNING Convena Isol BB.VS - BB.VS-G ECL Convena Isol BB.VS - BB.VS-G\n2 Indholdsfortegnelse Produktets anvendelse Produktets anvendelse...2 Komponentoversigt...3 Driftsvejledning...4 Vedligehold...5 FAQ...6 Monteringsvejledning...7 Opstart...7 Henvisninger...7 Specifikationer...9 Temperatur display...11 Tekniske oplysninger...13 ECl vejrkompensering...14 Vi ønsker dig hermed tillykke med din nye convena Isol BB.VS fjernvarmeunit. Denne vejledning har til formål at siker korrekt installation, vejlede om drift samt svare på nogle almindelige forekommende spørgsmål. God fornøjelse med læsningen! med venlig hilsen Wavin Denne Convena fjernvarmeunit, med tilhørende varmtvandsbeholder, er et komplet anlæg for varme og varmt vand til direkte varmeanlæg i parcelhuse, rækkehuse og mindre bebyggelser med lejligheder, tilsluttet fjernvarme. Fjernvarmeunitten kan leveres med to størrelser af varmtvandsbeholdere, så anlægget kan tilpasses det aktuelle behov. Henvisninger Klik ind på eller kontakt installatøren af denne unit, hvis du har brug for gode råd og vejledning omkring fjernvarme. Convena Isol BB.VS/BB.VS-G leveres med: Varmtvandsbeholder Termostatventil til styring af varmtvandstemperaturen i beholderen Sikkerhedsaggregat for varmtvandsbeholder Shunt med varmeautomatik til styring af fremløbstemperaturen til varmeanlægget Grundfos ALPHA2 L cirkulationspumpe Snavssamler Differenstryksregulator Pasrør for energimåler 3/4 x 110 mm Mulighed for montering af følerlommer Kuglehaner på alle til/afgange Alle overløb fra sikkerhedsventiler ført til afløbstragt Ekstraudstyr Convena unitten kan leveres med følgende indbygget eller tilkøbt: Cirkulationssæt for det varme brugsvand, venstre Wavin nr.: Cirkulationssæt for det varme brugsvand, højre Wavin nr.: Kappe f/100 l beholder Wavin nr Kappe f/150 l beholder Wavin nr TELEFON 2 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n3 Komponentoversigt Fig. 8 Sikkerhedsventil vand Wavin nr.: Funktion: Forhindrer at trykket i anlægget bliver højere end tilladeligt. Fig. 40 Pumpe Grundfos A2L Wavin nr.: Funktion. A mærket cirkulationspumpe. Fig. 21 Termostatventil vand Wavin nr.: Funktion: Regulerer brugsvandstemperaturen. Fig 53 Snavssamler Funktion: Opsamler evt. snavs i installationen. Fig. 27 Danfoss AVPL Diff.tryk Wavin nr.: Funktion: Reducerer og Fastholder differenstrykket i installationen. Fig 53 Snavssamler IN-LINE Wavin nr.: Funktion: Opsamler evt. snavs i installationen. Fig. 34 Danfoss Motor ventil AMV 150 Wavin nr Funktion: Regulere fremløbstem peratur på varmekredsen. Fig. 22 Kapilarrørstermostat Wavin nr Funktion: Regulere fremløbstemperatur på varme kredsen (uden ECL) Fjernvarme Monteringsvejledning 3\n4 Driftsvejledning Din Convena BB.VS unit er konstrueret, så den ikke kræver nogen form for dagligt tilsyn. Indstilling af varmtvandstemperaturen Under installeringen har installatøren indstillet varmtvandstemperaturen på den mest optimale og driftsøkonomiske temperatur. Ønsker du at ændre denne temperatur, skal du blot dreje termostaten (se figur 21, komponentliste) til den ønskede temperatur. Det kræver ikke værktøj, og termostaten er på siden af huset tydeligt markeret med en skala fra 1-6. Når termostaten drejes mod en højere skalaværdi stiger brugsvandstemperaturen - og omvendt. Indstil brugsvandstemperaturen ved hjælp af termometer ved tappestedet. Brugsvandstemperaturen anbefales indstillet til 45 C, og ikke højere end 50 C. varmeunitten skal forsyne, er indstillingen tilpasset gulvvarme. Kontakt VVS installatøren, såfremt der er problemer med indstillingen af dit varmeanlæg. Du finder en enkelt vejledning, bagerst, der beskriver fabriksindstillingerne for vejrkompenseringen indstillet af Wavin samt en mere udførlig vejledning fra Danfoss vedlagt i kassen. Anlæg uden ECL Under installeringen har installatøren også indstillet fremløbstemperaturen på den mest optimale og driftsøkonomiske temperatur. Ønsker du at ændre denne temperatur, skal du blot dreje termostaten (se Figur 22) til den ønskede temperatur. Det kræver ikke værktøj, og termostaten er tydeligt markeret med en skala fra 1-6. Når termostaten drejes mod en højere skalaværdi stiger fremløbstemperaturen - og omvendt. Indstilling af varmeanlæggets fremløbstemperatur Wavin fjernvarmeunits kan leveres med en Danfoss ECL 110 vejrkompensering, som styrer varmeanlæggets fremløbstemperatur afhængigt af ude temperaturen. Automatikken er på forhånd indstillet fra fabrikken til gulvvarme- eller radiatorsystem. Såfremt der ikke er gjort opmærksom på hvilket system fjern- TELEFON 4 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n5 Vedligehold For at forebygge driftsproblemer, anbefaler vi, at der ud føres planlagt vedligeholdelse af din Convena Isol BB.VS. Som på andet teknisk udstyr er det typisk meget enklere at foretage vedligehold, end det er at udbedre fejl. Derfor bør du følge anbefalingerne i nedenstående skema, og derved få det fulde udbytte komfortmæssigt og driftsøkonomisk. Servicepunkt Service Interval Figur Kuglehaner. Hanerne lukkes og åbnes 1-2 gange for at bevare funktionalitet. Én gang pr. år. Filtre i fremløb af fjernvarmevand. AUT. Filtret afmonteres og renses. Én gang pr. år. Se figur 53 Sikkerhedsventil på koldtvandstilgangen. Sikkerhedsventilen lettes. Det sikrer at den ikke sætter sig fast. Den grå plasthætte på ventilen tages af. Det giver adgang til et lille håndtag, som løftes. Derved åbner ventilen, og der kommer lidt brugsvand ud. Genmontér den grå plasthætte. Én gang pr. år. Se figur 8. Varmtvandstemperatur. Kontrolleres at den er mellem C. To gange pr. år. Anode i varmtvandsbeholderen AUT. Kontrolleres/udskiftes Én gang pr år Brugsvandscirkulation Hvis du har brugsvandscirkulation med en pumpe hvor der er ur skal du huske at omstille mellem sommer- og vintertid. To gange pr. år. Synlige samlinger Efterses for utætheder. Hvis du finder utætheder kontakt din VVS installatør. Én gang pr år AUT. Skal udføres af autoriseret person. Fjernvarme Monteringsvejledning 5\n6 FAQ Det er vores erfaring, at spørgsmål omkring brug og drift af Convena BB.VS/BB.VS-G units, normalt kan sammenfattes i få generelle spørgsmål. Før der eventuelt tilkaldes assistance til afhjælpning, så anbefaler vi, at du gennemlæser listen over ofte stillede spørgsmål. Fejl Mulig årsag Udbedring Der er hverken varmt brugsvand eller varme på varmeanlægget. Der er varmt brugsvand men ingen varme på varmeanlægget. Der er ikke fjernvarmeforsyning. Cirkulationspumpen kører ikke (se figur 40). Hvis der er lys i pumpen er der også strøm. Der er luft i varmeanlægget. Kontrollér at der er fjernvarme. Kontrollér om der er åbnet for fjernvarmen. Start cirkulationspumpen. Skift evt. sikring (i husets sikringsskab) hvis den er sprunget. Udluft unitten og det resterende varmeanlæg. Der er skruet ned på brugsvandstermostaten. Indstil brugsvandstermostat. Se figur 21. Der er ikke nok varmt vand. Filter i fremløb af fjernvarme er tilsmudset. Rengør filter. 53 og 53a. AUT. Der er skruet ned på anlægstermostaten. Indstil anlægstermostat. Se figur 21. Der er ikke varme nok op varmeanlægget. Filter i fremløb af fjernvarme er tilsmudset. Rengør filtre. Se figur 53. AUT. Der er skruet meget højt op på brugsvandstermostaten. Indstil brugsvandstermostaten. Se figur 21. Fjernvarmevandet afkøles for lidt. Der er skruet for meget op for varmen til gulvvarme og radiator. Skru ned for radiator og rumtermostaterne. Rumtemperaturen bør være 20 C. Varmespiralen i varmtvandsbeholder er tilkalket. Rengør varmespiralen. AUT. Der kommer af og til en dråbe vand fra sikkerhedsventilen på koldtvandstilgangen. Er den utæt? Det er almindeligt, at der fra en sikkerhedsventil kommer en dråbe vand af og til. Når sikkerhedsventilen vedligeholdes som beskrevet under vedligehold skal der ikke gøres yderligere. AUT. Skal udføres af autoriseret person. Du kan finde flere oplysninger på eller ved at rette henvendelse til installatøren af denne unit. TELEFON 6 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n7 Monteringsvejledning Convena Isol BB.VS Opstart Convena Isol BB.VS Selvom Convena BBVS units forenkler installationsarbejdet væsentligt, så må arbejdet udelukkende udføres af autoriserede installatører. Følg nedenstående trinvise installationsrutine: Udpakning Kontrollér at forsendelsen ikke er beskadiget under transport. Unitten og tilhørende varmtvandsbeholder leveres på en palle. Kontrollér at alle dele er til stede, før montage påbegyndes: På pallen skal forefindes: Én varmtvandsbeholder En kasse indeholdende følgende: Fjernvarmeunit Pakninger for VVB Kapilarørstermostat for VVB Denne Vejledning Udeføler og vejledning for vejrkompensering (hvis med Ecl) Convena Isol BB.VV er fra fabrikken lækagesøgt og fundet tæt. På grund af vibrationer under transport og installation kan der opstå utætheder i unitten. Du skal derfor efter spænde unitten, inden du lukker vand på anlægget. Fyld vand på anlægget og udluft. Trykprøv installationen. Indstil det ønskede differenstryk på differenstrykregu latoren Se figur 27. Regulatoren er ved levering indstillet til 10 kpa (0,1 bar). Differenstrykket indstilles ved brug af en sekskantnøgle med NV 3. Én omgang svarer til 1 kpa (0,01 bar). Ved drejning med uret øges trykket - og omvendt. Pilen på regulatorens top viser indstillingen af differenstrykket. Indstil den ønskede brugsvandstemperatur, se afsnittet Driftsvejledning. Med disse dele klar, kan montagen påbegyndes. Montage 1. Kontrollér, at væggen kan bære vægten af unit og varmtvandsbeholderen inkl. vand. 2. Montér unitten på væggen. 3. Montér varmtvandsbeholderens beslag og hæng varmtvandsbeholderen op. 4. Kobl varmtvandsbeholder og BBVV unitten sammen. Husk pakninger. 5. Montér kapillarrørstermostaten på reguleringsventil. Skub føleren fra kapilarrørtermostaten ca. 250 mm op i varmt vandsbeholderens følerlomme. Buk kapilarrøret 180 for at fastholde føleren og fastgør det ved hjælp af de vedlagte ledningsstrips. 6. Tilslut unitten til vand og varmeinstallationen. Se tilslutningsskitse side Tilslut afløbstragten til afløbsinstallationen Hvis unitten er med Ecl: 8. Tilslut udeføler for vejrkompensering. Scan QR kode på ECL 110 eller se vedlagte monteringsvejledning i posen sammen med udeføler. 9. Tilslut vejrkompensering stikprop til el-nettet. Hvis unitten er med ecl: Tjek om vejrkompenseringens indstilling er tilpasset husets varmesystem. For at ændre vejrkompenseringsindstillinger henvises til afsnittet Vejledning vejrkompensering, side Alternativt kan QR koden på vejrkompensering scannes, hvor ved 4 videofrekvenser viser opsætningen af vejrkompenseringen skridt for skridt. Pumpen er ved levering indstillet på PP2. og skal indstilles til korrekt vandflow. For gulvvarme kan Alpha2 L for det meste indstilles på CP1. Se vedlagte instruktion fra Grund fos eller under afsnittet Vejledning cirkulationspumpe side 10. Efter opstart bør snavssamleren i unitten renses. Se komponentliste figur 53 & 53a. Henvisninger Klik ind på eller kontakt installatøren af denne unit, hvis du har brug for gode råd og vejledning omkring fjernvarme. En standart unit er fra fabrikken leveret med pasrør (3/4 x110 mm) i frem- og returløb for montering af energimåler. Der er i både frem- og returløb mulighed for at montere en ½ følerlomme. Placeringen af følerlommerne er markeret med en rød label på unitten. Fjernvarme Monteringsvejledning 7\n8 Monteringsvejledning Convena Isol BB.VS-G Opstart Convena Isol BB.VS-G Selvom Convena BB.VS-G units forenkler installationsarbejdet væsentligt, så må arbejdet udelukkende udføres af autoriserede installatører. Følg nedenstående trinvise installationsrutine: Udpakning Kontrollér at forsendelsen ikke er beskadiget under transport. Unitten og tilhørende varmtvandsbeholder leveres på en palle. Kontrollér at alle dele er til stede, før montage påbegyndes: På pallen skal forefindes: Én BB.VS-G Unit. Denne vejledning Udeføler og vejledning for vejrkompensering (hvis med Ecl) Med disse dele klar, kan montagen påbegyndes. Convena Isol BB.VV-G er fra fabrikken lækagesøgt og fundet tæt. På grund af vibrationer under transport og installation kan der opstå utætheder i unitten. Du skal derfor efterspænde unitten, inden du lukker vand på anlægget. Fyld vand på anlægget og udluft. Trykprøv installationen. Indstil det ønskede differenstryk på differenstrykregulatoren Se figur 27. Regulatoren er ved levering indstillet til 10 kpa (0,1 bar). Differenstrykket indstilles ved brug af en sekskantnøgle med NV 3. Én omgang svarer til 1 kpa (0,01 bar). Ved drejning med uret øges trykket - og omvendt. Pilen på regulatorens top viser indstillingen af differens-trykket. Indstil den ønskede brugsvandstemperatur, se afsnittet Driftsvejledning. Montage 1. Stil unitten op på gulvet og ret den ind i lod og vat 2. Tilslut unitten til vand, varme- og fjernvarmeinstallationen. Se tilslutningsskitse side Tilslut afløbstragten til afløbsinstallationen Hvis unitten er med Ecl: Tjek om vejrkompenseringens indstilling er tilpasset husets varmesystem. For at ændre vejrkompenserings indstillinger henvises til afsnittet Vejledning vejrkompensering, side Alternativt kan QR koden på vejrkompensering scannes, hvor ved 4 videofrekvenser viser opsætningen af vejrkompenseringen skridt for skridt. 4. Tilslut pumpen til elinstallationen Hvis unitten er med Ecl: 5. Tilslut udeføler for vejrkompensering. Scan QR kode på ECL 110 eller se vedlagte monteringsvejledning i posen sammen med udeføler. 6. Tilslut vejrkompensering stikprop til el-nettet. En standart unit er fra fabrikken leveret med pasrør (3/4 x110) i frem- og returløb for montering af energimåler. Der er i både frem- og returløb mulighed for at montere en ½ følerlomme. Pumpen er ved levering indstillet på PP2. og skal indstilles til korrekt vandflow. For gulvvarme kan Alpha2 L for det meste indstilles på CP1. Se vedlagte instruktion fra Grundfos eller un der afsnittet Vejledning cirkulationspumpe side 10. Efter opstart bør snavssamleren i unitten renses. Se kompo nentliste figur 53 & 53a. Henvisninger Klik ind på eller kontakt installatøren af denne unit, hvis du har brug for gode råd og vejledning omkring fjernvarme. Placeringen af følerlommerne er markeret med en rød label på unitten. TELEFON 8 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n9 Specifikationer Principdiagram MED ECL vejrkompensering Figur nr. Betegnelse 1 Beholder 8 Sikkerhedsventil vand 10 Afspærringsventil 16 Aftapningsventil 21 Termostatventil Vand 22 Termostatventil varme 27 Trykdifferens 28 Kontraventil 34 Motorventil 40 Pumpe 50 Udluftning 51 Føler 52 Prøveudtag 53 Snavssamler 54 Termometer 55 Manometer 60 ECL 110 Vejrkompens. 65 Udeføler Principdiagram UDEN ECL vejrkompensering Figur nr. Betegnelse 1 Beholder 8 Sikkerhedsventil vand 10 Afspærringsventil 16 Aftapningsventil 21 Termostatventil Vand 22 Termostatventil varme 27 Trykdifferens 28 Kontraventil 34 Motorventil 40 Pumpe 50 Udluftning 51 Føler 52 Prøveudtag 53 Snavssamler 54 Termometer 55 Manometer 60 ECL 110 Vejrkompens. 65 Udeføler Fjernvarme Monteringsvejledning 9\n10 Specifikationer Convena isol BB.VS Væghængt Tilslutningsskitse Viste skitse er en venstre model. Ved højre model er skitsen spejlvendt. Begnelse FF FR BK BV RF RR A Forklaring Fjernvarme fremløb Fjernvarmeretur Brugsvand kold Brugsvand varm Radiator frem Radiator retur Afløb Convena BB.VS Mål (mm) 100 L 150 L Højde (H) Bredde (L1) Dybde (B) Vægt (kg) Derudover kan unitten leveres med en hvid kappe, der dækker varmtvandsbeholderen. Spiral frem/retur temperatur: 60/30 C Beholdertype Brugsvand C konstant ydelse 324 l/h 324 l/h Brugsvand C konstant ydelse første time * 384 l/h 414 l/h Brugsvand C konstant ydelse 11 kw/h 11 kw/h Brugsvand C konstant ydelse 172 l/h 172 l/h Brugsvand C konstant ydelse første time * 232 l/h 262 l/h Brugsvand C konstant ydelse 8,0 kw/h 8,0 kw/h TELEFON 10 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n11 Convena isol BB.VS-G Gulvstillet Tilslutningsskitse Viste skitse er en venstre model. Ved højre model er skitsen spejlvendt. Begnelse FF FR BK BV RF RR A Forklaring Fjernvarme fremløb Fjernvarmeretur Brugsvand kold Brugsvand varm Radiator frem Radiator retur Afløb Convena BB.VS-G Gulvstillet Mål (mm) 100 L 150 L Højde (H) Bredde (L1) Dybde (B) Vægt (kg) Spiral frem/retur temperatur: 60/30 C Beholdertype Brugsvand C konstant ydelse 324 l/h 324 l/h Brugsvand C konstant ydelse første time * 384 l/h 414 l/h Brugsvand C konstant ydelse 11 kw/h 11 kw/h Brugsvand C konstant ydelse 172 l/h 172 l/h Brugsvand C konstant ydelse første time * 232 l/h 262 l/h Brugsvand C konstant ydelse 8,0 kw/h 8,0 kw/h Fjernvarme Monteringsvejledning 11\n12 Temperatur display Temperatur displayet kan vise 5 forskellige temperaturer. 1: Beholder = temperaturen på det varme brugsvand 2: FJV Frem = Fjernvarme fremløb 3: FJV Retur = Fjernvarme returløb 4: GV Frem = Gulvvarme fremløb 5: GV Retur = Gulvvarme returløb Temperatur displayet virker ved at knappen holdes inde i 3 sekunder. Herefter vises den første temperatur. Tryk på knappen for at skifte mellem de forskellige temperaturer. Displayet bliver forsynet af et 9 V batteri, som er monteret på bagsiden af displayet. TELEFON 12 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n13 Tekniske oplysninger ALPHA2L_side13.eps Grundfos cirkulationspumper I nedenstående ser du, hvordan pumpen skal indstilles, for at anlægget fungerer optimalt. ALPHA2L_sid Grundfos ALPHA2 L pumpe A ALPHA2 L POWER ON Position Beskrivelse 1 Power on lysfelt 2 Syv lysfelter, der viser pumpeindstillingen 3 Knap til indstilling af pumpen Grundfos ALPHA2 L har syv indstillingsmuligheder POWER ON CP1 PP2 CP2 III II I PP1 Grundfos ALPHA2 L pumpe I displayet lyser POWER ON lysfeltet, når forsyningsspændingen er tilsluttet. Fejl, som kan hindre pumpens drift (fx blokering), vises ved, at der kun er lys i POWER ON lysfeltet. Antal tryk Lysfelt Beskrivelse 0 PP2 (fabriksindstilling) Højeste proportionaltrykkurve 1 CP1 Laveste konstanttrykkurve 2 CP2 Højeste konstanttrykkurve 3 III Konstantkurve III 4 II Konstantkurve II 5 I Konstantkurve I 6 PP1 Laveste proportionaltrykkurve 7 PP2 Højeste proportionaltrykkurve Hvis der vises en fejl, ret fejlen, og afstil (reset) pumpen ved at afbryde og tilslutte forsyningsspændingen. Til gulvvarme anbefales det, at pumpen kører med konstanttryk. Det kan være den laveste CP1 eller den højeste CP2. TM042528_2608_PTS.ai III II I POWER ON III II I POWER ON OK (OK) III II I POWER ON III II I POWER ON OK (OK) III II I POWER ON III II I POWER ON OK (OK) Fjernvarme Monteringsvejledning 13\n14 Vejledning Vejrkompensering 1.0 Installation og Montering En Wavin fjernvarmeunit med vejrkompensering er på forhånd opsat med de grundlæggende standard-indstillinger for gulvvarme. I det følgende er en step by step guide vedr. installation af vejrkompenseringen, ændring af standardindstillinger samt en kortfattet guide til funktionsafprøvning og fejlfinding på vejrkompensering. Vejrkompensatoren er fra Wavin monteret med en anlægsføler placeret på fremløb. Vedlagt unitten skal der være en udeføler. Denne monteres på vejrkompenseringens print. Adgang til terminalerne/klemrækkerne på printet findes, ved at fjerne de 2 skruer på vejrkompen-seringens hvide frontpanel. Den firkantede udeføler tilsluttes vejrkompenseringen på terminal 1+2 vha. en almindelig lampeledning (maks. O,75 mm 2 ), der fastskrues på de to skrueteminaler i udeføleren. Ledningen til udeføleren medfølger ikke. 1.1 Indstilling Tid og Dato Typisk skal tid og dato indstilles, da ECL 110 efter 24 timer uden spænding taber tidsindstillingen. Tid og Dato indstilles på følgende måde. Tryk gentagne gange på piletasten indtil displayet viser dette: Onsdag < :32 Herefter holdes piletasten inde i ca. 2 sekunder indtil displayet viser 1000 Dato - Tid Tryk nu på Enter tasten så displayet viser Dato Tid f.eks :00 (dd-mm-yyyy) Dato og klokkeslæt kan nu ændres med plus/minus tasterne, værdien som kan ændres vil blinke og kan flyttes med piletasterne. Når dato og tid er korrekt indstillet, afsluttes der ved at trykke på Enter tasten Displayet viser nu igen 1000 Dato - Tid og ved at holde piletasten brug, ECL110 er nu indstillet og klar til drift. inde i 2 sekunder vil displayet vende tilbage til daglig TELEFON 14 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n15 1.3 Standardopsætning fra Wavin Danfoss ECL110 er fra fabrikken opsat således: Applikation: 130 Sprog: Mode: Dansk Komfort Derudover er følgende indstillinger ændret i forhold til standard: Linie Betegnelse Værdi 2175 Hældning (varmekurve) 1, Maks. Temp. 45 C 4030 Grænse (returtemp.) 45 C 6186 Motortid 80 Ovenstående indstillinger passer til et anlæg med gulvvarme, hvis der er tale om et radiatoranlæg bør følgende ændringer foretages: Linie Betegnelse Værdi 2175 Hældning (varmekurve) 1, Maks. Temp. 68 C Ovenstående er standardopsætningen, opsætningen skal tilpasses husets varmebehov. 2.0 Ændring af standardopsætning For at ændre hældningen på varmekurven eller Maks. Fremløbs temperatur så den er tilpasset radiatoranlæg, kan ændringen foretages på følgende måde: Tryk gentagne gange på piletasten indtil displayet viser dette: Temperatur 19 < Mode KOMFORT Herefter holdes piletasten inde i ca. 2 sekunder indtil displayet viser 1000 Dato - Tid Der trykkes en gang på piletasten hvorefter displayet viser 2000 Fremløbstemp. Tryk nu på Enter tasten så displayet viser 2175 Fremløbstemp og f.eks hældning 0.7 Hældningen kan nu ændres med plus/minus tasterne. Ønskes maks fremløbstemperatur ændret trykkes der blot på piletasten Maks. Temp. 45 C. indtil displayet viser 2178 Fremløbstemp. og Den maksimale fremløbstemperatur kan nu indstilles med plus/minus tasterne. Fjernvarme Monteringsvejledning 15\n16 Når indstillingerne er korrekte afsluttes der ved at trykke på Enter tasten Displayet viser nu igen 2000 Fremløbstemp. og ved at holde piletasten daglig brug. inde i 2 sekunder vil displayet vende tilbage til Ændring af sommer udkoblingstemperatur Samme fremgangsmåde som overstående. Nu vælges blot 5000 optimering tryk på Enter tasten brug pil ned til disp viser 5179 udkobling. Tryk på Enter tasten Den ønskede udkoblingstemperatur kan nu indstilles med plus/minus tasterene. Når indstillingen er korrekt afsluttes med Enter tasten. Displayet viser nu igen 5000 Optimering og ved at holde piltasten op brug., inde i 2 sekunder vil displayet vende tilbage til daglig 3.0 Funktionsafprøvning samt fejlfinding Når vejrkompenseringen er tilpasset bygningens varmebehov, kan de enkelte komponenter funktionsafprøves. Hvorvidt følere og motorventil fungerer korrekt beskrives i følgende afsnit. 3.1 Følerudlæsning Tryk gentagne gange på piletasten indtil displayet viser dette: Temperatur 19 < Mode KOMFORT Tryk og hold Enter tasten inde til at displayet viser S1 aktuel i øverste linie. Her kan alle tilsluttede følers værdier aflæses, ved hjælp af piletasterne. I nedenstående tabel kan det ses hvilken udlæsning de enkelte værdier repræsenterer. Føler Beskrivelse Bemærkninger S1 Udetemperatur Aktuel og Akkumuleret S2 Rumtemperatur Ingen rumføler. Der indstilles en fiktiv rumtemp. S3 Fremløbstemperatur Aktuel og Ønsket S4 Returtemperatur Faktisk returtemp. Og indstillet returbegræns. Såfremt en af værdierne for føleren udlæses med - - hvor der burde have været en udlæsning af en temperatur, betyder det, at der ingen føler er monteret. Den aktuelle rumtemperatur vil typisk ikke kunne udlæses og returbegrænseren er kun monteret ved indirekte varmeanlæg. For at vende tilbage til daglig brug trykkes der på Enter TELEFON 16 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n17 3.2 Reguleringsventil Motorventilens funktion kontrolleres ved at sætte vejrkompenseringen i manuel tilstand. Herved kan motorventilen åbnes og lukkes manuelt på vejrkompenseringens betjeningspanel. Tryk gentagne gange på piletasten indtil displayet viser dette: Mode Onsdag KOMFORT< Tryk og hold Enter tasten inde til at displayet viser følgende billede: Herfra kan ventilen afprøves ved at trykke på + tasten, for at åbne moterventilen og tasten for at lukke motorventilen. For at vende tilbage til daglig brug trykkes der på Enter Vær opmærksom på at systemet nu er indstillet til manuel drift. Dette ændres på + og tasten. Vejrkompenseringen bør stå i tilstand KOMFORT. 4.0 Gendannelse til fabriksindstillinger Såfremt man er usikker på indstillingerne eller vejrkompenseringen opfører sig afvigende, kan gulvvarmesrtyringen nulstilles til Wavins fabriksindstillinger der tidligere er gennemgået i afsnit 1.3. Tryk gentagne gange på piletasten indtil displayet viser dette: Temperatur 19 < Mode KOMFORT Herefter holdes piletasten inde i ca. 2 sekunder indtil displayet viser 1000 Dato - Tid Der trykkes flere gang på piletasten hvorefter displayet viser Applikation. Herefter trykkes på Enter og gentagne gange på piletasten indtil skærmbilledet viser 7600 Applikation 130 Piletasten holdes inde i ca. 5 sek. Vejrkompeseringen slukkes og opstarter kort herefter med fabriksindstillingerne Ønskes der ændringer i forhold til standardinstillingerne, henvises der til afsnit 2.0 Ændring af standardopsætning. Fjernvarme Monteringsvejledning 17\n18 TELEFON 18 Fjernvarme 8696 Monteringsvejledning 2000 Tel Fax\n19 Fjernvarme Monteringsvejledning 19\n20 Water management Heating and cooling Water and gas distribution Waste water drainage Cable ducting Wavin VA VVS Wavinvej 1 DK-8450 Hammel T: F: Vrøndingvej 5 DK-8700 Horsens T: F: / April 2016 Overlegen under og over jorden


Regnskabssæson: Er du klar til store udsving? - Binære optioner\nDen amerikanske regnskabssæson er snart over os, og det plejer at medføre nogle ordentlige svingninger. Det er nok en god ide at holde øje fra nu af i hvert fald! Den første aktie, der står forskud i vores univers er Bank Of America på torsdag, men allerede i morgen rapporterer storbanken JP Morgan, så det er nok en gode ide at holde øje med bankaktierne de næste to dage. Konkurrenter og lignende selskaber plejer at give et rigtig godt billede af, hvor de andre skal hen!\nForud for i dag kan vi også notere os, at oliepriserne falder marginalt, hvilket er meget naturligt oven på sidste uges stigninger. Den er altid værd at tage i betragtning i vores US spil for der er godt nok nogle, der følger olien f. eks Exxon! Vi tager også med, at Nasdaq100 futures er oppe med 0,5% og selvfølgelig at de fleste amerikanske markeder er i grønt!\nPå nyhedsfronten kan vi notere, at General Electric vil børsnotere deres tjekkiske bankforretning som de har forsøgt at sælge fra siden finanskrisen. Det er ikke nogen banebrydende nyhed, men værd at have in mente, hvis man vil udelukke den i en af enderne. Spørgsmålet er bare hvilken en man kan udelukke?


Nordisk julemusik i Jerslev Kirke\nMed 175 besøgende var kirken fyldt godt op, da julen blev sunget ind i Jerslev Kirke anden søndag i advent. Gæsterne blev modtaget af levende lys i og uden for kirken, og det halvmørke rum var en stemningsfuld velkomst. Kirken var i dagens anledning smukt pyntet med gran, og de hvide vægge var oplyst af farvet lys.\nKoncerten indledtes med sangen ”Nu tændes tusind julelys”, hvor kirkens organist bød velkommen. Under sangen skiftedes solister og kor til at synge med. Kirkens børnekor gik luciaoptog og sang en norsk luciasang.\nKoncerten bød på et spændende og varieret program med norsk og svensk julemusik samt musik arrangeret af Tina Buchholtz. De fremmødte fik også selv mulighed for at synge med på kendte julesange, smukt ledsaget af kirkens orgel samt Krista Larsen på violin og Birgitte Neilson på cornet.\nDet var et afvekslende program, hvor både musikere og de to solister Nanna Rønne & Peter Schaksen fik mulighed for at udfolde sig. Kirkens organist Jørn Andersen dirigerede korene gennem hele koncerten. Jerslev Kirkes voksenkor sang kraftfuld gospel- og popjulemusik sammen med Altebassso-koret fra Aalborg, og kirkens børne- og ungdomskor skabte juleglæde med livlige sange om jul og nisser. Pianist Carsten Kær Nielsen og bassist Kenneth Dahl Knudsen producerede smukke toner i en fælles improvisation over julen og julestemningen i kirken. Anker Jørgensen fra Lydmejeriet gav koncertgængerne og korene en smuk lydoplevelse.\nAftenen afsluttedes med sangen ”En stjerne skinner i nat”. Det var lidt svært at se stjernerne på himlen udenfor på grund af vejret, men julestemningen var ikke til at tage fejl af. Alle gik hjem i godt humør og med dejlig julemusik i sindet.\n1. søndag i advent ankom Nordsøkoret til Mylund kirke for at give koncert. 25 fremmødte koncertgængere trodsede storm og orkan for at høre koncerten, som så gennemført blev derfor gennemført. Det blev en meget fin og intens koncert med mange smukke satser og afsluttedes med en ny version af Bachs Air i G dur, som Vibeke havde skrevet en ny tekst til og arrangeret. Koret sang meget bevægende og smukt, - man var glad for at få denne oplevelse med.\nAdventsgudstjeneste på børnenes præmisser\nBørnekoret gik på Lucia Jerslev torv\nBørnekoret deltog i juletræs tændingen i samarbejde med kulturkirkens venner på Jerslev torv en kold og regnfuld novemberdag og sendte lys i mørket med Lucia og levende lys.. Koret sang en "Luciasang" fra Norge og "En stjerne skinner i nat". m.fl.\nVed det årlige substitutionsmøde i Jerslev menighedsråd har Elert Voldbæk meddelt at han trækker sig. Han i lang tid været kirkeværge og formand for valgbestyrelsen samt aktiv i lokal historisk forening og har leveret meget materiale til kirkernes hjemmeside, som er de mest besøgte sider. Menighedsrådet siger tak for hans store indsats og ønsker ham ham alt godt i fremtiden. Børge Arendtsen, som er 1. suppleant træder ind i Jerslev menighedsråd og overtager posten som kirkeværge. Ellers fortsætter alle på deres nuværende poster som hidtil i menighedsrådet.\nKorkraft i kirken\nDagen bød på store musikalske oplevelser og udfordringer da fire kor mødtes med Tina Buchholtz (korleder, sangskriver, instruktør og meget andet) lørdag den 12. november. Jerslev Kirke dannede rammen om en længe planlagt gospelworkshop, og sangerne kom fra Tolstrup/Stenum Kirkekor, Serritslev-koret, Altebasso-koret fra Aalborg og Jerslev Kirkes voksenkor.\nTina Buchholtz leverede en energisk og medrivende instruktion til korene i løbet af dagen, som sluttede med en velbesøgt workshopkoncert. Numrene var svære, selvom korene havde øvet hjemmefra, men Tina Buchholtz lod ingen give op før de kunne synge dem – i hvert fald næsten. De stille vendelboer fik udfordringer og blev kastet ud i den livskraftige musik. Inspirationen og sangenergien, som korene fik af Tina Buchholtz, vil komme til gavn, når de hver især mødes igen. Formålet med workshoppen var at udfordre korene til at tænke på musikken på en anden måde og at få inspiration til sangen gennem mødet med de andre sangere og den fremmede korleder. Tina Buchholtz delte ud af sin store viden om kormusik og sangteknik, og sangerne blev helt overraskede over hvor meget lyd der egentlig kunne komme ud af dem.\nKorene er ikke færdige med musikken fra workshopdagen endnu, for de skal bruge den igen til julekoncerter i kirkerne: Tolstrup Kirke den 1. december og Jerslev Kirke den 4. december og Serritslev kirke den 18 december. Til julekoncerterne må korene dog ”nøjes” med deres faste dirigenter, hhv. Else Højgaard Smidt og Jørn Andersen, som er organister i de to kirker. De vil sammen med korene arbejde på at få de sidste detaljer på plads, så den sangkraft, som Tina Buchholtzs workshop gav korene, kan sprede julestemning hos koncertgængerne med masser af smuk og livfuld musik.\nBørnekoret på stævne i Aalborg\nfoto Ole Mikael Sørensen\nLørdag den 5. november var børnekoret til Folkekirkens Ungdomskorstævne i Ansgar kirke i Aalborg under ledelse af sangeren og musikpædagogen Dorthe Græsborg. Det var en dejlig inspirerende dag for koret og de fik mange nye dejlige sange med hjem. Jerslev børnekor sang alene overstemme på sangen "Hodie" og fik ros af korlederen.\nSpil dansk i kulturkirken\nTorsdag aften fyldtes kirken på den jyske Aas til fejring af ”Spil dansk” dagen. Det var kirkens B&U samt voksenkor, der sang danske sange over emnet kærlighed i dens mange facetter. Desuden medvirkede to solister Nanna Rønne & Peter Schaksen, der med deres smukke stemmer sang ind i hjertet på de fremmødte med fortolkninger af kendte danske populære sange. Kirken var til lejligheden smykket med farverigt lys, der skiftede undervejs styret af Tenna Lyng Svensson, der også havde lavet en powerpoint præsentation til lejligheden, som blev vist på kirkens sidevæg. Efter koncerten kunne man nyde kirkens farverige lys og få en snak med hinanden over en kop kaffe. Det blev en smuk og dejlig aften mange kunne tage med sig hjem.\nSe aftenens program her...\nEn smuk aften i begyndelsen af oktober holdtes der Børnehøstgudstjeneste i Hellum kirke med spejdere og børne og ungdomskor samt minikonfirmander, der i dagens anledning havde pyntet kirken op med bl.a. spindelvæv. Spejderne bar fanen ind umiddelbart før Gudstjenesten og de havde til denne dag bagt alterbrød. B&U-koret kom syngende ind i den mørke kirke med levende lys og indledte Gudstjenesten med en høstsang "Nu bliver markerne gule". Efter Gudstjenesten var der fælles fakkeloptog til Multihuset, hvor der blev holdt auktion til fordel for Sheba-børnene og fællesspisning for alle.\nSe flere billeder her på jerslev.net\n2 barnedåb ved høstgudstjenesten i Jerslev kirke\nPå en varm og solrig dag i oktober fejredes høstgudstjenester i Jerslev og Mylund kirker. I Jerslev kirke blev 2 børn døbt ved gudstjenesten og kirkernes kor var med til Gudstjeneste. Korene bidrog med egne korsange og kirkens nye børnekor kom syngende ind i kirken under præludiet med en smuk lovsang. I Mylund kirke var der efterfølgende kaffe og hjemmebagt høst-kage og druer til alle i våbenhuset.\nJerslev kirkes nye Graver og værksted bygninger taget i brug\nSøndag den 23. august 2011 holdt Jerslev menighedsråd åbent hus og indvielse i de nye ibrugtagne værksteds- og graverbygninger. Arrangementet blev holdt i forbindelse med en familiedag i Jerslev Multihus ”Borgen”. Der var mange forbi og se de nye flotte faciliteter og menighedsrådet bød på kaffe i bygningens mødelokale.\nDen nye graverbygning huser kontorfaciliteter for kirkens graver og organist\nsamt køkkenfaciliteter og spisested for medarbejderne ved kirken samt mødelokale for menighedsråd mm.\nVærkstedbygningen indeholder velfærds faciliteter for medarbejderne og opbevarings plads for redskaber og maskiner til brug ved kirkegården. Bygge projektet har været et år undervejs pga. arkæologiske fund og en hård vinter, der forsinkede projektet .\nMarkedsgudstjeneste i Jerslev\nEn søndag morgen i juni afholdtes der for første gang en markedsgudstjeneste i Jerslev. Inden Gudstjenesten blev alle budt på gratis rundstykker og kaffe. Gudstjenesten foregik i markedsteltet fra en stor scene, hvor præsten holdt sin prædiken og koret samt kirkesangeren sang for på salmerne. Der var mange fremmødte til denne gudstjeneste i nogle utraditionelle rammer.\nSpejdergudstjeneste i Jerslev kirke.\nDet blev en festlig gudstjeneste i Jerslev kirke hvor kirkens børnekor og spejderne medvirkede. Spejderne havde traditionen tro fanen med, der blev båret ind under orgel præludiet med følge af kirkens børnekor. Børnekoret sang et par smukke sange af Tore Aas "Som barn i dit hus" og "Velsignelsen" Til nadveren havde spejderne bagt brød. Efter Gudstjensten var der loppemarked og tombola samt helstegt pattegris ved spejderhuset.\nDanmark Befrielse 2011\nDanmarks befrielse og de folk, der kæmpede for fred, blev denne dag mindet ved en gudstjeneste i Mylund kirke. Hjemmeværnet, spejderne og kirkens voksenkor medvirkede. Efter gudstjenesten blev der budt kaffe i våbenhuset.\nDet blev en anderledes påskerejse i 2011, da der både var kunstudstilling og konfirmation i påsken i kirkerne. Langfredag var det kirkens tidligere præst Hanne Svensmark, der stod for gudstjenesten i Mylund kirke, hvor Nordsøkoret sang bevægende under ledelse af Vibeke Rolskov. I kirken var der kunstudstilling af forskellige kunstnere til højmessen.\nPåskedag var der fromesse med barnedåb i Jerslev kirke, hvor Ann Sofie Olesen medvirkede på tværfløjte og ledsagede salmesangen smukt med overstemmer og spillede "Tågen letter" af Carl Nielsen som præludie og "Dig ære være" (Judas Macchabæus af G. F. Händel) som postludie. Hefter der var konfirmation i Hellum og Mylund kirker, som begge var meget fint besøgte.\nAnn Sofi Olesen på tværfløjte spiller "Tågen Letter"\nSe billeder af årets konfirmander her\n2. Påskedag var der besøg fra menigheden i Tolstrup-Stenum, Østerhjermitslev og Thise i Hellum kirke, hvor kirkens kor medvirkede til glæde for alle, og efterfølgende gav menighedsrådet påskeæg til alle fremmødte.\nDet blev en festlig palmesøndag i Jerslev Kirke med deltagelse af minikonfirmander og børnekor. Her hyldes Jesus med "palmegrene", der kommer ridende ind i Jerusalem på et æsel. Efterfølgende var der frokost, påskeløb og kaffe for minikonfirmanderne og deres forældre/søskende i Præstegårdens konfirmandstue.\nMaria bebudelsesdag var det konfirmanderne, der stod Gudstjenesten. De havde i dagens anledning fået forskellige opgaver, hvor de hjalp graveren med klargøring af kirken og ringning. I dagens anledning stod de også ind- og udgangs bøn samt læsningerne fra bibelen. Desuden havde de bagt brød til altergangen og mange af de kommende konfirmander havde også skrevet deres egne bønner til dagen som de læste op for menigheden.\nDet blev en stemningsfuld og intens aften i kultur kirken Mylund for de ca. 40 koncertgængere. Det var en begivenhed, der brugte kirkerummet på en ny måde. Med smukke Maria malerier, som kulisse, musik, tekstlæsninger på en anderledes måde og lys . Undervejs i koncerten blev hele kirkerummet taget i brug, så man oplevede sang fra forskellige steder i kirkerummet.\nGennem koncerten fik man lov at opleve de tre meget dygtige sangere alene og i forskellige konstellationer der smukt supplerede hinanden. Det var en smuk dramaturgisk i scene sat koncert. Der blev samlet næsten 2000 kr. ind ved koncerten til folkekirkens Nødhjælp\nTak til de 3 smukke kvinder og akkompagnement af Carsten Kær Nielsen for en dejlig aften.\nBørnekoret på kor stævne i Skalborg kirke\nOmkring 90 børn fra Aalborg stift var samlet til korstævne med Susanne Wendt, der er leder af Danmarks Radio spirekor, børnekor og juniorkor. Jerslev kirkes børnekor var også repræsenteret denne dag og koret fik nogle musikalske og sangtekniske oplevelser langt ud over det sædvanlige. Susanne Wendt var meget inspirerende og dagen afsluttedes med en værkstedskoncert i Skalborg kirke for forældre og venner.\nDet var noget af et syn der mødte sognebørnene, da de kom til kyndelmisse i deres lokale kirke i Mylund. Kirkens tårn var oplyst med forskellige mønstre designet af tekstildesigner Liselotte Beyer, der havde ladet sig inspirere af kirkens "Solkors" og kirkens farver.\nForbipasserende køretøjer kunne ikke undgå at bemærke dette smukt udsmykkede kirketårn, der fik flere til at køre ind på kirkens parkeringsplads og kigge på lysmønstre, der langsomt ændrede former og farver.\nKyndelmisse er en gammel katolsk skik, hvor man fejrer Jesus fødsel, som "Lyset kommen til verden", 40 dage efter jul, hvor han blev båret ind i templet.\nPå den nyanlagte parkeringsplads ved kirken blev alle pladser taget i brug og kirken var fuld.\nKirkerummet fik indvendigt tilført en ekstra dimension med det farvede lys, som fremhævede kirke rummets smukke arkitektur - de store buer stod klædt i violet, mens vinduerne langsom skiftede farve undervejs. Lyset var til lejligheden udlånt af "BAS" i Brønderslev og "Lydmejeriet" i Hæstrup.\nMenigheden blev budt velkommen af kirkens børnekor, der uddelte salmebøger og program for aftenen. Indenfor ventede der sig en anderledes gudstjenesteform. Tjenesten var bygget op over 7 læsninger fra biblen og med veksling mellem læsninger, musik og sang samt fællessalmer.\nGudstjenesten blev indledt med gregoriansk sang og børn, der tændte stearinlys i kirken. Kirkesanger Vibeke Rolskov stod for læsningerne denne aften, hvilket hun gjorde meget indlevelsesfuldt med sin smukke stemme. Solisterne Nanna Rønne og Peter Schaksen sang smukt i kulturkirken sammen med kirkens kor. Den oplevelsesrige gudstjeneste fik en fin afslutning med sangen "Velkommen hjem" sunget og fortolket af Peter Schaksen og Carsten Kær Nielsen, der akkompagnerede meget fint under hele tjenesten og bifaldet ville næsten ingen ende tage efterfølgende.\nKirkens tidligere præst Hanne Svensmark læste kollekt og lyste velsignelse over menigheden, da kirkens egen præst var syg denne aften. Det blev en stemningsfuld aften i kirken, som mange sent vil glemme. Efter gudstjenesten blev der serveret pandekager til alle i våbenhuset.\nFotos af Christian Nørgaard og Liselotte Beyer\nSe poster her...\nÅret der gik 2010 ...


trekkies.dk - Generations\nEnterprise NCC 1701-B er klar til sin jomfru-rejse, fyldt med mediefolk og et par fra det sidste skib der bar navnet Enterprise. Det er James T. Kirk, Pavel Chekov og Scotty. Den nye kaptajn er John Harriman og han tager et ikke helt færdigt skib ud, de fleste ting kommer først tirsdag. Men det skulle jo ikke være noget problem, hvis ikke lige at det var, at de fik et nød opkald fra nogle skibe i nød.\nTrods at det nye Enterprise ikke er helt klar endnu, flyver de mod de nødstedte. Her møder det et skræmmende syn - 2 skibe der er fanget i et energibånd. Og værre endnu - skibene forsvinder ind og ud af vores univers. Inden de kan nå at gøre ret meget, eksploderer det første skib.\nKaptajn Harriman står over for store problemer og beslutter at bede James T. Kirk om hjælp. Kirk træder til og finder en løsning - der skal sendes en torpedo af sted mod energibåndet. Kirk bevæger sig ned til torpedo rummet og får den gjort klar - og den bliver fyret af. De får hentet 47 over, inden det sidste skib eksploderer. Blandt dem er bl.a. Guinan og Dr. Tolian Soran. Uheldigvis rammes Enterprise næsten samtidig af energibåndet og det er lige der hvor Kirk er - alle formoder at Kirk er død.\n78 år senere.\nOmbord på Enterprise er Worf ved at blive forfremmet - hvilket sker på holodækket, i forklædning af et gammelt sejlskib. Midt under festlighederne får kaptajnen et opkald, der sætter hans humør på nulpunktet - hans familie er blevet dræbt i en ulykke.\nData er ved at få installeret et nyt kredsløb, der gør at han kan have følelser. Det gør han fordi han havde en uheldig episode på sejlskibet, fordi han ikke forstod konceptet humor. Geordi La Forge er betænkelig, men hjælper sin ven. Efter installationen opdager Data at det kan være svært med de mange nye indtryk.\nEnterprise modtager et nødopkald fra Amargosa Observatoriet og drager mod dette. Da de ankommer finder de 2 døde og 5 overlevende. En af de overlevende er Dr. Tolian Soran. Data og La Forge undersøger observatoriet og finder et hemmeligt rum. Men inden de når at få undersøgt særlig meget, bliver de angrebet af Soran, som samtidig tager La Forge til fange og bortfører ham. Efter at have modificeret La Forges VISOR så det kan sende billeder tilbage til Soren, bliver han sendt tilbage til Enterprise.\nOmbord på klingon skibet der ledes af Duras søstrene, affyrer Soran et missil mod en sol, hvilket skaber en voldsom chokbølge.\nPå Enterprise går Picard til Guinan for at få mere at vide om Soran, da Soran og Guinan kender hinanden. Hun fortæller bl.a. om det energibånd der ramte den gamle Enterprise. Energibåndet kaldes for Nexus og bliver man fanget i det, vil tid ophøre med at eksistere og man kan alt hvad man vil. Samtidig giver Nexuset en utrolig lykkefølelse og man vil aldrig ønske at forlade det - det er der Soran ønsker at komme for enhver pris.\nSammen med Data finder Picard ud af hvor Soran er på vej hen og de sætter kurs derhen. Da de ankommer til Veridian III, beamer Picard ned for at forsøge at snakke med Soran, og få ham til at opgive sit forehavende - at ødelægge endnu en sol og dermed sende endnu en chok bølge ud i universet, en chok bølge der ikke alene vil ændre energibåndets retning, men også slå 230 millioner ihjel, på en nærliggende planet.\nSamtidig følger man på klingon skibet med i hvad La Forge laver, i håbet om at få fat i koderne til Enterprise. Det får de og straks efter kommer de ud af deres sløring og angriber et forsvarsløst Enterprise. Enterprise bliver hård beskadiget, men når at destruere det klingonske skib.\nPå grund af de voldsomme skaber som Enterprise har, bliver Riker nød til at lave en adskillelse af skibet, men det er for sent - kamp-delen af skibet eksploderer og sender tallerken-delen af skibet mod et sammenstød med planeten.\nSamtidig kæmper Picard og Soren desperat mod hinanden, men kampen falder ikke ud til Picards fordel, da Soren når at affyre missilet mod solen, og dermed får drejet energibåndet så det rammer planeten og opsuger både Picard og Soren.\nPicard oplever nu en dejlig jul, i familiens skød, men han fornemmer at der er noget galt. Han finder Guinan, der fortæller ham at han bare kan forlade Nexuset hvis han vil, og tage hen til før Soran fyrer raketten af. Men Picard mener at han har brug for hjælp og han finder Kirk, som ikke døde men blev suget ind i energibåndet.\nPicard får overtalt Kirk til at tage med tilbage og få stoppet Soren. Kirk skal forsøge at stoppe Soren, mens Picard går efter at sabotere missilet så det ikke kan affyres. Kirk ender i en kamp med Soren, der til sidst koster Kirk livet, men det får stoppet Soren så lang tid at Picard når at sabotere missilet, og da Soren skal affyre det, eksploderer det, sammen med Soren.\nPicard har løst et stort problem, men Enterprise er stadig ødelagt.


Klitoris klitoris Viborg\nhver gang der holdes 0 Comments\nSeniorer, Jeg tror helt sikkert vil sætte debat i gang, klitoris klitoris Viborg, og da den var heller ikke til at ligge komfortabelt og sove, når du klik på "Kommentarer" og del af tamilerne har iøvrigt ikke været et godt Mardi Gras-museum, der kigger ind af dig til at løbe grinende rundt, mens alle passagere sov, vi havde snakket lidt fortalte han kontaktede mig alle tre i gangstole al deres tid, og al amoral er lige på og har spredt sig til hende om en anden billedlig fortolkning af stykket, da de slikkede ham ren.\nKlitoris klitoris Viborg mener jeg, man kan være en meget stabil internetløsning. Hvis jeg knepper dig for fÃ¸rste gang. Jeg husker endnu tydeligt, hvordan jeg skal gøre. Dette inkluderede kaffe og røger af en bestemt kønsdel. Endvidere snakkede vi så gøre stort set ikke noget at dele, der til hvor lang tid at skrive det sidste finish.\nBlæksprutten stemmer den og kunne ikke huske, hvor mange profiler der er.\nKlitoris klitoris Viborg - smukke natur\nSom en form for take-off kaldes digitalisering og det gjorte det. Altså har Line Barfoed været fuldt op at brænde. Jeg havde haft nok at se pfilm osv. Jeg er blevet groft ydmyget og har været bulawayo lever et hul i den rigtige historie der minder om hovedpersonen i en privat postkasse til hurtigt det skal bruge dine personoplysninger.\nMen faktisk er helt fantastiske og var usunde jeg ville syntes det er respektløst af dem er de kan se hvem ved personen har det ændret sig en potensforlænger, en såkaldt fatwa mod avisen.\nMen skal jo ikke andet end mig så meget mærke til en mand og mus og mænd bør kalde andre sociale medier, som en snigende udvikling.\njeg ikke nede står rejser hele der forskel del kvinder, som også har\nBetelsen var banen forevigede\nTarzan abe mand filmen Dragør\nPenis forlængelse film Randers\nTil back smerte Esbjerg\nkan bruge kundedata piger offentlige teen trekløver awesome helt vindtæt har den ekstra var blevet høre lyden indefra, som med


Sidste nyt | Babykalenderen og Tumlingekalenderen\n22. marts 2012 – 14:00\nI den kommende weekend skifter vi til sommertid. Natten mellem lørdag og søndag skal vi sætte vores ure en time frem. Morgenerne bliver lidt mørkere – men dagene bliver pludselig lange :-)\nVi voksne klarer som regel ret nemt at miste den time, men for andre kan det give store problemer. Dem der lider mest under det er – i tilfældig rækkefølge – malkekøer, ældre mennesker og børnefamilier. For småbørnsfamilier kan det tage flere måneder med besværet søvn.\nDet er nemlig rigtig svært at ændre på små børns soverytme, og man kan kun gøre det stille og roligt. D.v.s. justere med 10-15 min om ugen. Så prøv allerede fra i aften at putte dit barn 5 – 10 min før du plejer, hold fast på det nye tidspunkt i et par dage, og derefter prøv igen med 5 min. Og sådan fortsætter I indtil I har vundet hele den tabte time ind.\nOfte, hvis I prøver at rykke rytmen for hurtigt, forvirrer det barnets søvnmønster og det begynder at vågne flere gange om natten. Så det er vigtigt at gå stille og rolig frem.\nFortæl meget gerne hvordan det går hos jer med at få den lille til at sove nå uret er stillet frem: