Undersøgelser af elever i danske folkeskoler viser, at en del børn og unge har skadet sig selv en eller flere gange. Det er således foruroligende ofte, at selvskadende adfærd forekommer i blandt almindelige mennesker, og som oftest starter det i teenageårene.\nHvorfor gør man det\nNår følelser eller tanker virker alt for overvældende og forekommer umulige at håndtere, er der nogle mennesker, som forsøger at stoppe denne psykiske smerte ved at påføre sig selv fysisk smerte. Det kan være ved at skære sig (cutting), rive sig, lave brændemærker, slå sig selv eller lignende. De føler simpelthen ikke, at de er i stand til at rumme deres følelser og tanker, og derfor bruger de disse metoder til at forsøge at fjerne det fra dem selv. Faktisk kan det føles som om, det dulmer følelserne eller virke som en form for umiddelbar lettelse eller forløsning, men fakta er, at det kun ”hjælper” i ganske kort tid. Det, at man f.eks. skærer sig, løser jo absolut ikke de problemer, man har, tværtimod skaber det yderligere problemer. Det er meget skadeligt for ens selvværd, og det er desuden destruktivt og ødelæggende for ens forhold til omgivelserne og relationerne til andre.\nDet er derfor vigtigt at få hjælp af en professionel til at stoppe den selvdestruktive adfærd og eksempelvis finde andre måder at forholde sig til de svære tanker og følelser på, og det er også vigtigt at få hjælp til at forstå, hvorfor trangen til disse ting opstår. Det er nemlig meget væsentligt at finde frem til, hvad det er, der udløser det hele, for så kan man i fællesskab med psykologen bearbejde de ting, der ligger bag og derved mindske risikoen for, at det sker igen.\nDet er essentielt, at få hjælp så tidligt som muligt, for jo mere fasttømret de destruktive mønstre er, jo sværere er det at komme af med det igen, og man ved desuden, at den selvdestruktive adfærd kan være vanedannende, fordi det udløser forskellige stoffer i hjernen. Man bliver simpelthen afhængig af at påføre sig smerten, og det gør det naturligvis endnu sværere at stoppe.\nMen det er muligt at stoppe ved hjælp af ambulant psykoterapeutisk behandling.


Avengers penalhus til børn - Klar til skolestart - seje drenge penalhuse\nHar du et barn der er vild med superheltene fra Avengers?\nAvengers penalhus kan både bruges til skolebrug og til at holde styr på skriveredskaberne derhjemme.\nThe Avengers er et stort hit hos rigtige mange drenge, der ser op til de seje superhelte og selv drømmer om at blive én en dag.\nNår jagten går ind på et penalhus til skolebarnet, så tager barnet ofte udgangspunkt i sine yndlingsfarver, sin yndlingsbeskæftigelse, sport eller hobby. På den måde afspejler penalhuset barnets interesser. Hvis barnet er helt vild med Avengers, så vil et af de mange seje Avengers penalhuse, i den grad, gøre stor lykke.\nEr der styr på Avengers skoletaske, men der mangler et sejt penalhus eller står penalhus med Avengers højt på ønskelisten? Vi har samlet et stort udvalg sammen af de sejeste Avengers penalhuse på markedet. Listen indeholder både penalhuse med indhold og uden. Listen opdateres løbende.\nEt fint penalhus med motiv fra Marvels Avengers. Penalhuset lukkes med lynlås og er perfekt til at have med i skolen til opbevaring af blyanter, viskelæder og lignende. Et penalhus der er nemt og overskueligt for barnet. Find det hos Jollyroom.\nSejt penalhus med alle de kendte karakterer fra Avengers. Penalhus er opdelt i 3 rum og leveres med indhold, så barnet har al det der skal bruges til skolestart. Find det hos Legetøjseksperten.\nPenalhus med 3 rum til drenge\nSejt penalhus til enhver Avengers-fan. Penalhuset leveres med indhold og er organiseret, så det er nemt for barnet at holde styr på sine skriveredskaber. Find det hos Evigleg.\nPenalhus med Avengers motiv\nStår Avengers højt på ønskelisten, så er dette penalhus lige sagen. Penalhuset leveres uden indhold. Find det hos Legetøjseksperten.\nSejt superhelte penalhus\nHvis du også er fan af Avengers-universet og dens superhelte, så er dette penalhus lige noget for dig! Penalhuset er praktisk og smart med sine tre forskellige rum, som gør, at du nemt kan organisere dine skriveredskaber, præcis som du vil! Find penalhuset hos Gucca.\nPenalhuset har flere rum, så man kan opdele sine skriveredskaber. Der er én ydre lynlås, som låser op for endnu en lyslås, så der er hele 3 rum i penalhuset! Find penalhuset hos Gucca.\nSE OGSÅ: Avengers Madkasse\nIndlægget Avengers penalhus indeholder affiliatelinks til troværdige danske webshops


Nr. 220 af 287 Restauranter i Appleton\nVores gå til de nætter du ikke har lyst til at lave mad. Hurtig køretur igennem. De aldrig snyde en op på min bestilling. Udmærket fastfood italiensk på billig mad priser.\nJeg kommer der en gang om året omtrent så spørger, hvorfor jeg tager tilbage. Det er helt sikkert fastfood italiensk. Min mave er altid sure efter at spise der. Maden smager ikke meget frisk.\nKom her med en gruppe på 32 personer. At tage vores bestillinger tog på de fleste 5 minutter. Vi havde hver vores mad inden for 2-5 minutter efter bestilling. Oven i det, maden var billigt og smagte meget godt.\nDet er en kæde italiensk restaurant. Rent, lave mad. Du ved, hvad du får.\nDet er en kæde Restaurant store!\nFørste, det er en kæde, og det er en fastfood-restaurant og ikke fine middage. Jeg har imidlertid betalt 4 gange pris dekorativ italienske restauranter og ikke været så tilfreds med fødevarer som jeg på Fazoli's. Sandheden, for alle de gange, jeg har været der, det...eneste, jeg nogensinde har spist er der Lasagne, men mine penge har Fazolis store Lasagne. Det undrer mig absolut på kvalitet til prisen.Mere\nAdresse: 2720 N Richmond St, Appleton, WI 54911-1958\nTelefonnummer: +1 920-993-1370


Juleinspiration hos blomsterkunstnerne – Anna's Plads\nJulen er den årstid, hvor vi alle sammen pynter mest både inde og ude. Det er helt i orden at give den gas eller at gøre en dyd ud af det enkle. Der er mange holdninger og traditioner, men også plads til noget nyt. Derfor er det altid spændende at se, hvad floristerne og blomsterdesignerne har fundet på i år. Her er æstestik og fantasi i højsædet, så der er noget at lade sig inspirere af.\nJeg har besøgt Lars Jon Flower Studio og Bo Büll Flower Design her november til deres julelancering, og her vil jeg lade billederne tale for sig selv. Jeg kan varmt anbefale et besøg hos dem begge. Det er et fantastisk middel mod novembertristesse.\nKlik for større billeder.\nLars Jon Flower Studio\nAdresse og åbningstid på Flowerstudie kan ses hos Larsjon.dk under følg og kontakt.\nBo Büll Flower Design\nSe mere på Bobull.com.dk. Her finder du link til julestuens åbningstider.


Nederst på siden (sidst opdateret 31-07-18) - SIDSTE NYT - øverst på siden\nViceværtarbejdet udføres fra den 1. august 2018 af Glad Ejendomsservice Aps og beboernes faste kontaktperson (vicevært) bliver Marcus Kelly, der kan kontaktes på nedenstående telefonnummer.\nHvis du har nogen spørgsmål eller kommentarer til det udførte arbejde, er du meget velkommen til at kontakte Marcus enten på e-mail (foretrukket) eller telefonisk.\nE-mail må dog ikke bruges, hvis der er tale om et akut problem, så skal man bruge telefonen!\nEmail: vicevaerten@froebelewaldsen.dk - dog ikke til akutte problemer!\nTelefon: 7174 9099 hverdage mellem kl. 0830 og kl. 1530 (fredage kun til kl. 1400).\nTilkaldelse af håndværker:\nHusk, at hvis du har brug for en håndværker og mener, at ejerforeningen skal betale, så skal det godkendes af viceværten eller bestyrelsen, INDEN arbejdet bestilles. Ellers vil arbejdet blive udført på beboeres egen regning - uanset hvad håndværkeren påstår. En enkelt undtagelse er dog i akutte tilfælde som f.eks. et sprunget vandrør. I dette tilfælde vil arbejdet blive betalt af ejerforeningen, uanset om viceværten er blevet kontaktet i forvejen eller ej - forudsat at det er en stigstreng, dvs. et lodret hovedvandrør. Alle vandrør (og varmeapparater) efter T-stykkerne på stigstrengene tilhører ejeren af den enkelte lejlighed, og vedligeholdelse af disse påhviler derfor ejeren af lejligheden.\nFlere beboere har de senere år fået større eller mindre vandskader på grund af, at der er gået hul på deres gamle radiatorer. Jeg vil derfor anbefale beboere med gamle originale radiatorer at få dem skiftet snarest. Det er en god ide at få dem skiftet inden der skrues op for varmen, da radiatorerne udvider sig, når er åbnes for varmen. Man kan være så uheldig, at der går hul på radiatoren, hvis den er for gammel (jeg taler af egen erfaring). Udskiftning af radiatorer sker for egen regning.\n31.03.13: Et godt råd fra viceværten: Tænd for alle radiatorer og spar penge!\nEjerforeningen opvarmes med fjernvarme, hvor varmt vand ledes frem til ejerforeningen og tilbage til fjernvarmeanlægget.\nVed afregning af varmeforbruget medtages både den energi, der afsættes i selve bygningen, men også den varme, der går tabt på vej fra og til fjernvarmeanlægget. Jo højere temperaturen er på returvandet, desto større varmetab.\nDet gælder derfor om at få afkølet vandet så meget som muligt, inden det ledes tilbage til fjernevarmeanlægget. Når du tænder for varmen i din lejlighed, er det derfor en god ide at tænde for alle radiatorer i stedet for kun at have tændt for én radiator, som skal opvarme hele lejligheden. Dette giver en bedre afkøling af vandet og er i sidste ende bedst for økonomien og miljøet.\nEn fast indstilling af termostaterne på niveau "3" skulle give nok varme.\nHusk for øvrigt at udlufte radiatorer jævnligt i vinterperioden (gælder især lejligheder på 4. sal) og tjekke termostaterne i starten af vinteren. Så burde du ikke få problemer med manglende varme.


Myndigheder: Op med humøret - her er gode råd til den svære tid\nOp med humøret – her er gode råd til den svære tid\nFå struktur på din hverdag, motioner både hoved og krop og hold kontakt til andre mennesker, lyder nogle af rådene fra Sundhedsstyrelsen.\nSundhedsstyrelsen har samlet en masse gode råd til, hvordan du bevarer den mentale sundhed i den næste tid med med corona.\nHåret stritter til alle sider. Vækkeuret viser 10.30. Opvasken fra i går står stadig på køkkenbordet.\nFølger du myndighedernes anbefalinger og holder dig hjemme – nærmest isoleret fra andre – er det måske en situation, du kan nikke genkendende til.\n4 tip i en corona-tid\nFå struktur på hverdagen med faste rutiner, regelmæssig søvn og en varieret kost.\nPrioriter at holde kontakt med andre – også mere end normalt.\nTal med andre om bekymringer og trivsel.\nVær opmærksom, hvis du oplever at andre bliver mere triste.\nFor mange har afsavnet af familie og venner og tiden i isolation haft stor indflydelse på livet, og endnu flere kan nikke genkendende til mindre energi og overskud.\nDer er gået udu i dagligdagen.\nNormalt at være bekymret\nNu kommer Sundhedsstyrelsen med en række råd og tip, der skal få dig på sporet den næste tid, hvor corona-epidemien fortsat hærger og myndighedernes restriktion fortsat er strikse.\n”Det er helt normalt at være både bekymret og føle, at humøret bliver udfordret for tiden. Men det er samtidig noget, vi skal være opmærksomme på, og som vi skal reagere på, så vi undgår, at det udvikler sig til for eksempel stress eller depression,” fortæller enhedschef i Sundhedsstyrelsen, Niels Sandø.\nDerfor har Sundhedsstyrelsen udgivet tre pjecer med råd om, hvordan særligt ældre mennesker, unge og personer med psykisk lidelse selv, og med støtte fra deres omgivelser, kan arbejde med at styrke deres trivsel.\nBlandt rådene til ældre er:\n1. Hold kontakten med andre\nDu har brug for at se og tale med andre mennesker, da samvær med andre giver mening og ofte hjælper på humøret.\nHvis du ikke bor alene, kan det fortsat være godt, at du og din samlever/ægtefælle har kontakt til andre, og også at I hver for sig taler med eksempelvis naboer, venner og familie. Her kan du spørge ind til, hvordan andre har det, og hvordan de oplever og håndterer denne særlige tid.\nHusk på, at du gerne må ses med andre mennesker, for eksempel familie, venner eller naboer, så længe du er opmærksom på gældende regler, som myndighederne har meldt ud. Du kan også ringe til din familie og venner i stedet for at ses, hvis du foretrækker det.\nHusk, du kan godt holde kontakten, selvom du skal holde afstand.\nFaste rutiner er godt for din trivsel.\nLæg gerne en plan sammen med din familie, venner eller evt. hjemmeplejepersonale\nDet er en god ide, at din dag har varierende indhold, og vær opmærksom på at afsætte tid til noget, der gør dig glad.\n3. Brug både krop og hjerne\nDu har brug for oplevelser, der giver mening for dig og gør dig glad.\nHvis du har mulighed for at gå en tur eller tage en cykeltur i nærområdet.\nNyd den friske luft, sollyset og at få bevæget din krop.\nDu kan også lave lette træningsøvelser som for eksempel stolegymnastik eller anden træning, der er tilpasset dine muligheder og begrænsninger.\nAndre gode oplevelser kan være at lave og spise god mad, engagere dig i en hobby, læse en ny spændende bog eller læse i et blad, eller løse en kryds og tværs.\nAt bage eller strikke er for mange også hyggelige aktiviteter at sætte tid af til i løbet af dagen.\nGode oplevelser kan give dig en pause fra eventuelle bekymringer.\nDet er en god ide at begrænse det tidsrum, du ser eller læser nyheder i, og udvælg få pålidelige medier, du henter dine informationer fra.\nVil du læse mere om, hvordan du som senior kan forbedre din trivsel under corona, har Sundhedsstyrelsen udgivet en folder med titlen “Ældre og trivsel i en coronatid”.\nDen kan du downloade her.\nFørst publiceret: torsdag 21. januar 2021\nArtiklen er sidst opdateret tirsdag 9. februar 2021 kl. 12:01


Ting, din alarmfirma vil ikke fortælle dig (men indbrudstyv allerede ved) 🌹 Nyttige Tips Gartnere Og Gartnere | 2019\nVigtigste > Diverse > Ting, din alarmfirma vil ikke fortælle dig (men indbrudstyv allerede ved)\nTing, din alarmfirma vil ikke fortælle dig (men indbrudstyv allerede ved)\nAlarmsystemer kan være en god tilføjelse til ethvert hjem eller forretning, og bringe ro i sindet til dem, der bor, arbejder og ejer bygningen. At kende dit alarmsystem vil gøre det så meget mere effektivt til afskrækkende indbrud, men hvis indbrudstyven ved mere om dit system end du gør, kan de udnytte små fejl, der kan ende med at koste tusindvis af dollars af skade og tyveri, eller værre.\nEfter at have arbejdet på det største alarmselskab i nationen så jeg, at folk, der endte med at være utilfredse med deres beskyttelse, eller endte med at skulle komme sig fra et stort tab som følge af brud, lavede nogle af disse meget enkle, let at savne fejl.\n1. Langvarige strømafbrydelser kan deaktivere systemet\nNæsten alle alarmsystemejere er opmærksomme på, at deres system løber tør for huset, det er enten tilsluttet en væg eller det er fastsluttet til bygningen. Der er dog et problem med det: Hvis strømmen går ud, en bryder flipper eller stikket løsner, mister alarmsystemet sin hovedkilde!\n"Men vent!" du siger, "Jeg har et backup-batteri!"\nBackup batterier er, hvad dit alarmsystem helt afhænger af under strømafbrydelse. Disse er normalt placeret i panelet eller i tilfælde af lukkede systemer i selve tastaturet. Hvad de fleste ejere ikke er opmærksomme på, er, at disse batterier ikke har meget lang levetid, og de skal vedligeholdes regelmæssigt for at arbejde overhovedet. Et gammelt, slidte batteri, eller en, der bare ikke er tilsluttet korrekt, vil ikke tænde for systemet.\nEn tyveri kan drage fordel af dette, især i tilfælde af en langvarig strømbrud forårsaget af en snestorm, oversvømmelse, orkan, tornado eller konstruktion. Efter 12 timer for de fleste boliger og små virksomheder, er batteriet dødt. Ubrugelig.\nVedligehold dit sikkerhedssystem backup batteri korrekt. Test, og skift dem efter behov. For batterier med forseglet blybatteri (SLA), der ligner mini-bilbatterier, skal du ændre dem hver femte til syv år. For lukkede systemer, der bruger almindelige AA- eller D-batterier, skal du ændre dem årligt og efter en strømafbrydelse. SLA-batterier genoplades, når strømmen kommer tilbage, men lukkede systemer har ikke den luksus.\nHvis bygningen ligger i et område, der er tilbøjelig til strømafbrydelser, skal du overveje en backupgenerator til at levere strøm under strømbrud.\nHvis bygningen er ubeboet, skal du kontrollere den regelmæssigt for at sikre, at strømmen er tændt, og at alarmsystemet fungerer.\n2. Ingen telefonlinje, ingen signal\nDette er en, næsten alle ved, om de har et alarmsystem eller ej. Vi har alle set filmene, hvor indbrugeren sniger sig uden for huset, indtil han kommer over telefonlinjen ind i huset. Han trækker ud sine stykker og skærer linjen. Så når han bryder åbner vinduet eller hoveddøren, slukker alarmen, men ingen kan få signalet.\nI modsætning til de fleste ting i filmene er dette en, som Hollywood fik ret. Normale alarmsystemer bruger telefonlinjen til at sende nogle signaler overhovedet, herunder brand-, indbrud og carbonmonoxid signaler. Uden telefonlinjen modtages intet af alarmfirmaet, og der bliver ikke ringet til myndighederne. Selv flere telefonlinjesystemer er ret nemme at deaktivere udefra bygningen!\nOvervej en mobil eller radio backup, som sender signaler trådløst. Disse er nogle gange ikke så pålidelige som en solid telefonlinje til genudgivelse af signaler (vi har alle behandlet vores telefoner pludselig at miste signal uden tilsyneladende årsag), men de kan bruges som en back-up-plan. Nogle systemer kan endda programmeres til at sende et signal, når hovedlinjen er manipuleret, så du ved, hvornår det skete.\nDa sirenen i bygningen stadig lyder, selvom der ikke sendes noget signal, skal alle indenfor vide, at noget er forkert. Sørg for, at en nabo eller en anden, der kan høre alarmsystemet, ved at kontrollere det.\nTest systemets kommunikation månedligt. Din alarmvirksomhed kan gå igennem med at sætte dit system i en misforstået status (for at forhindre politi fra at være dem der bekræfter din alarm gik igennem. De kan ikke lide at gøre så meget.) Og test for at sikre, at dit system sender ud signaler som det skal. Nogle systemer sender automatisk et testsignal, men specielt i tilfælde af boligsystemer kan alarmfirmaet ikke ringe, hvis testsignalet mangler.\nBemærk eventuelle ændringer med dine telefonlinjer og test dit system, når de er færdige. Vær særlig forsigtig, når du skifter til VoIP-telefonlinjer, da disse nogle gange ikke kan være kompatible med dit alarmsystem, og det tillader ikke, at alarmer udsendes rettidigt - hvis overhovedet.\n3. Politiets svarstid\nMens alarmfirmaet normalt vil reagere på en alarm meget hurtigt, kan autoritetens svarstid være et helt andet boldspil. Især i store byer, travle områder, eller hvis politiets afdeling har mange opkald til at reagere på, kan de ikke komme til bygningen i et stykke tid. Gennemsnitlige svartider kan variere fra et par minutter til flere timer!\nEn tyveri er normalt opmærksom på responstid. De har staket ud området, måske endda brudt ind i nogle huse der allerede. Han ved sikkert præcis, hvor længe han er nødt til at hente alt hvad du ejer og værdsætter i den lastvogn og stadig komme væk uden at passere en enkelt politimand.\nReducer falske alarmer så meget som muligt! At få en masse falske alarmer fra samme hus har tendens til at skabe en "Boy Who Cried Wolf" situation. For ikke at nævne, at falske alarmer tegner sig for mange årsager til, at nogle politiafdelinger er oversvømmet med opkald.\nSørg for, at mindst en person på din opkaldsliste kan kontrollere huset. Hvis de ser noget ud over det almindelige, skal de ringe til politiet eller alarmfirmaet og lade dem vide, at der har været en bekræftet indbrud. Politi reagerer typisk meget hurtigere, når nogen fysisk har set et problem. Som en sidebesked, hvis nogen reagerer på alarmen, skal du sørge for, at myndighederne eller alarmfirmaet ved, hvem der går, og hvad de kører eller iført, for at forhindre din ven, nabo eller elskede at blive skudt ind i ryggen af en politibil, mens din røver kommer væk.\nNogle lokalsamfund har en sikkerhedsvagt, som også kan kontrollere huset. Sørg for, at denne vagt er på opkaldslisten, hvis en er tilgængelig!\nDet ser fint ud, ikke?\n4. Politiundersøgelse er nogle gange en kørsel-se-se\nSom nævnt ovenfor har nogle byer meget travlt politi. For at spare tid, så de kan fortsætte til det næste opkald, kan de muligvis ikke kontrollere så grundigt, som du gerne vil, når du reagerer på en ubekræftet alarm. Nogle gange er alt, hvad de gør, kørsel ved huset og kigger på det fra deres bil. Ikke så godt, hvis indbrudspunktet ikke er synligt fra gaden! Andre gange kan politiet ikke se skaden på grund af en port, hunde eller utilgængelighed til huset.\nHvis du har en gate kode til din baggård eller hus, skal du sørge for, at alarmfirmaet har dette. De vil give det til myndighederne, så de kan få adgang til ejendommen. Dette er bare en god ide generelt, især i tilfælde af brand eller medicinsk nød, hvor sekunder kan gøre forskellen.\nSørg for, at den person, der reagerer på huset for at møde politiet, har en nøgle og ved, hvordan man kommer ind i huset. Hvis de låser op for døren til politiet, vil de ofte kontrollere om at alt er i orden, hvilket er meget bedre end bare at sende i din nabo helt alene.\nSørg for, at din alarmvirksomhed har beskrivelser for hver zone. Nogle gange, især hvis teknikeren har travlt, vil han ikke programmere alarmen for at vise noget undtagen et zone nummer. "Alarm Zone 3" fortæller ikke politiet meget! Selvfølgelig gør heller ikke "Alarm Billys vindue". Opsæt dine zoner, så alle kan finde ud af, hvilken zone der forårsager alarmen.\n5. Dit alarmsystem har automatiske koder\nNår alarmsystemer er installeret, har de et sæt kode ud af boksen, så teknikeren og den nye ejer kan arm og afvæbne det nemt, mens du installerer og lærer, hvordan du betjener systemet. Hvad de fleste ejere ikke ved, er, at denne kode er den samme for næsten alle alarmsystemer, uanset mærke.\nHvis din kode er 1-2-3-4, taler jeg til dig.\nIndbrudstyvere ved dette, og hvorfor ville de give mulighed for at prøve det?\nDenne synes ret simpel, ikke? Skift kode, når den er installeret! Fortrinsvis, mens teknikeren er på stedet. Gør det noget, der er meningsfuldt for dig, men ikke let gættet (sidste 4 cifre i telefonnummer, husnummer, fødselsdage og andre specielle datoer er ofte nemme at gætte ved blot at se på din mail).\nNår du har ændret din kode, skal du sørge for, at den gamle ikke længere fungerer. Nogle systemer gør det muligt for snesevis af koder at arbejde på samme tid, og en forkert knap kan efterlade den gamle kode tilgængelig.\n6. Fjernbetjening og afvæskning er praktisk (for indbrudstyv)\nI dag er alt, hvad vi nogensinde kunne ønske, tilgængelig med et enkelt tryk. Musik, tv, kaffe (!), En varm bil og endda dit alarmsystem. Det kan virke som et teknologisk fremskridt, der kun kan sammenlignes med opfindelsen af hukommelseskum-tøfler, men den bekvemmelighed kommer til en pris. Den fjernbetjening fjernbetjening, der skræmmer så godt på din nøglering, kan meget nemt falde i de forkerte hænder, så en indbrudstyver bare kan slukke dit alarmsystem og gå lige ind.\nMens alarmfirmaet kan erstatte din fjernbetjening og omprogrammere dit system, hvis stikket er stjålet, dækkes det næsten aldrig under nogen garanti eller vedligeholdelsesplan. En tekniker kan muligvis ikke komme ud til bygningen i flere uger, og over tid (on-call) timer kan ende med at koste dig mere, end du tror, det er muligt.\nUndlad at bruge fjernbetjeningen til fjernbetjeningen, hvis det er muligt. Armeringen og afbrydelsen af dit system er forholdsvis let, og hvis du ikke kan huske din kode, vil din alarmvirksomhed gå igennem ved at ændre det inden for få minutter i de fleste tilfælde.\nHold din fjernbetjening et sted sikkert. Nøgleringe er store, bortset fra at de er små, bærbare og nemme mål til lommetyver og tyve. Hvis du sætter fjernbetjeningen i en gammel smykkeskrin (den slags et ur eller en ring kommer ind) og holder den inde i din taske, mappe eller bil, holder den den sikkert og forhindrer dig i at standse, mens du trykker på opbevaringsalarmen.\nHold altid alarmsystemet og de oplysninger, som alarmfirmaet har opdateret. Slet koder, der ikke længere bruges, og skift regelmæssigt din egen kode.\nVær proaktiv med at teste dit alarmsystem. Medmindre dit system er programmeret til at gøre det automatisk, og alarmselskabet ser på signalerne, vil dit system blive testet i lang tid.\nVær proaktiv for at reagere på alarmer, og sørg for, at i det mindste nogen på din kontaktliste svarer, hvis du ikke kan. Alarmsystemet er der for at fortælle dig, at noget er forkert, og politiet er der for at reagere i det tilfælde, at ingen andre på jorden muligvis kunne.\nHvis du har spørgsmål om, hvordan din alarm fungerer, skal du ringe til din alarmvirksomhed og bede dem om forskellige funktioner, backups eller noget andet. Det kan tage et par hold tid at komme til en person, der har alle de\nSvar, men det er bedre at vide end at bare håbe.\nI sidste ende afhænger, hvor godt dit alarmsystem fungerer, udelukkende på dig!\nTop tips til at leve af nettet Diverse


Unge raske enlige kvinder bliver kunstigt befrugtet - Politik & Samfund - Jubii Debat\naf Kajkajdetermig, 14.juli 2018 i Politik & Samfund\nDer har i de sidste par dage været fokus på yngre og yngre enlige kvinder kan få hjælp til at blive befrugtet for statens penge.\nI min optik burde det slet ikke kunne lade sig gøre, at en enlig kvinde kan modtag denne slags hjælp fra det offentlige.\nEn enlig kvinde kan heller ikke blive godkendt til adoption.\nJeg synes det er en hyklerisk undskyldning for at få sig et barn, at man ikke lige har fundet den rigtige mand.\nDet kunne jo være at de kvinder ganske enkelt ikke egner sig til parforhold, eller måske er så tude grim at mændene kigger den anden vej, eller at de ganske enkelt er for kræsen.\nJeg synes ynes ikke at .det er fair over for de rigtige parforhold hvor der virkelig er behov for at hjælp til at få børn.\nDer har ligeledes lige været en historie om et par har måtte ty til at købe et barn i Polen. Måske de par som er så desperat, de skulle have hjælp til at stifte familie.\nOg så er der lige den million som et barn koster i børnepenge osv. gennem 18 år.\nDet er en omkostning som de kvinder tilsyneladende skal have lov til at påfører samfundet. Hvem sagde ligestilling?\nStaten har så forpligtet sig til at betale børnepenge. Vel at mærke med vores alle sammens skattepenge.\nJeg tror ikke at der er langt fra tv-serien DUM og til en lang række kvinder og børn som får en ringe og måske besværligt liv.\nDe mennesker der mener at det er ligegyldigt om der er forældre af begge køn, de aner ikke hvad de taler om.\nOg nej morfar er ikke far. Han er bedsteforældre og har sin plads i børnenes familiehiakiv. Nuvel kan de hjælpe lidt til hvis begge forældre er hårdt spændt op på jobbet, og ikke andet.\nJeg er en mand. Jeg har boet sammen med det som kaldes for stedbørn.\nHvis de børn var kommet til verden på så latterligt en baggrund, havde jeg aldrig fået de følelser som jeg havde og har for dem nu.\nJeg ville inderst inde føle at det er statens børn, og dem ville jeg under\ningen omstændigheder brødføde.\nJeg så en blegfed kvinde som havde fået to børn på den konto, og magen til virkelighedsflugt skal man fandme lede længe efter.\nHun ville da meget gerne have en kæreste, men der skulle være på hendes primisser. Han skulle træde lige direkte ind i børnenes liv, og tage fader rollen, og betale halvdelen af a!Ole udgifter.\nMen hvad så hvis parforholdet ikke holder, og han har fået følelser for ungerne, og omvendt, så kan det få konsekvenser for børnene.\nDet er det jeg kalder en sponsor.\nHvis den kvinde tror at en ung fyr gider at forsørge de to børn som aldrig har haft en far, så tror jeg hun får nemmere ved at vinde i lotto.\nFor hvad nu hvis de så får et barn sammen, og han bliver i familien, så kommer vi måske til et punkt hvor han skal arve eller han går bort, og så er der jo kun hans biologiske barn der skal arve ham.\nTro mig, der er rigtigt mange svigermødre som bliver direkte lede, og hvis en svigerfamilie ikke acceptere de her af statens børn, bliver der gjort forskel.\nFor tænk en gang hvis alle hendes andre børn de formerer sig på den naturlige måde, så vil de børn som er blevet født af kunstigt befrugtning, mere eller mindre være en udstødt flok børn.\nDer vil blive gjort forskel, og det er s.ynd for ungerne.\nLigeledes på arbejdsmarkedet, jeg kan forestille mig at en enlig mor som slet ingen far har til at hjælpe til under sygdom osv. må være en alt andet end atraktiv.\nNu skal der da nok sidde nogen der ude men en modsat holdning.\nFred med det, jeg ved bare at har en kvinde frasagt sig det modsatte køn, for at udnytte lægevidenskaben til egen vinding, så skal de også selv betale børnepenge gennem alle 18 år.\nOg til sidst ja jeg har samme mening om at homoseksuelle vil have børn.\nTo lesbiske kvinder der vil have et barn, de må så i byen og næste morgen gå " the shame og walk"\nKunstig befrugtning og adaption er til for at hjælpe barnløse registreret par som af naturens vej ikke kan få børn.\nTil sidst så tænk på at vores levebrødspolitikere de har jo før kunne indføre forsørgerpligt over for ugifte par.\nMon ikke de så også kan indfører tvunget faderskabslignende tilstande over for de stakkels kærester som bliver lidt forelsket i sådanne en kvinde?\nSå kan det være skylden i at han må trække sig tilbage og finde en at lave sine egne børn med.\nFor selvom der er mange der bliver skilt og har børn, så er faderen der som regel og elsker stadig sine børn og har samkvem.\nDet jeg er i mod, det er at normale og raske kvinder har mulighed for at blive befrugtet uden en egentlig grund. Det er naturligt at være barnløs hvis man ikke danner par med der modsatte køn.\nDette gælder selvfølgelig ikke skilsmisse, da der jo som regel stadig er en biologisk fader som barnet har samkvem med.\nFor 52 minutter siden, phantomet skrev:\nDer eneste du får ud af at forbyde det er at kvinderne tager til udlandet eller finder en tilfældig i byen, og det er ingen tjent med.\nHvad er der galt i det ? Det har fungeret fint i mange år.\nFor 20 minutter siden, phantomet skrev:\nFor alle parter finder jeg alternativet bedre, ingen mænd som bliver ufrivillige fædre og det er lettere at modtage behandling i dk.\nOg jeg finder den gamle måde tilstrækkelig. Sårn er vi vel forskellige\nFor 1 minut siden, phantomet skrev:\nWell, tilstrækkelig er jo ikke nødvendigvis bedre\nVi som samfund skal ikke betale for, at enlige kan få unger. Det er jo helt naturligt og udgifterne til dette bør helt og holdent betales af brugeren. Det er ikke vores ansvar som samfund, at opfylde sære ønsker fra borgerne. Og i min optik er det sært, på lige fod med homoseksuelle, der har 'problemer' med at få børn.\nFor 5 minutter siden, phantomet skrev:\nMen jo det er da et holdningsspørgsmål.\nEnig og på dette punkt er jeg sgu 'gammeldags'.\nEnig i det meste du skriver.\nDet er absurd at mænd der er fravalgt af kvinder til at blive fædre (typisk fordi de ikke har en uddannelse og dermed løn der er høj nok, at de er for lave fx under 1,80 m høj, overvægtige eller andet der ikke lige passer ind i 12-talspigernes hysterisk perfekte image de har bygget op i teenageårene på Facebook), skal betale til disses børn via skatten. Det er tyveri fra mænd til kvinder ved højlys dag med samfundets accept.\nMen det er desværre resultatet af den perfekthedskultur der er opstået i Danmark som følge af det globale opsving vi havde i nullerne før Finanskrisen samt globaliseringen og udbredelsen af internettet. Især sociale medier som Facebook og Instagram har skabt en sygelig perfekthedskultur og især blandt kvinder.\nDen nuværende generation af fødedygtige kvinder er vokset op som curlingbørn, blevet tilbedt og forgudet af forældrene der qua boligprisernes eksplosion gjorde dem i stand til at opfostre dem som prinsesser. Det har gjort dem ekstremt narcissistiske og selektive. Alt skal være perfekt, for alt hvad der ikke var perfekt blev udstødt. Og nu hvor de selv skal til at have børn, skal deres børn selvfølgelig også være genetiske mirakler, for er der noget de virkelig frygter, er det at deres små pus bliver ekskluderet fra de perfektes fællesskab hvilket de ved de vil blive, da de selv i bedste darwinistiske stil, var med til at udstøde de ikke perfekte.\nDet er gendyrkning i den pureste form, så rendyrket som kun Hitler drømte om, det de danske kvinder der vælger kunstig befrugtning udøver og udlever i dag. De vil vide alt om sæddonoren i dag. Han skal være intelligent og have en doktorgrad, han skal være over 1,90 høj og elitesportsudøver osv osv.\nDet perfektionsforventningspres piger lægger på hinanden i dag, har fået antallet af piger med depression, angst, ocd og andre psykiske lidelser til at eksplodere. Og milliardregningen hertil skal selvfølgelig også betales af... De mænd der blev fravalgt som fædre. Altså dem der også skal betale narcissistkvindernes børnepenge.\nUndersøgelser viser, at drenge der vokser op uden fædre ofte ender som uselvstændige betahanner, fordi moren ikke kan give sønnen det faderlige forbillede der gør dem til selvstændige og robuste mænd. De ender ofte som sociale tabere, i kriminalitet osv. Piger der vokser op uden fædre udvikler ofte et fader-kompleks. De bliver små ludere der prostituerer sig til den første steroidbombe de møder, fordi de føler angst over at familien ikke har en fysisk beskytter. De bliver små ludere der kaster sig i grams blandt alle svigermors mareridt drengene. En rundetrunte.\nDisse piger og drenge ender ofte som kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister. Og hvem skal være med til at betale regningen til dette. Rigtigt gættet: De mænd der blev fravalgt som fædre.\nSkrevet 15.juli 2018 (redigeret)\n1 time siden, Carnac skrev:\nKan det mon tænkes, at drengene fra samme generation er vokset op under tilsvarende vilkår (altså curlingbørn) og derfor ikke finder pigerne "gode nok" til at få børn med?\nUanset om man tillader inseminering på det offentliges regning eller ej, så vil der altide være børn, der vokser op uden fædre, og det er dælme ikke altid kvindernes skyld.\nMine 2 børn (nu 18 og 22) har ikke haft den gavn af deres far som de burde, men han var da en fantastisk "legeonkel" da de var mindre, for andre roller magtede han ikke at udfylde når han var ædru.\nMen nej, min datter er på ingen måde, at betragte som en luder, hun knokler røven ud af bukserne for at klare sine studier uden at låne, og hun klarer både studiet og sine jobs med bravour.\nKnægten er just startet på læreplads, og svarer slet ikke til det billede du beskriver.\nSå gå du bare hjem med dine fordomme. Der findes faktisk kvinder, der godt kan finde ud af, at opfostre deres børn.\nRedigeret 15.juli 2018 af Entrelac\nSkrevet 16.juli 2018 (redigeret)\nFor mig er det mere et spørgsmål om hvem der skal betaler, synes det er helt fint at både enlige mødre og homoseksuelle får børn.\nBørnepenge er statens investering i fremtiden, så den er jeg sådan set indforstået med fortsætter også for deres børn, men jeg er modstander af at staten betaler for kunstig befrugtning for nogen overhoved.\nDet må folk selv betale for par, enlige eller alternative familier må alle selv betale, ligesom med tandlæge besøg. Jeg ville heller have gratis tandlæge end gratis insemination.\nKan man ikke få børn naturligt, så er der nok en grund skal du se.\nRedigeret 16.juli 2018 af modpol\nSkrevet 16.juli 2018\nFor 47 minutter siden, modpol skrev:\nJeg ville heller have gratis tandlæge en gratis insemination\nDet var faktisk en god pointe\nSynes måske diskussionen er blevet lige lovligt bredt favnende her...\nHelt personligt synes jeg følgende.\n1. Man skal ikke have offentlig støtte til insemination eller nogen anden fertilitetsbehandling, medmindre man er syg og på den led ikke kan få børn.\nAt være enlig, utiltrækkende, utiltalende, homoseksuel og så videre... Er ikke at være syg.\nVi skal ikke betale for at behandle raske mennesker.\n2. Derudover er jeg imod anonym æg/sæddonation, fordi jeg synes det er en menneskeret, at have retten til at kende sit ophav.\n3. Det optimale for et barn, er at have gode kvindelige og mandlige rollemodeller.\nPS: Og før at nogen påpeger, at ikke alle fædre og mødre ER gode rollemodeller. Nej, jeg ved godt at virkeligheden ikke er perfekt og at mennesker heller ikke er. Jeg siger blot vi skal stræbe efter at gøre det godt, ikke efter middelmådigt eller blot bedre end de værste af de værste.\nDermed ikke sagt, at man ikke må blive forælder, som f.eks. enlig, homoseksuel o.s.v., men at man skal være sit ansvar voksent. Ens emotionelle behov for at blive forælder må ikke veje tungere end ens fremtidige barns emotionelle behov for f.eks. at kende sit ophav eller værrere barnets medicinske behov for at kende ophavet og ens evne til at tilbyde barnet gode rollemodeller af begge køn.\nEller sagt på en anden måde... Man behøver ikke være i et forhold, men jeg synes dæleme man skal få børn med én person man kan lide og hvor begge forældre kan være noget godt og positivt for barnet.


Hvordan rustes politikere og embedsfolk bedst til at tage beslutninger om ny og fremvoksende teknologi? Det fors�ger Teknologir�det i et nyt projekt at finde innovative svar p� sammen med en r�kke f�rende europ�iske forskningsinstitutioner. Som led i EU’s bestr�belser p� at sikre en b�redygtig teknologisk udvikling skal forskningsprojektet EST-frame udvikle nye metoder til r�dgivning om ny teknologi og videnskab, som g�r p� tv�rs af r�dgivnings-traditionerne. Her kan Teknologir�det bidrage med �rtiers erfaring med tv�rfaglig teknologivurdering og kan samtidig l�re af de bedste p� andre r�dgivningsfelter.\nProjektet ’Integrated assessment methods for measuring societal impacts of emerging science and technology (EST-frame) arbejder med nye m�der at vurdere de samfundsm�ssige konsekvenser af fremvoksende teknologier (s�kaldte ’emerging sciences and technologies’ eller EST). Projektet kortl�gger metoder fra forskellige r�dgivningstraditioner som fx teknologisk fremsyn, etisk analyse, �konomiske evaluering, risikovurdering og teknologivurdering, unders�ger deres styrker og svagheder og afpr�ver muligheder for at integrere dem i en samlet ramme. Projektet stiller skarpt p� fire fremvoksende teknologiomr�der. Det skal belyses, hvilke specifikke vurderingsmetoder der anvendes og hvordan de forskellige r�dgivningstraditioner arbejder inden for: 1) Nanoteknologi i f�devareproduktionen\n2) Syntetisk biologi\n3) Biobr�ndstoffer 4) Cloud computing Hvem henvender projektet sig til?\nProjektets skal identificere hvilke fremtidige tendenser og behov, der presser sig p� i forhold til r�dgivning omkring ny teknologi. Projektet vil ogs� identificere i hvilket omfang- og i hvilke sammenh�nge, en mere integreret ramme for teknologivurdering er relevant. Et vigtigt sp�rgsm�l er, hvilken rolle en integreret ramme for teknologivurdering skal spille i et politisk landskab pr�get af internationalisering, markedspolitik, og nye former for offentlig-private partnerskaber i regulering af ny teknologi. Et v�sentligt m�l for projektet er derfor at fremkomme med et teknologivurderingsv�rkt�j, der kan integrere de v�sentligste metoder inden for moderne teknologivurdering. Dette integrerede v�rkt�j skal v�re til gavn for de akt�rer i samfundet, der besk�ftiger sig med analyse af- og koordinering af den offentlige debat omen bred vifte af nye teknologiske udviklingsomr�der. Det vil sige akt�rer som etiske r�d og n�vn, europ�iske teknologivurderingsr�d og andre r�dgivende institutioner.\nProjektet er finansieret af EUs 7. rammeprogram under temaet 'Videnskab i samfundet'. Det arbejder p� tv�rs af fire europ�iske lande.\nLast update: 04-06-2012\nMarie Paldam Folker, Projektleder\nRasmus �jvind Nielsen, Projektleder, rn@tekno.dk\nNina Bryndum , Projektmedarbejder\nCathrin Dunker, Projekt sekret�r


Mehmet Köksal - Handyhand\nForside / Brugere / Mehmet Köksal\nHar budt på 109 opgaver\nSeneste bud den 23. apr.\nGulvafslibning og efterbehandling i 18 år heraf 11 år som selvstændig. Maling og diverse handymand opgaver 5 år. Samling af møbler, flyttehjælp, havearbejde og diverse opgaver udføres effektiv og grundigt..\nKlare aftaler, venligt og imødekommende menneske, fint arbejde.\nMehmet er en høflig og imødekommende person, som vil gøre det bedste for sine kunder. Mehmet har hjulpet mig med at flytte og slibe gulve. Man kan tydeligt se og høre, at Mehmet har stor erfaring med gulvslibning og lakering. Mine ramponerede gulve, er nu så flotte og fine. Tak for det Mehmet. Kirsten Petersen\nRengøring Maler Murer Tømrer & Snedker Handyman Græsplæne og græsslåning Anlæg af have Anlæg af terrasse Hækklipning Træfældning Beskæring Andet havearbejde Flyttehjælp Servering eller anden hjælp til fest Hjælp til mobil, pc, tv Reparation/klargøring af bil, båd, cykel Andet Hundepasning


Kommentar til Patienter vender sundheds-it ryggen: Det er for usikkert og for lavteknologisk Fredag, 17. juni 2016 - 15:51\nKære Jakob Det er naturligvis i orden at nuancere en artikel, men vores research tegner altså et noget andet billede af sundhedssektoren end den du skitserer. Lige præcis at booke tid eller forny recept er på ingen måde udtryk for et højteknologisk stadium, men absolut laveste niveau. Sådanne fe...\nKommentar til Livestreamning (arkiv) af Folkemøde-debat fredag kl. 11.30: Hvorfor skal vi bruge papkort i en digital tidsalder? Fredag, 17. juni 2016 - 11:27\nHej Jesper. Ja vi lægger et link ind senere som giver adgang til arkivvisning. Mvh Henning, redaktør.\nKommentar til Adblock - for bonus patere Fredag, 17. juni 2016 - 9:37\nKære Erik Jensen Vi blokerer ikke brugere, der har installeret adblocker. Vi har alene indsat en meddelelse om, hvad brugen af adblocker kan have af konsekvenser for vores medier til de brugere, der anvender adblocker. Indholdet er fuldt tilgængeligt som altid. Mvh Henning Mølsted, redaktør\nKommentar til Microsoft vil tilbyde blockchain-as-a-service i Azure-apps Torsdag, 16. juni 2016 - 12:23\nKommentar til Dansk udvikler: Fjollede døgnflue-apps er no-go i dag Torsdag, 21. april 2016 - 9:48\nHej David Vi synes bestemt, det kunne være interessant at få andre kilder om app-udvikling på banen. Men det kræver nok, at de er lige så hurtige på aftrækkeren, som vi har oplevet det med iDeal. Journalister har jo altid korte deadlines :) Er det dig selv, du tænker på som potentiel kilde? V...\nKommentar til Tyske hackere aflytter amerikansk politikers iPhone alene med kendskab til telefonnummer Tirsdag, 19. april 2016 - 13:21\nJens, al god journalistik handler om at være konkret. I det her tilfælde er vi konkrete med hvilken telefon der var tale om. Lige som vi i dag er konkrete omkring problemerne med it-modenhed i Københavns Kommune, selv om problemstillingerne helt sikkert også gælder andre enheder i den offentlige...\nKommentar til Tyske hackere aflytter amerikansk politikers iPhone alene med kendskab til telefonnummer Tirsdag, 19. april 2016 - 11:55\nKære Jakob Damkjær For det første handler historien rent faktisk om aflytning af en iPhone. For det andet så skriver vi - som du sikkert ved - bestemt også om sårbarheder i Android. Og alle andre platforme mv. Og for det tredje har redaktionen selvfølgelig ikke nogle antipatier mod Apple. Må je...\nKommentar til Hentede backup af 300 GB data på under 60 sekunder Torsdag, 14. april 2016 - 14:07\nKære læsere Artiklen er ikke sponseret indhold, men skrevet af en journalist, der er hyret til at skrive uafhængige artikler for os. Vores redaktionelle linje er, at vi gerne omtaler teknologier og løsninger som er interessante og relevante for målgruppen. Jeg er dog samtidig enig i at leveran...\nKommentar til PriceWaterhouseCoopers: It-projekter i Københavns Kommune cementerer forældede arbejdsgange Tirsdag, 29. marts 2016 - 10:19\nKære Jeppe Tak for kommentar. Det retter vi fluks. VH Henning Mølsted, redaktør.\nKommentar til 10 års spiludvikling på Vimmelskaftet i København er slut: Microsoft lukker Press Play Tirsdag, 8. marts 2016 - 7:59\nDebattøren mangler at medtage en afgørende efterstilling til sætningen, der er kopieret ind. I artiklen fremgik det at 'Baggrunden er, at man stopper videreudviklingen af de Xbox-spil, de to afdelinger arbejdede på.' Den sidste del er ret afgørende for forståelsen. Desuden fremgår det af manche...\nKommentar til USA-selskab vil tilbyde alternativ til 4G på 3,5 GHz-båndet Fredag, 19. februar 2016 - 15:57\nVi har tjekket navn på og forretningsområde for selskabet. Det er Ruckus Wireless og forretningsområdet 'global supplier of advanced wireless system.' Det ville være mere interessant for dine medlæsere på Version2, hvis du havde et bidrag til den indholdsfaglige debat. Mvh Henning Mølsted, red...\nKommentar til Er certificering i agil projektledelse værdiløs? Mandag, 15. februar 2016 - 13:32\nKommentar til Apple og Cisco-opråb til it-chefer: Nedlæg jeres 2,4 GHz-wifi Mandag, 8. februar 2016 - 11:10\nHej Michael Skal jeg rette til UHF-tæt?\nKommentar til Afløser for den 40 år gamle TCP-protokol er på vej Mandag, 25. januar 2016 - 17:01\nRe: Rigtig rækkefølge\nTak for præcisering. Det har jeg indført.\nKommentar til Bjarne Stroustrup bruger både Linux og Windows og har et godt råd til nystartet datalogistuderende Torsdag, 21. januar 2016 - 14:29\nHej Mikkel Tak for kommentar. Kommentarer af den art sendes til journalisten eller redaktionen. Og i øvrigt foretrækker jeg et sobert sprog, når vi kommunikerer med hinanden. VH Henning Mølsted, redaktør.\nKommentar til Dansk sundhedsvæsen år 2016: Sygehuse og læger udveksler dagligt patientdata med fax Onsdag, 20. januar 2016 - 17:38\n@Bent Okholm Du skriver at "vedkommende som skriver ikke er bekendt med den aktuelle teknologi og alene ser fax'en som en maskine der skal lægges papir i/ hentes papir fra." Min beskrivelse af arbejdsgangen af fax er baseret på et interview med en lægesekretær - som nævnt i artiklen....\nKommentar til Smartguy.dk får røffel fra Datatilsynet for automatisk udfyldning af adressefelter Fredag, 8. januar 2016 - 9:30\nKære Simon Toft. Tak for kommentar til artiklen. Det kan sagtens være, at formidlingen burde have været mere præcis i forhold til at casen er, at adressedata stammer fra tidligere indkøb. Der er altid en afvejning af, hvilken 'forklaringsgrad', der tilfredsstiller flertallets behov. Mvh Henni...\nKommentar til Machine learning sparer tre ud af fire call center-medarbejdere væk hos britisk madpusher Mandag, 4. januar 2016 - 15:36\nHej Bent Tak for kritik. Nu ved jeg ikke om det er mig, du svarer, men interviewet med Mushtaque Ahmed er gennemført ved et personligt møde med mig. Så der er ikke tale om en oversat artikel - denne gang :) Mh Henning\nKommentar til Machine learning sparer tre ud af fire call center-medarbejdere væk hos britisk madpusher Mandag, 4. januar 2016 - 14:57\nHej Michael Tak for spørgsmål. I første omgang var missionen at spare det dyre call-center væk (helt eller delvist). JJ Foods lagde i første omgang alle varenumre ud i en webshop/online portal og overlod det til kunderne selv at søge de varer frem, som de skulle bruge. Det gav imidlertid bagsl...\nKommentar til Energinet.dk om nyt SCADA: »Vi har bygget et Fort Knox omkring det danske elsystem« Mandag, 23. november 2015 - 17:53\nRe: Savner tekniske detaljer eller design\nHej Thomas Jeg er helt enig med dig i, at artiklen burde indeholde meget mere om, hvad det er for en teknik Energinet.dk har implementeret. Desværre var det ikke til at vriste noget ud om det - 'af sikkerhedsmæssige årsager'. Super ærgerligt for den faglige vidensudveksling. Artiklen har dog de...


Bjarke Møller misinformerer om EU\n30/11/2015 KL. 10:36\nVil du have mere Schengen eller mere grænse? Det er spørgsmålet på torsdag.\nI 1972 formåede tilhængersiden at få afstemningen til at handle om prisen på smør og andre dagligvarer. EF gled ned. Men som Ole Stig Andersen, tidligere direktør for Folketinget, PET-chef og lektor på Københavns Universitet og dengang befandt sig i det juridiske maskinrum, forleden erkendte i Information, så tog han og de andre jurister fejl. De troede, at de kunne begrænse suverænitetsafgivelsen, men åbnede i stedet, hvad Andersen i dag kalder en ”ladeport” for magtoverførsel. Efterfølgende har vi erfaret, at ”der på løbende bånd afgives suverænitet mellem traktaterne”.\nBåndet fortsatte i 1986, da et flertal sagde ja til EF-pakken, der fjernede en række handelshindringer og introducerede det indre marked, men samtidig tilførte det overstatslige Europa-Parlament mere magt med tanke på en fælles udenrigspolitik. Pakken var ikke hård, den var snarere blød: økonomiske hensyn parret med politisk integration. Kursen var forlængst sat, nu handlede det om farten.\nModstanden var imidlertid ikke død. I 1992 sagde et flertal nej til Maastricht-traktaten, hvilket udløste panik i den politiske klasse, efterfulgt af Edinburgh-aftalen i 1993, der naturligvis knæsatte de fire forbehold, hvoraf det ene er retsforbeholdet, men samtidig illustrerede, at folkeafstemninger i Danmark ikke er en beskyttelse mod politikere (sådan som de f.eks. er i Schweiz), men snarere politikernes beskyttelse mod befolkningen ud fra devisen om, at der stemmes, indtil befolkningen stemmer det rigtige.\nMen alle folkeafstemninger om EU har en forhistorie, det har de også i Storbritannien, Holland og Frankrig, hvis nogen skulle være i tvivl. Overalt i Europa ser man med måben og vantro på en politisk union, der udspyr den ene traktat efter den anden, men sejler rundt, når det gælder folkevandringen, møntunionen, gældskrisen osv. Men politikerne, korrekt, de er for mere og mere union. Alene dette misforhold vil forhåbentlig få mange til at stemme nej.\nHvad angår Bjarke Møllers tekniske argumentation er den misvisende. Grænsekontrol vil blive stadig sværere at gennemføre nationalt i den åleruse, der hedder en stadig snævrere union. Det siger sig selv. Afskaffes retsforbeholdet, vil det være muligt at underlægge Danmark overstatslig EU-lovgivning på hele området for retlige og indre anliggender, som omfatter grænsekontrol, indvandring, asyl, politi, civilret og strafferet, herunder sager om ytringsfrihed. Det er dog alligevel en pæn slat! Som det kom frem forleden, så binder et ja os til langt flere retsakter end de 22, der stemmes om. Det samlede antal af retsakter er ifølge Justitsministeriet snarere 100, herunder forordninger, direktiver, afgørelser og beslutninger, som fremover vil være overstatslige.


HP annoncerer Specter Folio: Læderbærbar computer - WebSetNet\nI morges ved en begivenhed i NYC afslørede HP HP Specter Folio, som er en meget unik optagelse på den bærbare computer takket være det hele læderudvendigt. Specter Folio er udstyret med 100-procent forkromet brunfarve, fuldkornet læder og bliver et endnu mere luksuriøst præg, end vi har været vant til på den bærbare computer. Det tilbydes i to farver med valg af Cognac Brown og Bordeaux Burgundy læder.\nSpecter Folio er også en konvertibel pc med evnen til at omdanne fra en bærbar computer til en tabletformfaktor såvel som en staffelitilstand, der ville svare til teltilstanden i en yogaformfaktor. Men snarere end fold rundt omkring tastaturet, som du kunne se på en Lenovo Yoga, har HP gået den samme rute, som Acer gjorde med Aspire R 13 For flere år siden.\nHP Spectre Folio tænder er Intel Core i5-8200Y-processor, som er den seneste i Y-serien, der indeholder en 5-Watt TDP til ventilatorløs drift, en basefrekvens på 1.3 GHz og en maksimal turbofrekvens på 3.9 GHz. For dem, der har brug for lidt mere grynt, vil der også være en Core i7-8500Y, som er 1.5-4.2 GHz. Du kan få enten 8 eller 16 GB eller LPDDR3 RAM og op til 2 TB NVMe SSD-lagerplads.\nRAM 8 til 16 GB LPDDR3-1866\nOpbevaring 256GB til 2TB NVMe SSD\nSkærm 13.3 "1920 × 1080 IPS\nUHD-panel er snart tilgængeligt\ntrådløs Intel 802.11ac Wi-Fi\nIntel XMM 7560 LTE Advanced Pro valgfri\nLyd Bang & Olufsen quad-højttalere\ntastatur Baggrundsbelyst i fuld størrelse\n1 USB 3.1 Gen 2 Type-A (via inkluderet dongle)\nBatteri 54.28-Wh batteri\nMål 12.6 x 9.23 x 0.60 inches\nVægt 3.28 lbs\nSendes med Digital Pen\nUSB-C til A-dongle\npriser $ 1299.99 og op\nKøb HP Specter Folio på BestBuy.com\nDer er et par skærmindstillinger, hvor basismodellen leveres med en 1920 × 1080 13.3-tommer-panel HP er klassificering for 300-nits, eller en 1-Watt-model, der er klassificeret til 400-nits. Senere i år vil der også være et UHD-panel. Alle skærme tilbyder naturligvis touch og pen support.\nHP kræver op til 19 timers batterilevetid i "blandet" brug fra 55 Wh-batteriet, og 65-Watt vekselstrømsadapteren skal oplade det hurtigt.\nDen bærbare computer er ikke så tynd og let som andre nylige 13-tommer-modeller, men det skal stadig være ret let at sammensætte takket være 0.6-inch-tykkelsen og 3.28 lb-vægten.\nDem, der har brug for masser af tilslutningsmuligheder, er glade for at se de to USB-C-porte med Thunderbolt 3-support dog, og den bærbare computer er også tilgængelig med LTE.\nPå HP's begivenhed var deres tagline "HP Reinvents the PC", og på et eller andet niveau har de gjort det. Læderformfaktoren er bestemt en interessant idé. Læderet bruges som hængslet, og der er magneter strategisk placeret for at låse den bærbare computer i de forskellige positioner. Selve formfaktoren er blevet gjort før med Acer, med rimelig succes.\nFor dem, der ønsker at tage den nye Specter Folio til en spin, er den tilgængelig i dag fra $ 1299.99.\nkategorier Tech-Net-Game News Tags Hewlett-Packard, Laptop Efterlad en kommentar Indlæg navigation


Statskuppet i 1784 - Wikipedia, den frie encyklopædi\nStatskuppet i 1784\n(Omdirigeret fra Regeringsforandringen 1784)\nStatskuppet i 1784 var en paladsrevolution, som kronprins Frederik (den senere kong Frederik 6.) foretog mod Guldberg-styret den 14. april 1784. Efter kuppet fik prinsen titel af "kronprinsregent", hvilket han var indtil sin far Christian 7.s død i 1808, hvorefter han var konge indtil sin egen død i 1839.\nAndreas Peter Bernstorff og kronprins Frederik.\n2 Forberedelserne til kuppet\nKong Christian 7. led af en sindssygdom, der gjorde ham ganske viljeløs og ude af stand til at regere. Derfor udvikledes der snart hofkliker omkring kongen med det formål at få kontrol over hans person, og dermed kontrol over statens regering. Den første, dette lykkedes for, var J.H.E. Bernstorff. Han efterfulgtes af Johann Friedrich Struensee, og da denne blev væltet ved et kup natten mellem 16. og 17. januar 1772, udfyldtes hans rolle af enkedronning Juliane Marie, dennes søn arveprins Frederik og Ove Høegh-Guldberg, som snart overtog den egentlige kontrol i regeringen.\nJ.H.E. Bernstorffs nevø Andreas Peter Bernstorff deltog også i denne nye regering som chef for Tyske Kancelli og udenrigsminister. Men han kom snart i konflikt med Høegh-Guldberg om princippet for regeringens førelse. Bernstorff ønskede mere udpræget kollegiestyrelse, hvilket ville resultere i en større spredning af magtens hos de forskellige chefer for kollegierne (således også ham selv), mens Høegh-Guldberg, enkedronningen og arveprinsen ønskede en bibeholdelse af kabinetsstyret, som sikrede dem grebet om regeringen, så længe de havde kontrollen over kongens underskrift, og derved i realiteten kunne udarbejde deres egne kabinetsordrer. Denne uenighed førte til, at Bernstorff blev afskediget 13. november 1780, og han trak sig tilbage til sine godser i Holsten.\nMen det var ikke udelukkende på grund af uenigheder om de politiske principper, der foranledigede Bernstorffs afskedigelse. Der var en anden vægtig grund; nemlig kronprins Frederik. Han var ikke længere et barn, og med sin fødselsdag i januar 1781 ville han fylde 13 år. Dette var myndighedsalderen ifølge Kongeloven, og det ville betyde, at han begyndte at få krav på at tage del i regeringen. Guldberg-styret frygtede, at Bernstorff ville alliere sig med kronprinsen og danne en vægtig opposition mod sig.\nForberedelserne til kuppetRediger\nHistorikeren Morten Petersen fremfører den teori, at det var hovmesteren for enkedronningens pager Niels Ditlev Riegels, som var den, der tog initiativ til kuppet Han tilføjer dog, at det aldrig vil være muligt at få fuld vished om dette, men at indicierne taler for det. Uanset hvem, der var inspiratoren til kuppet, så fremvoksede der snart, fra 1781 og frem, et virksomt oppositionsparti, der dog måtte arbejde i det skjulte. Kronprinsens kammerjunker Theodor Georg Schlanbusch havde fået overbevist denne om at indlede en korrespondance med Bernstorff. Riegels havde sørget for en sikker postrute til Bernstorff. Brevene blev sendt via Riegels' tidligere lærer, professor i Kiel, Johan Andreas Cramer.\nBernstorff viste interesse for sagen, og dette satte yderligere fart på projektet på Christiansborg. Snart blev mere indflydelsesrige personer såsom Christian Ditlev Reventlow, Johan Ludvig Reventlow, Ernst Heinrich von Schimmelmann, Joachim Otto Schack-Rathlou, Hans Henrik von Eickstedt og Johan Bülow involverede. Disse adelige og mere magtfulde personer skubbede snart de laverestående hofansatte til side og overtog styringen i kupplanerne.\nSchlanbusch, som var noget drikfældig, var kommet til at tale over sig til sin forlovede. Rygtet om kuppet, der var blevet sat til at skulle foregå i påsken 1783, florerede på slottet. På grund af denne fejltagelse måtte kuppet udskydes. Kronprinsen sørgede desuden for, at Schlanbusch blev forflyttet til et embede i Norge. Riegels mistede også indflydelsen i kupplanlægningen, men fik alligevel, efter at det var overstået, tildelt en pension på 1200 rigsdaler om året.\nPå trods af kronprinsens alder var han endnu ikke blevet konfirmeret. Guldbergstyret havde bevidst udskudt denne begivenhed, der endelig ville bekræfte kronprinsen voksenstatus. Men i 1784, da kronprins Frederik fyldte 16 år, kunne dette efterhånden ikke udskydes længere. Han blev derfor konfirmeret 4. april, og den 14. april skulle han første gang møde op i gehejmestatsrådet som fuldgyldigt medlem. Guldberg-styret havde prøvet at modvirke kronprinsens indflydelse i statsrådet ved at fastsætte, at Høegh-Guldberg og to andre loyale embedsmænd skulle indtræde i rådet på samme dato.\nKuppet var allerede planlagt, og datoen var fastsat til netop dagen for kronprinsens indtrædelse i rådet. Planen var, at kronprinsen som det første i statsrådet skulle oplæse en resolution, der ophævede kabinetstyret, og derefter sikre sig kongens underskrift på dokumentet. Udenfor ventede kronprinsens medsammensvorne. Planen lykkedes, kronprinsen formåede at overrumple de langt mere politisk erfarne modstandere ved sin oplæsning, og han lagde dokumentet foran kongen, som viljeløst underskrev det. Arveprinsen løb frem for at få fat i disse, men kronprinsen fik fat i dem og holdt dem tæt ind til sig. På grund af tumulten blev kongen opskræmt og flygtede ind i det tilstødende værelse. Arveprinsen fulgte i hælene på ham og låste døren efter sig. Men på trods af at arveprinsen nu havde kontrol over kongens person, var han tvivlrådig. Han var uselvstændig, og det havde altid været hans moder, enkedronningen, der havde taget de vigtige beslutninger. Han forsøgte derfor at nå hen til hendes gemakker, som befandt sig i etagen nedenunder. Men på vejen derned blev han stoppet af kronprinsen og en regulær slåskamp om kongens person opstod. Ingen af de to prinser var særlig fysisk stærke. De var begge spinkle og arveprinsen skrutrygget og svagelig. Det var derfor kronprinsen, trods sin lidenhed, der til sidst løb af med sejren og fik fat i kongen. Arveprinsen måtte se sig slået og holdt inde med videre modstand.\nDer havde været truffet militære foranstaltninger i tilfælde af, at der var opstået væbnet modstand. En deling soldater stod klar udenfor slottet, men det blev aldrig nødvendigt for dem at træde til. De tidligere magthavere indså nederlaget og overgav sig til kronprinsens forgodtbefindende. Men denne afholdt sig fra noget retsopgør, og de tidligere ledere kunne trække sig tilbage til deres godser uden andet tab end deres embeder og indflydelse.\nKabinetsstyret var som nævnt blevet ophævet, og den egentlige regeringsmagt blev overflyttet til statsrådet under kronprins Frederiks ledelse. Illusionen om, at det var Christian 7. der regerede, blev dog fortsat opretholdt, og det var således stadig nødvendigt at få kongens underskrifter på kronprinsens forestillinger. Dette fortsatte lige til kongens død i 1808.\nMed Bernstorff i spidsen indtrådte de nye ministre i regeringen, blandt andre Schack-Rathlou og Frederik Christian Rosenkrantz. Allerede i 1788 opstod der dog splittelse i denne regering i spørgsmålet om landboreformerne. Godsejerne Schack-Rathlou og Rosenkrantz var uenige i ophævelsen af stavnsbåndet og forlod regeringen. Derefter blev det reelt Bernstorff, der kom til at stå i spidsen for en langt mere reformvenlig linje. Ikke mindst i spørgsmålet om landboreformerne, men f.eks. også i forbindelse med trykkefriheden kom dette til udtryk.\n^ Ole Feldbæk, 2003, s. 233\n^ Morten Petersen, Oplysningens gale hund, Aschehoug, 2003, s. 49ff.\n^ Diskussionen af kilderne i Morten Petersen, 2003, s. 247.\n^ Edvard Holm, 1906, s. 721.\n^ Også ifølge den "officielle" fremstilling om kuppet, som Frederik 6. fik fremstillet i 1821 aftrykt i A.D. Jørgensen, 1888, s. 13\n^ Morten Petersen, 2003, s. 61-62\n^ Morten Petersen, 2003, s. 69. En pension han beholdt resten af sit liv, trods et vedvarende regeringskritisk forfatterskab.\n^ Ole Feldbæk, 2003, s. 234\nA.D. Jørgensen (red.), Regeringsskiftet 1784 – Fremstillinger og Aktstykker, C.A. Reitzel, 1888. Findes i digital version via Internet Archive\nMorten Petersen, Oplysningens gale hund, Aschehoug, 2003.\nCharlotte Dorothea Biehls beretning om Regeringsforandringen 14. april 1784 kan læses på tidsskrift.dk.\nEdvard Holm, Danmark-Norges Historie, bind V, 1906, s. 711-744.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Statskuppet_i_1784&oldid=10324821"\nSidst redigeret den 15. april 2020, klokken 14:18\nDenne side blev senest ændret den 15. april 2020 kl. 14:18.


Som det er blevet omtalt på lokalforeningsmøderne i foråret 2020, vil sekretariatet gerne effektivisere arbejdsgangen og styrke kvaliteten af de lokalforeningsprogrammer, som sendes ud til medlemmer. Derfor ændres proceduren med virkning for udsendelser i 2021, hvor lokalforeninger kan vælge at få udsendt program en eller to gange ud af tre muligheder i løbet af et år. De tre udsendelser sker umiddelbart før jul (deadline 1. oktober), umiddelbart før sommerferien (deadline 1. april) og ca. 1. oktober (deadline 15. august). Med deadline menes dato, hvor tekster og billeder skal være indsendt til Flemming på fh@graenseforeningen.dk.\nSe produktionsplan for 2021\n2. halvår 2021: Deadline 1. april. Udgivelsesdato 11. juni.\nHelårsprogram: Deadline 15. august. Udgivelsesdato 1. oktober.\n1. halvår 2022: Deadline 1. oktober. Udgivelsesdato 11. december.\nProgrammerne har B5-format (17,5 x 25,0 cm) og trykkes på 170 g silk papir, som er af høj kvalitet. Antal sider afhænger af programmets omfang. Hvis I præsenterer et årsprogram (eller et kredsprogram) med 8-9 arrangementer, vil der være 8 sider til rådighed (forside, tre dobbeltsider og en bagside) og max. 6 billeder plus et forsidefoto, som genbruges i senere programmer. Er der tale om et halvårsprogram med 4-5 arrangementer må man nøjes med 4 sider (forside, dobbeltside og bagside) samt lidt færre billeder.\nSkriv kun det mest nødvendige i programteksten. Se de to vedhæftede dokumenter: ”Sådan udfylder I jeres nye lokalforeningsprogram” med uddybende forklaringer og dokumentskabelonen, som I bedes skrive jeres tekst ind i og sende til Flemming.\nHusk at jeres tekst overføres til Magasinet Grænsen og til hjemmesiden. Når jeres program er lagt på hjemmesiden, kan I tilføje yderligere tekst. Bemærk, at andre kopierer jeres program til andre hjemmesider, f.eks. www.genforeningen2020.dk. Det er derfor vigtigt, at jeres program på hjemmesiden altid er ajourført, og at evt. aflysninger også fremgår. Giv lokalforeningskonsulenterne besked, hvis I ønsker, vi skal ændre noget på hjemmesiden.


Ulige fordeling af forældreønsker - Folkebladet\n22. jan 2019, 08:59 - Sidst redigeret 21. jan 2019, 11:46\n14 forældre ønskede deres børn på Vestervang denne sommer. Foto: Jesper Ernst Henriksen\nGLOSTRUP. Kun 14 forældre ønskede, at deres børn skulle på Vestervang. Derfor ændrede politikerne styrelsesvedtægten for Glostrup Skole, så alle fik opfyldt deres ønsker. Det var en fejl, lyder meldingen fra skolebestyrelsen\nPlanerne om ændringen af skolens struktur blev annonceret i forbindelse med, at kommunalbestyrelsen skulle behandle et punkt om ændring af styrelsesvedtægten for Glostrup Skole. Det var nødvendigt at ændre den, fordi der var en skæv fordeling af forældrenes ønsker til, hvilken afdeling deres børn skal på til sommer. Fordelingen af ønsker ville have betydet, at mange forældre ikke ville have fået deres ønsker opfyldt.\nVærst så det ud på Skovvang, hvor der var 74 forældreønsker, men kun plads til 44 elever i den oprindelige plan. Af de resterende 30 børn ville 18 få plads på Nordvang og 12 ville få plads på Vestervang. Vestervang fik kun 14 ansøgere.\n– Igen i år kan vi konstatere, at Vestervangskolen bliver fravalgt af forældrene. 44 børn skulle efter den gamle skolestruktur starte på Vestervang, men blot 14 forældre har ønsket, at deres barn skal starte på Vestervangskolen. Det syntes jeg er ærgerligt, men jeg ser det også som et klart signal fra forældrene, og hvis udviklingen fortsætter, så vil Vestervangskolen stille og roligt lukke ned, sagde Robert Sørensen (EL), formand for Børne- og Skoleudvalget.\nHans forslag var derfor at lave om på styrelsesvedtægten for Glostrup Skole, så der kan være op til 24 elever i klasserne på Søndervang, Vestervang, Nordvang og Skovvang og op til 26 elever i klasserne i Ejby. Derudover var det en beslutning at oprette tre 0. klasser på Skovvang, selvom der som udgangspunkt kun er plads til to. Det skal dog nok gå et enkelt år, siger skoleleder Yasar Cakmak.\n– Det er klart, at uden en plan for fysisk kapacitetsudvidelse på Skovvang, kan vi ikke blive ved med at oprette tre 0. klasser. De tre 0. klasser bliver til tre 1. klasser og så videre. Derfor er vi nødt til at betragte det som en midlertidig løsning. Vi skal nok finde plads til sommer, men det går ud over lokaler, der har andre funktioner, nogle grupperum, som bliver inddraget, siger han.\nEn del af beslutningen var derfor, at en del af de 35 millioner kroner, som er afsat i kapacitetsudvidelse og renovering af Glostrup Skole, bl.a. skal bruges til udvidelse af kapaciteten på Skovvang inden august 2020.\nMed disse ændringer vil alle forældre få opfyldt deres ønsker til afdeling i sommeren 2019.\nDet blev i efteråret 2017 vedtaget, at nye 0. klasser højest skulle være på 22 elever. Robert Sørensen lover, at grænsen kun bliver fraviget et enkelt år, der var nødvendig, for at alle forældre kunne få opfyldt deres ønsker.\n– Det har bagside, vi må i år gøre køb på vores beslutning om max 22 elever i klassen. Værst ser det ud i Ejby som vil få en klassekvotient på 26. Men lad mig her slå helt fast, det er kun i år jeg vil acceptere, at vi går på kompromis med den politiske beslutning om max 22 elever i klassen, sagde Robert Sørensen.\nGrænsen på 22 elever i klasserne var Venstres forslag.\n– Det glæder mig, at formanden siger, at der er sidste gang, vi skal dispensere for de max 22 elever. Det er en sag, Venstre er gået til valg på, og det er også en sag, som står os meget nært, sagde Piet Papageorge.\nTo politikere talte for, at det er vigtigere at lytte til forældrene end at holde en grænse på 22 elever i klasserne.\n– Som udgangspunkt synes jeg, at ideen om max 22 elever i klassen den er god. Men for mig er det vigtigere at imødekomme forældrenes ønsker, sagde Dan Kornbek Christiansen (K).\n– Det er vigtigt, at vi tager forældrenes ønsker alvorligt. Jeg er ikke enig med formanden for udvalget. For eksempel er der 26 forældre, der har ønsket at gå i Ejby og vi opretter en klasse, så i princippet skulle vi afvise fire. Det gør vi heldigvis ikke. Jeg synes det er vigtigt, at de børn, der er i Ejby, de går i den lokale skole, sagde Lars Thomsen (Bylisten).\nRobert Sørensen påpegede, at det ikke var alle 26 elever, der er fra Ejby.\nFejl at dispensere\nInden behandlingen i kommunalbestyrelsen havde skolebestyrelsen haft mulighed for at kommentere sagen. Skolebestyrelsen skrev i høringssvaret, at man skulle holde fast i de tidligere kriterier for klassedannelse, selvom mange forældre derved ikke ville have fået deres ønsker opfyldt.\n– Vi kan forstå, at fordelingen af børnehaveklasser og ændringen af styrelsesvedtægten skyldes, at man politisk ønsker at imødegå forældrenes ønsker. Forældrenes ønsker er imidlertid ikke et kriterium, som børnene skal fordeles efter. Det fremgår af styrelsesvedtægten for Glostrup Skole. Ændringen er derfor med til at undergrave de intentioner, der var med Glostrup Skole som én skole. Forældrene søger om optagelse i Glostrup Skole, og de bør ifølge styrelsesvedtægten få tilbudt den afdeling, der ligger tættest – med mindre helt særlige forhold gør sig gældende (søskende eller særlige behov), skriver de i høringssvaret og fortsætter:\n– Forvaltningen og politikerne har siden dannelsen af Glostrup Skole skabt en forventning blandt forældrene om, at de kan vælge skoleafdeling. Dette er en stor fejl, da det gennem årene har skabt en mere og mere ulige fordeling af eleverne på afdelingerne. Skolebestyrelsen har hvert år advaret mod at følge forældreønskerne i stedet for at følge styrelsesvedtægtens bestemmelser for fordeling af børnene, men dette er aldrig blevet imødekommet. Før dannelsen af Glostrup Skole var kommunen opdelt i skoledistrikter, der kunne variere afhængig af antallet af børn i distrikterne. Dengang havde vi ikke dette problem, at én af skolerne var ved at blive affolket, skriver de med henvisning til Vestervang.\nSkolebestyrelsesformand Emilie Borch Sloth bruger sig selv som eksempel.\n– Min datter skulle starte i skole tilbage i 2001, altså dengang der var fire skoler. Der anede vi ikke, hvor hun kom til at gå. Vi bor på en vej, hvor den ene side af vejen som regel hørte til Nordvang og den anden til Søndervang. Det skiftede lidt fra år til år. Vi var på Nordvang for at indskrive hende, men vi kunne ikke være sikre på, at det var der, hun fik plads. Hun endte med at komme på Nordvang, men hendes veninde på den anden side af vejen kom på Søndervang, siger hun.\nSkolebestyrelsen skriver derfor også i sit høringssvar, at de vil arbejde på at få ændret indskrivningsproceduren, så forældrene skal indskrive børnene til Glostrup Skole og ikke give dem valgfrihed i samme grad som i dag.\nKatastrofalt få elever\nDe seneste tal viser ,at der vil være 16 elever på 0. årgang på Vestervang til næste år. Det er for lidt, mener skolebestyrelsesformanden, og det er kritisk, hvis elever af den ene eller anden årsag går ud af denne klasse.\n– Det er helt katastrofalt det valg politikerne har truffet igen i år. Det er særlig kritisk, for det er det sidste år, hvor politikerne kan træffe et modigt valg om ikke at imødegå alle forældreønsker. Næste år og næste år igen kommer vi tættere på et kommunalvalg. Og så kan det koste stemmer at være modig. Det er derfor den langsomme død for Vestervang. Jeg tænker, at med det valg, der blev truffet i kommunalbestyrelsen om at efterkomme forældreønsker, bliver Vestervang så affolket, at vi bliver nødt til at sikre elever på Vestervang på en helt anden måde. For mig at se er en udskoling på Vestervang efterhånden den eneste løsning, siger Emilie Borch Sloth.\nLene Jensen fra Glostrup Lærerforening er også kritisk overfor det lave elevtal på Vestervang.\n– Jeg er dybt bekymret for Vestervangskolen. Bliver det her en glidebane, bliver kundegrundlaget for småt. Hvis der sker frafald af en eller anden grund, kommer man hurtigt ned på en smertegrænse. Vi har selv peget på 22 til 24 elever i klasserne. Vi var derfor rigtig glade for grænsen på 22 elever i nye 0. klasser, så er der også plads til, at der kan komme nogle tilflyttere undervejs. 16 elever er lige i underkanten, specielt hvis drenge og pigegruppen er skævt fordelt. Det med at skabe venskaber, det kan være svært, hvis det er en lille gruppe, siger Lene Jensen.\nMedarbejderne på skolen er også påvirket af det lave antal ansøgere.\n– Det er primært børnehaveklasselederne og tillidsfolkene, jeg har talt med. De er bekymrede. Pædagogerne er bekymrede, og det kan jeg sagtens forstå, for hvad ender det med?, spørger hun.\nHun kan dog godt forstå, at politikerne traf den beslutning de gjorde.\n– De ville have fået rigtig mange forældreklager. Man kunne risikere, at forældrene søgte til privatskole, og vi vil gerne have, at de går i folkeskole, siger hun.\nDe fleste bud på, hvorfor forældrene fravælger Vestervang, kredser om andelen af tosprogede på skolen.\n– Man skal ikke være bleg for, at mange af eleverne i Vestervangskvarteret er tosprogede. Det gør også, at mange forældre siger, det er svært at skabe venskaber blandt børn, fordi de har forskellig kulturel baggrund. Jeg ved, at flere af de tosprogede forældre, der ikke har valgt Vestervang, netop har valgt at komme et andet sted hen, fordi de gerne ville have at børnene skulle integreres bedre, siger Lene Jensen.\nEmilie Borch Sloth er enig, men understreger, at det ikke behøvede at være sådan.\n– Hvis man bare kunne efterkomme de kriterier om geografi, der er i styrelsesvedtægten, kunne vi få en mere jævn fordeling af elever i klasserne. Jeg synes ikke, man skal gå ned og vurdere hver enkelt elev og sørge for, at de bliver fordelt efter sprogkundskaber. Det ville også gå ud over nærhedsprincippet, altså hvor langt de får i skole. Det vil også betyde, at de kommer væk fra deres kammerater i nærmiljøet. Nærmiljøet synes jeg er helt vildt vigtigt for børnene i deres opvækst. At man går i skole og har kammeraterne der, hvor man bor, siger hun.\nSkoleleder Yasar Cakmak har samme synspunkt.\n– Jeg synes ikke, vi i kommunen har en befolkningssammensætning, der gør, at vi på nogle afdelinger behøver at have en overvægt af en bestemt etnisk eller social gruppe, siger han.\nHan ser dog flere grunde til, at nogle forældre fravælger Vestervang.\n– For nogles vedkommende handler det om opfattelsen af og fortællingen om Vestervangskolen. På nogle områder må vi desværre erkende, at der er en grund til, at nogle historier er opstået, på andre områder er det faktisk historier, der ligger meget lang tid tilbage. Men når historierne bliver fortalt, kan de nogle gange få deres eget liv og blive til sandheder og overbevisninger. Der er forældre, som oplever engagerede medarbejdere, godt kammeratskab og god faglighed, noget andet end de historier de har fået fortalt. Men jeg vil også gerne være ærlig og sige, at vi også har forældre, der beretter om oplevelser, som bekræfter nogle af de historier, der eksisterer. Uanset om historierne er sande eller ej, afspejler virkeligheden eller ej, så er det noget, vi er nødt til at forholde os til, lytte til, gå i dialog omkring og tage ansvar for. Det er også derfor jeg har flyttet mit kontor til Vestervang, hvor jeg er en del af den daglige ledelse for tiden, siger han.


Thomas Bjørn: - Nogle gange har jeg tænkt “De kan rende mig” | Golf.dk\nMed en succes, der var umulig at forudse kom et ansvar, der var umuligt at forudse. For Thomas Bjørn var det af og til mere, end han kunne goutere.\n26/01 - 2021 | Henrik Søe og Claus Rødgaard Thomsen\nAlder er kun et tal. Siger de...\nMen Thomas Bjørn kan alligevel godt mærke, at han nærmer sig et af de tal, der får lysene til at optage pænt meget plads i lagkagen.\nDen 18. februar fylder dansk golfs største navn 50 år. I den anledning har Dansk Golf taget en snak med Bjørn om, hvordan han har det med runde et af livets skarpe hjørner - og om karrierens op- og nedture.\nI interviewet, som du kan læse lige her, kommer Thomas Bjørn blandt meget andet ind på, hvordan han har haft det, når han midt i en mental nedtur samtidig skulle stå til ansvar for det Golf-Danmark, som han samtidig har “stået med på skuldrene”.\n- Nogle gange har jeg tænkt “de kan rende mig”. Når jeg har skullet stå til ansvar for, hvad alle i Golf-Danmark syntes, jeg skulle gøre, når jeg ikke var 100 procent ovenpå mentalt. Der var masser af kritik, da jeg droppede Masters i 2003. Men ugen inden havde jeg fået tvillinger. Jeg var 32 år og stod med sådan et par i hænderne. Hele min verden var forandret. Jeg kunne godt have taget til Masters, lavet to gange 77 og rejst hjem igen. Og taget den kritik med og så forsøge at få tingene til at fungere med familien, siger Thomas Bjørn, som samtidig også erkender, at han og andre højt profilerede sportsfolk har haft et ansvar.\n- Vi er mennesker, og vores sande tilstand kommer ikke altid frem. Samtidig er vi sportsfolk, og når vi står foran kameraerne og får spørgsmålene, så kommer standardsvarene, fordi vi ikke vil vise svagheder overfor de andre. Så vi er jo også skyldige i, at vi ikke får fortalt vores rigtige historier. Men det gør man jo så senere i livet. Det er blandt andet derfor, folk skriver bøger.\nFølg dette link for at gå direkte til forsiden af det dugfriske Dansk Golf


HAVELIV : DRIVERHUS VED AT VÆRE FÆRDIG\nDRIVERHUS VED AT VÆRE FÆRDIG\nHer blev de sidste vinduer sat på plads i toppen, desværre er de vinduer ikke færdige med finpudsningen og malingen, men vigtigt er det, at de er sat i klar til vinteren. Stjern brædtet skal også lige nå at blive slået på...så alt ialt er jeg lykkelig for det lille hus..\ndesværre fik jeg taget billedet i lidt skæv vinkel.Det sidste af klinkebeklædningen i toppen kom op, men kun grundmalet nu kan det stå over til foråret og males hvidt.\nSikken en skøn solrig dag, den skulle selvfølgelig udnyttes - så frem med penslerne stigerne og alt imedens min mand stod på den anden side tog jeg den færdige side og gav den en gang maling, næsten færdig er den her grunderen, for siden skal den have den hel rigtige sidste gang, med en god maling med voks i, den skulle kunne holde i 10 år.....her er hvad jeg fik ud rettet idag. Efter en hård tid med kold skulder kunne jeg igen svinge penslen, men skal absolut passe på helbredet...\nCasa Rosen- en Kolonihaveblog 14. oktober 2013 kl. 06.11\nUndskyld Grethe, jeg har været lidt fraværende :-) for det fine hus det fortjener da en kommentar og det gør jeres flotte arbejde også. Du kan tro jeg glæder mig til at se resultatet.\nVarme hilsner tul jer begge.\nHAVELIV 15. oktober 2013 kl. 12.44\nTak for din altid søde kommentar de varmer, oh ja det er et stort arbejde, større end vi først så det - men det er slidet værd.Kan se du selv er godt igang med at samle vinduer det ser så godt ud, du kan glæde dig...tak for roserne....det varmer godt.kh grethe


Fusk med stemmer til Marco Effekten - Filmmagasinet Ekko\nDu er her: Artikler | Nyhed | Fusk med stemmer til Marco Effekten\n01. juni 2021 | 15:28 - Opdateret 03. juni 2021 | 18:50\nFusk med stemmer til Marco Effekten\nCarl Mørck (Ulrich Thomsen) tager på mission i Marco Effekten, men kan den drevne efterforsker opklare, hvem der står bag falske bedømmelser af filmen?\n”Der er blevet pillet med tallene på en eller anden måde,” siger redaktøren på kino.dk, som nu rydder op i mange positive, men falske brugerstemmer til den nye Afdeling Q-film.\nMarco Effekten er kommet skidt fra start, kunne vi i går skrive om den nyeste film i Afdeling Q-serien.\nBilletsalget har i åbningsweekenden ikke været i nærheden af forgængerne, og på hjemmesiden kino.dk har brugere været ude med riven efter filmen.\nAlligevel havde Marco Effekten i går en flot brugervurdering på 4,9 ud af 6 stjerner baseret på næsten 1000 stemmer. Det virkede noget mistænkeligt, for i kommentarsporet gav de fleste én eller to stjerner og havde hårde ord til filmen, hvor Ulrich Thomsen er ny Carl Mørck.\nTallene, som de så ud den 31. maj, før kino.dk begyndte at rydde ud i brugerstemmerne til Marco Effekten.\nRedaktøren på kino.dk, Daniel Bentien, bekræfter over for Ekko, at der er blevet fusket. Mange af stemmerne er ikke reelle, men hvad der præcis er sket, er uklart.\n”Nogle har omgået den måde, vi normalt undersøger det her på. Der er blevet pillet med tallene på en eller anden måde, så nu skal vi se på, hvad der ser mystisk ud,” siger Daniel Bentien.\nHan havde selv lagt mærke til misforholdet, men kunne ved at se på IP-adresserne ikke umiddelbart konstatere snyd. Efter Ekkos henvendelse fik han dog teknikeren til at se nærmere på sagen, og nu skal der ryddes op i brugerstemmerne.\n”Vi kommer til med hård hånd at slette ratings, som ser suspekte ud, og så må vi se, om det er halvdelen af stemmerne, eller hvor meget det er. Det er en manuel opgave, der skal igangsættes, men der skal tyndes ud,” fortæller redaktøren for kino.dk.\nI skrivende stund er brugervurderingen for Marco Effekten røget fra 4,9 til 2,8. Og efter at have renset ud i de suspekte bedømmelser er det samlede antal faldet fra omkring 900 til 298.\nBåde den forrige film i Afdeling Q-serien, Journal 64, og Thomas Vinterbergs biografsucces Druk har på kino.dk fået omkring 1200 brugerstemmer.\nDet er blot lidt flere end Marco Effekten, som trods kun en lille uge i biografen havde fået næsten 1000 stemmer.\nFor Journal 64 og Druk er der en sammenhæng i tallet for brugerstemmer og antallet af stjerner, som brugere, der har skrevet en anmeldelse, giver.\nMen for Marco Effekten var det tal helt skævt før oprydningen. Stjernegennemsnittet for dem, som har skrevet en anmeldelse af Marco Effekten, er 1,7. Dermed er der nu kommet mere balance i regnskabet.\nDet er ikke til at sige, hvem der står bag det kærlighedsfyldte cyber-angreb.\nFans af forfatteren og publikumshungrende biografer kunne have interesse i at booste filmens omdømme, men den spegede sag skal der nok en efterforsker af Carl Mørcks kaliber til at opklare.\nLæs også: Marco Effekten kommer skidt fra start\njussi adler-olsen, marco effekten, nordisk film, ulrich thomsen


Dansk Escortpige Dansk Pik\nDansk Escort pige Katja 8 igen blive kneppet 10 42 GotPorn 2 weeks Dansk Escort escort, denmark, amateur, hardcore, 1 week 21 20 Dansk Pige Sutter Pik. Håndplukket af vores medarbejdere røv klip voksen Gamle damer får pik dansk escortpige kan ses på alle tablets, smartphones, telefon eller bærbar computer. mar Jeg trænger til at få fisse så, hvis du trænger til at få pik så send mig en mail så vi kan aftale at mødes. Jeg er en slank mand først i 60 erne., cm.\n: Dansk escortpige dansk pik\nNøgen kalender stephanie Kessler bryster 616\nLegehus esbjerg Pornostjerne sex rør Frodig ung pige som elsker at sutte pik vil i dag tilbyde et dejlig saftigt blow hvis en frisk fyr er klar! Eller en ung dreng til sutte min pik. Skip to content Hej alle frække mænd Læs venligst annoncen igennem før du skriver eller ringer: Jeg er en ung lækker Latina m Områder:. I can delight you in every way possible Sutter din pik og sluger din varme sæd.\nHore vejleder runde bryster Ny 1 times pakke med alle fantasierne: Bifyr sutter din pik for penge! Jeg er en ung lækker Latina m Områder: Hej drenge Vi har gode massage Vi sider vinter på jer som vil har den beste tantra massage Ville du forkæle dig selv, så er Jeg thai piger flotte og giver dig mest. Midt og vestjylland Sønderjylland Fyn Services:\nRØDOVRE CENTER CINEMA PORNOSTJERNE SARAH UNGE Luder i esbjerg dansk pige sutter pik Lanna thai massage randers intim massage århus Ny 1 times pakke med alle fantasierne: Ikke så megen snak, pikken frem og jeg sutter. Jeg er en ung lækker Latina m Områder:. Nordjylland Midt og vestjylland Sønderjylland Fyn Services: Skip to content Hej alle frække mænd Læs venligst annoncen igennem før du skriver eller ringer:\nDansk escortpige dansk pik -\nFrodig ung pige som elsker at sutte pik vil i dag tilbyde et dejlig saftigt blow hvis en frisk fyr er klar! Egen diaz sagde Thai massage Kruså landgangsbro, gjorde mig med upassende situationer, kan pige sutter pik vordingborg piger lyngå danske ludere bollywood porn trellerup nemt at bryde isen online gratis nummer prioritet at blive lige fra. Midt og vestjylland Sønderjylland Fyn Services: Jeg er en ung lækker Latina m Områder: Håndplukket af vores medarbejdere røv klip voksen Gamle damer får pik dansk escortpige kan ses på alle tablets, smartphones, telefon eller bærbar computer. jan frækt efterÅRS tilbud. Du fucking til Oralsex slikke fisse thai pige på siden Analdin thaipiger, babe, tjekkisk. Alborg Thai pigeIm Sweetest young. 4. jun Knepper min luder. dansk pige kneppet af stor pik. dansk pige kneppet med Her på siden kan du finde mange massage- og escortpiger, som.\nby Dansk escortpige dansk pik\n0 thoughts on “Dansk escortpige dansk pik”\nProno com københavn callgirls


Historie – Taksonomiske niveauer\nNår du skal skrive en større opgave i DHO forventes det, at du bygger den taksonomisk op, hvilket vil sige, at der er forskellige taksonomiske niveauer i opgaveformuleringen:\nRedegørelse og analyse kaldes også en undersøgelse. I det sidste og højeste taksonomiske niveau er der ikke nødvendigvis både en diskussion og vurdering, men eksempelvis kun en vurdering. Det er lærerne, der stiller opgaveformuleringerne, som I skal vælge imellem.\nI det følgende gives der et eksempel på, hvordan en opgaveformulering i historie, hvor alle taksonomiske niveauer er repræsenteret, kunne se ud. Efterfølgende vil de taksonomiske niveauer blive gennemgået, og der gives også eksempler på en besvarelse.\nI historie er en redegørelse en fokuseret fremstilling af en periode eller en begivenhed, hvor der er en afgrænsning i tid og sted. Eksempler på en historisk periode eller begivenhed kunne være\nDet er vigtigt, at din redegørelse bygger på relevant fagligt materiale eksempelvis historiebøger, der er skrevet af uddannede historikere. Det er ikke nok kun at bruge 1 fremstilling i redegørelsen. Vi anbefaler at du bruger ca. 3 fremstillinger i redegørelsen. Undervejs skal du huske at lave henvisninger (fodnoter), da du skal kunne dokumentere, hvor du har din viden fra. Der er ingen regler om, hvor mange fodnoter, der skal være pr. side, men et godt fingerpeg kunne være fem fodnoter. Men hellere en fodnote for meget end en fodnote for lidt.\nEn større opgave begynder altid (som regel) med redegørelsen. I redegørelsen giver du læseren et overblik over perioden eller begivenheden, som er første trin inden analysen. Det er vigtigt, at der er en rød tråd (sammenhæng) mellem redegørelsen og analysen.\nRedegørelsen skal indeholde det, du bliver bedt om at undersøge eksempelvis Danmarks udenrigspolitik i perioden 1864-1949 – se nedenstående eksempel. Det er vigtigt, at du har en klar disposition, så du får det vigtigste med og holder dig til emnet.\nEksempel på redegørelse i historie\nEksempel på analyse i historie\nI forlængelse af en analyse kommer der en diskussion/vurdering. I diskussionen fremsætter du forskellige modstridende synspunkter på en problemstilling. Det er vigtigt, at der er tale om faglige synspunkter, der er at finde i faglitteraturen. Efter diskussionen foretages vurderingen, hvor du gør en faglig afvejning: I nedenstående eksempel diskuteres og vurderes der, om Danmarks optagelse i NATO i 1949 var et brud på neutralitetspolitikken, der er blevet ført siden 1864.\nEksempel på diskussion i historie


Der findes talrige fortællinger om ældre mennesker, der mister livslysten og kort efter afgår ved døden. Er viljens kraft så stærk, at den kan tage livet af os?\nEn beslutning om at dø kan føre dødelig adfærd med sig. For eksempel vælger nogle ældre, der har mistet livslysten, at stoppe med at spise. (Foto: Shutterstock)\n»Min venindes mormor er gået bort for nylig. Hun havde sagt, at nu ville hun ikke leve mere, og få dage efter døde hun. Kan man beslutte sig for at dø – og så faktisk gøre det?«\nSådan lyder vores læser Mies spørgsmål i en mail til Spørg Videnskaben, som er gået på jagt efter svaret. Det skal vise sig at være kompliceret.\nFørst lidt om dødsårsager. Medicinsk skelner man mellem ikke-naturlig død og naturlig død. Naturlig død er, når den ikke er forårsaget af ulykker, selvmord og drab. Det er åbenlyst, at et dødsønske kan føre til selvmord, men det er imidlertid ikke den slags 'unaturlige' død, vi i første omgang er interesserede i her. Det interessante er nærmere, om dødsønsket i sig selv kan være dødeligt.\nIngen af de forskere, Videnskab.dk har talt med, mener, at det er muligt alene ved viljens kraft at tage livet af sig selv. Dermed er spørgsmålet vel på overfladen besvaret, men det er værd at grave lidt dybere. Forskerne er nemlig også enige om, at dødsønsket kan være dødeligt i en mere indirekte forstand.\nDødsønsket medfører dødelig adfærd\nSusan Rydahl-Hansen er sygeplejerske og professor emeritus i klinisk sygepleje på Aarhus Universitets Institut for Folkesundhed. Gennem en lang karriere har hun ved selvsyn oplevet mange ældre patienter, der døde ganske kort tid efter at have erklæret en manglende livslyst.\n»Hvis de virkelig ønsker at dø, kan de finde på at hive sonder og drops ud og lade være med at spise, og så kan det gå rigtig stærkt ned ad bakke. Det er ikke selvmord, men de hjælper døden på vej. Der kan altså følge en dødelig adfærd af dødsønsket,« siger Susan Rydahl-Hansen.\nBernard Jeune, lektor på Dansk Center for Aldringsforskning ved Syddansk Universitet, mener også, at man kan fremprovokere døden, hvis man ønsker det.\n»Det kan man eksempelvis gøre ved at lave være med at spise. Det hænder, at meget gamle og skrøbelige mennesker beslutter sig for at dø, og at det lykkes inden for få uger. De har nået en alder, hvor der ikke skal meget til for at vælte læsset,« siger han og tilføjer:\n»For yngre og raske mennesker vil en sultestrejke være sværere og tage meget længere tid. Jeg tror ikke, man kan dø alene af at beslutte sig for at dø, men det mentale kan godt indirekte påvirke det fysiske.«\nLæs også: Ældre vil gerne tale om døden og den sidste tid\nPsyken påvirker fysikken\nBelægget for den påstand findes i forskningen. Eksempelvis har studier vist, at partnerdødsfald hænger sammen med en øget risiko for hjertesygdom hos den efterladte, og det kan være dødeligt. Fænomenet kaldes 'broken heart syndrome' og skyldes formentlig den voldsomme stress, man udsættes for efter en traumatisk oplevelse.\nEt andet studie, der demonstrerer psykens evne til at påvirke fysikken, blev udgivet i 2007 i tidsskriftet General Hospital Psychiatry.\nStudiet beskriver en 26-årig depressiv mand, der deltog i et klinisk forsøg med antidepressiv medicin. Han var havnet i forsøgets placebogruppe, det vil sige at han – uden selv at vide det – fik piller uden virkning. Undervejs besluttede han sig for at begå selvmord ved at tage det, han troede, var en overdosis af antidepressiver. Han slugte 29 virkningsløse placebopiller, hvilket burde være ufarligt, men alligevel fik han efterfølgende så lavt et blodtryk, at han måtte indlægges.\nFænomenet betegnes 'nocebo-effekten' og dækker over, at man kan påføre sig selv negative symptomer, alene ved at tro at man indtager et skadeligt stof.\nDødsønsket er et symptom på voldsom stress\n»Mange af dem, der vil dø, har i lange perioder oplevet voldsomme stressbelastninger. Både den unge mand, der beslutter sig for at tage en overdosis og den ældre mand, der ikke har lyst til at leve længere, er formentlig dybt stressede,« siger Lars Larsen, der er professor MSO i psykologi på Aarhus Universitet og ekspert i alderdommens psykologi. (Foto: Shutterstock)\nMen hvordan virker det? Ifølge Lars Larsen, professor MSO i psykologi på Aarhus Universitet og ekspert i alderdommens psykologi, kan stress være den egentlige årsag til fysisk overlast og eventuel død, når folk beslutter sig for, at livet ikke længere er værd at leve.\n»Mange af dem, der vil dø, har i lange perioder oplevet voldsomme stressbelastninger. Både den unge mand, der beslutter sig for at tage en overdosis og den ældre mand, der ikke har lyst til at leve længere, er formentlig dybt stressede. Vi ved, at stress er en naturlig del af vores liv, men det er meget skidt, hvis man er under vedvarende stress. Alvorligt stressede kan få forhøjet blodtryk, kolesterolniveau og ’clotting faktor’ (som kan forårsage blodpropper, red.) og ændringer i hjertets rytme,« siger Lars Larsen.\nDepression påvirker det fysiske helbred\nDet er desuden nærliggende at tro, at et dødsønske kan udløses af en depression, og sådan en kan også have negative virkninger på helbredet.\n»Når folk bliver stærkt deprimerede, stiger deres risiko for at dø. Hvis ældre mennesker bliver depressive, kan de eksempelvis miste livslysten og lysten til at forholde sig aktivt til deres omgivelser. Det kan hurtigt have negative konsekvenser for dem, fordi de har behov for at holde sig i gang,« siger Lars Larsen og fortsætter:\n»Rent fysiologisk kan depression have nogle af de samme negativer følger som dem, man ser ved langvarig stress. Men det er særligt inaktiviteten, der er farlig.«\nLæs også: 'Lykkepiller' har ingen effekt på depression ifølge nyt studie\nKan man udskyde døden?\nEn anden måde at komme nærmere svaret på, om man kan fremprovokere sin egen død, er at undersøge det modsatte fænomen. Kan man med viljens kraft holde fast i livet? Det er der faktisk forsket i, og det tyder på, at svaret er ja.\nEt studie fra 2012 beskriver den såkaldte fødselsdagseffekt, hvilket er tendensen til, at dødeligheden stiger på fødselsdage. Forskerne undersøgte dødstidspunktet for mere end to millioner mennesker og fandt, at der var en overdødelighed på 13,8 procent på fødselsdage.\nI den britiske avis The Telegraph, som skrev om studiet, udtalte en psykolog om de mulige årsager til overdødeligheden (oversat fra engelsk):\n»Der findes to lejre. Nogle mener, overdødeligheden skyldes, at vi spiser og drikker for meget på vores fødselsdage. Andre mener, at der er tale om en slags placeboeffekt. Man er tæt på at dø og holder sig selv i live indtil sin fødselsdag, og når den så kommer, tænker man 'det var det, jeg er smuttet',« sagde Richard Wiseman dengang til The Telegraph.\nEt andet studie, der tyder på, at vi har en evne til at udskyde døden, stammer fra Sverige. I en videnskabelig artikel fra 2010 beskriver forskere, hvordan en ændring i den svenske arvelovgivning påvirkede svenskernes dødstidspunkter.\nDe undersøgte perioden omkring den 1. januar 2005, hvor svenskerne afskaffede beskatningen af arv. Det viser sig, at blandt personer, der ville få fordele af afskaffelsen af arveskatten, var der en overdødelighed på den 1. januar 2005 i forhold til den 31. december 2004. Konkret var dødeligheden 10 procentpoint højere dagen efter frem for dagen før afskaffelsen af arveskatten.\nKamphormoner kan holde os i live\nForskere taler om fødselsdagseffekten – det betyder, at langt flere dør på deres fødselsdag end andre dage. Det kan være, fordi såkaldte kamphormoner holder dem i live til en dag, de ser frem til. (Foto: Shutterstock)\nDet tyder altså på, at vi kan holde fast i livet indtil et vist tidspunkt, hvorefter vi så giver slip og dør. Det fænomen har Susan Rydahl-Hansen selv oplevet hos mange patienter.\n»Jeg har ingen forskningsmæssig evidens, men derimod meget klinisk erfaring for, at døende patienter har evnen til at holde ud indtil en særlig begivenhed – eksempelvis et bryllup eller et studentergilde – for så at dø ganske kort tid efter,« siger hun.\n»Jeg ved ikke med sikkerhed, hvad der sker, men rent fysiologisk kan der være tale om en positiv stresstilstand. Hvis man har noget at se frem til, producerer man kamphormoner, som hjælper kroppen til at arbejde videre. Man får nogle særlige kræfter, som forsvinder igen, når man når målet, og så ryger kroppen tilbage i det døende stadie,« fortsætter hun.\nLæs også: Kan man blive syg af at dele håndklæde med andre?\nVanskeligt at forske i dødsønskets konsekvenser\nMåske er evnen til at holde fast i livet analog med evnen til at give slip, men det er indtil videre ren spekulation, for der findes ingen konkret forskning i fænomenet. Og det kommer formentlig heller ikke til at ske.\n»Det ville være meget svært at foretage sådan et studie, men man kan godt spekulere over, hvordan det skulle gøres. Én mulighed er at spørge plejehjemsbeboere, om de stadig har livslyst eller helst vil dø, og derefter følge dem I en periode for at se, om dem med dødsønsket dør tidligere,« siger Bernard Jeune.\n»Det ville være svært, fordi man samtidig skulle observere beboerne meget tæt for at sikre sig, at en eventuel overdødelighed ikke bare skyldes en ændring i deres adfærd – eksempelvis at de begrænsede deres madindtag. Og så er der den udfordring for forsøget, at hvis en plejehjemsbeboer giver udtryk for, at hun gerne vil dø, så vil personalet med rette gøre alt for at forhindre det,« fortsætter han.\nSer vi mønstre, der ikke er der?\nTil sidst er det værd at overveje, om de mange historier om personer, der dør, ganske kort efter at have afgivet et dødsønske, er med til at fordreje billedet. Ingen fortæller historien om personen, der bare gerne ville dø, men levede 20 år længere. Vi mennesker er gode til at se mønstre, der ikke eksisterer. Gør vi det nu?\n»Vi mangler forskning, der kan bekræfte fænomenet, så det er svært at sige. På baggrund af min kliniske erfaring, vil jeg mene, at der er et tydeligt mønster,« siger Susan Rydahl-Hansen.\n»Det er klart, at det er en god historie, at man kan bestemme sig for at dø, og derfor lægger vi også mærke til det, når vi mener, det sker. Set i lyset af, hvad vi ved om psykosomatik, forekommer fænomenet dog sandsynligt,« siger Lars Larsen.\nVi takker forskerne for at gøre os klogere på fænomenet og nærme os et svar på Mies spørgsmål. Vi kvitterer for spørgsmålet med en T-shirt.\nAndre gode spørgsmål kan sendes til sv@videnskab.dk. Du kan også købe én af vores tre bøger med en række af de bedste spørgsmål og svar: Hvorfor lugter mine egne prutter bedst?, Hvad gør mest ondt – en fødsel eller et spark i skridtet?, og Hvorfor må man ikke sige neger?\nSusan Rydahl-Hansens profil (AU)\nBernard Jeunes profil (SDU)\nLars Larsens profil (AU)\n'Death has a preference for birthdays-an analysis of death time series', Annals of Epidemiology (2012), doi: 10.1016/j.annepidem.2012.04.016\n'Nocebo effects with antidepressant clinical drug trial placebos', General Hospital Psychiatry (2007), doi: 10.1016/j.genhosppsych.2007.01.010\nForsker: Derfor bør aktiv dødshjælp være lovligt i Danmark\nKOMMENTAR: Folk skal selv have retten til at sige nej tak til et liv i uudholdelig smerte.\nVar neandertalerne så medfølende, at de begravede deres døde med blomster?