Unges. LIVSSTIL OG DAGLIGDAG forbrug af tobak, alkohol og stoffer. Forfattere Gert Allan Nielsen Lene Ringgaard - PDF\nUnges. LIVSSTIL OG DAGLIGDAG forbrug af tobak, alkohol og stoffer. Forfattere Gert Allan Nielsen Lene Ringgaard\nDownload "Unges. LIVSSTIL OG DAGLIGDAG 2000 - forbrug af tobak, alkohol og stoffer. Forfattere Gert Allan Nielsen Lene Ringgaard"\n1 Unges LIVSSTIL OG DAGLIGDAG forbrug af tobak, alkohol og stoffer Forfattere Gert Allan Nielsen Lene Ringgaard Forfattere Kit Broholm Anne-Marie Sindballe Stine Flod Olsen\n2 Unges livsstil og dagligdag - forbrug af tobak, alkohol og stoffer Forfattere Gert Allan Nielsen Lene Ringgaard Stine Flod Olsen Kit Broholm Anne-Marie Sindballe Copyright Kræftens Bekæmpelse og Sundhedsstyrelsen København, juni 2002 Tryk og Lay-out Kailow Graphic Oplag 2000 eksemplarer Rapporten kan købes ved henvendelse til Kræftens Bekæmpelse Telefon eller Sundhedsstyrelsens Publikationer c/o Schultz Information Herstedvang Albertslund Telefon: Fax: E-post: ISBN Pris 100,- 2 MULD-rapport Nr. 1\n3 Forord Hermed offentliggør Kræftens Bekæmpelse og Center for Forebyggelse under Sundhedsstyrelsen den første rapport fra MULD-samarbejdet. MULD er en forkortelse for Monitorering af Unges Livsstil og Dagligdag. Rapporten er baseret på den første af de årligt tilbagevendende tværsnitsundersøgelser. I 2000 blev der fra CPR-registeret udtrukket et repræsentativt udsnit på 3000 unge mellem 16 og 20 år. De 3000 unge fik tilsendt et spørgeskema med over 200 spørgsmål om deres livsstil, selvvurderede helbred, trivsel og vaner. Svarprocenten blev 70%. I denne rapport har vi fokuseret på brugen af tobak, alkohol og narkotika. Undersøgelsen er gennemført af en projektgruppe bestående af cand. brom ph.d. Gert Allan Nielsen, cand. comm soc Poul Dengsøe Jensen begge fra Kræftens Bekæmpelse. Cand. mag, MPH Kit Broholm, cand. comm Stine Flod Olsen og fra 1/1/2002 cand psyk MPH Anne-Marie Sindballe og indtil 1/1/2002 Kari Grasaasen fra Sundhedsstyrelsen. Desuden har stud scient Lene Ringgaard og systemplanlægger Niels Christensen deltaget i arbejdet. Gert Nielsen har som projektleder været ansvarlig for gennemførelsen i alle projektets faser fra spørgeskemaudformning, dataindsamling og oparbejdning til analyse og afrapportering. Poul Dengsøe har sammen med Stine Flod Olsen og Jørgen Falk arbejdet med tobaksdelen, Kit Broholm har arbejdet med alkoholdelen og Kari Grasaasen og Anne-Marie Sindballe har arbejdet med narkotikadelen. Lene Ringgaard har som studentermedarbejder arbejdet med tabellerne og skrevet udkast til flere afsnit. En række andre medarbejdere fra Kræftens Bekæmpelse og Sundhedsstyrelsen har bidraget til arbejdet. Undersøgelsen er finansieret af Kræftens Bekæmpelse og Sundhedsstyrelsen. En særlig tak til de unge, der har brugt deres travle fritid på at svare på spørgeskemaet. Sundhedsstyrelsen og Kræftens Bekæmpelse København, juni 2002 MULD-rapport Nr. 1 3\n4 Sammenfatning Der er tradition for, at den danske forebyggelse anskuer livsstilsfaktorer som rygning, alkoholforbrug og narkotikamisbrug hver for sig. Resultaterne af MULD-2000 tyder på, at det i vid udstrækning er de samme unge, der udsætter sig for alle sundhedsrisici samtidig. Der kan således være grund til at revidere opfattelsen af rygning, alkohol- og narkotikamisbrug som enkeltstående risikofaktorer. Der er 21% blandt de 16 til 20-årige, som ryger dagligt, og der er ikke forskel på drenges og pigers vaner med hensyn til dagligrygning. Der er dog en del flere storrygere blandt drengene idet 38% af de drenge, der ryger dagligt, ryger mere end 15 cigaretter om dagen. Det er kun 25% af de piger, der ryger dagligt, som ryger over 15 cigaretter om dagen. De fleste begynder at ryge omkring års alderen, og der er en stærk stigning i andelen af dagligrygere fra de 16-årige til de 20-årige. Der er stor interesse for at stoppe igen. Hele 24% af dagligrygerne har aktuelle planer om at stoppe inden for nærmeste måned eller halve år. Den danske alkoholkultur, hvor danske unge drikker mere end andre europæiske unge, afspejler sig også i undersøgelsens resultater på alkoholområdet. Langt den største del af de unge, nemlig 81% af drengene og 73% af pigerne, havde drukket alkohol inden for den seneste uge. Der sker en vis stigning fra man er 16 år til man er 20 år, men langt den største del af de unge begyndte at drikke alkohol i 14 års alderen. Sundhedsstyrelsens genstandsgrænser på 21 genstande på en uge for voksne mænd og 14 genstande for voksne kvinder blev overskredet af 24% af drengene og 14% af pigerne. Næsten hele forbruget ligger i weekenden, selvom torsdagen i nogen udstrækning blev inddraget i weekenden, især for drengenes vedkommende. Der er en meget stærk sammenhæng mellem, hvor meget den enkelte drikker, og hvor stor risikoen er for at have haft problemer, der kan karakteriseres som alvorlige eller sundhedsskadelige. De fleste unge har ikke prøvet noget illegalt stof. 38% af drengene og 28% af pigerne har prøvet et eller flere illegale stoffer. Hash er entydigt det illegale rusmiddel, som flest unge har prøvet. Der er 14% af drengene og 5% af pigerne, der har røget hash inden for den seneste måned. Der er stort set ingen, der har prøvet hårdere stoffer, uden at de også har prøvet hash. Blandt de hårde stoffer er det de opkvikkende stoffer - amfetamin, kokain og ecstasy - som flest har prøvet. Især amfetamin har flere af de unge prøvet, hvilket gælder 11% af drengene og 6% af pigerne. For alle stoffer er der en kraftig stigning op gennem aldersgrupperne, således at der er 80% af de 16-årige drenge der aldrig har prøvet stoffer, mod kun 57% af de 20-årige drenge. 85% af de 16-årige piger mod 67% af de 20-årige piger har aldrig prøvet illegale stoffer. Brugen af alkohol, stoffer og tobak hænger sammen - både for drenge og for piger. Sammenhængen er meget stærk for det mere vanemæssige forbrug, det vil sige dagligrygning, overskridelse af genstandsgrænserne og brug af hash inden for det seneste år. Der er en større grad af samvariation mellem de enkelte risikofaktorer for de 16 til 17-årige sammenlignet med de 19 til 20-årige. For de hårde stoffer ses der ligeledes en klar tendens til, at man har prøvet hash, hvis man prøver hårdere stoffer. Forbruget af tobak, stoffer og alkohol er størst blandt den gruppe af unge, der ikke er i gang med en traditionel ungdomsuddannelse. For tobakkens vedkommende er der færre dagligrygere, men lidt flere lejlighedsrygere blandt gymnasie-ungdommen sammenlignet med resten. Mønsteret er mindst tydeligt med hensyn til overskridelse af genstandsgrænserne, der næsten er lige udbredt blandt alle ungdomsuddannelser. Der er tæt sammenhæng mellem rygevanerne hos forældre og stedforældre og de unges egne rygevaner. Der er dog endnu mere sammenhæng mellem venners rygevaner og de unges egne rygevaner. Det samme gælder brugen af stoffer og alkohol. Rapporten peger på, at der er grund til at fokusere mere på rygevanerne blandt erhvervsskoleeleverne og de unge, der ikke er i gang med en uddannelse. Den peger på behovet for at inddrage de unges samlede livsstil og forældrenes rygevaner i tilbuddene til de unge. Endelig peger den på, at aldersgruppen år er meget væsentlig i forhold til at hindre etablering af faste rygevaner, i forhold til at bremse udvikling af et massivt alkoholforbrug og måske i særlig grad i forhold til at kontrollere de unges eksperimenter med stoffer. Der er behov for en indsats for at mindske det massive alkoholforbrug og de mange uheldige følgevirkninger i form af afledte problemer som skadestuebesøg, uønsket samleje, brug af illegale stoffer man ellers ikke ville have taget, spirituskørsel mv. Det ser ud til, at hverdagsforbruget af alkohol om torsdagen er i stigning, ligesom brugen af fest - stoffer er det. Forhold, som det er væsentligt at fokusere særligt på i de kommende MULDundersøgelser og i forebyggelsesarbejdet generelt. 4 MULD-rapport Nr. 1\n5 Indholdsfortegnelse Forord 3 Sammenfatning 4 Indledning 7 Undersøgelsens temaer 7 Tobak 8 Hvem ryger og hvor ofte 8 Rygedebut 9 Andelen af dagligrygere stiger med alderen 11 Forbrug af cigaretter 12 Planer om rygestop 14 Alkohol 15 Debutalder for at drikke alkohol 15 Hvor meget drikker de unge 17 Hvor ofte drikker de 16 til 20-årige mere end 5 genstande 22 De 16 til 20-åriges egen vurdering af, hvor ofte de har været fulde 24 Hvilken type alkohol vælger de 16 til 20-årige? 26 Stoffer 27 Hvem har prøvet stoffer 27 Hash er mest udbredt 28 Andre stoffer 30 Brug af flere stoffer 31 Dopingmidler 32 Samvariation mellem rygning, alkohol og narkotika 34 Genstandsgrænsen og rygestatus 34 Genstandsgrænsen og hash 34 fortsættes MULD-rapport Nr. 1 5\n6 Rygning og hash 34 Samvariationen er størst blandt de yngste 36 Forbrug blandt venner og familie 37 Forældres og børns rygevaner 37 Alkohol 41 Venners alkoholvaner 43 Familiens og omgangskredsens brug af hash 45 Familiens og omgangskredsens brug af andre stoffer end hash 47 Ungdomsuddannelser 50 Inddeling af ungdomsuddannelserne 50 Forbrug blandt unge på forskellige uddannelsesretninger 50 Lavest andel af rygere på gymnasialuddannelse 51 Kønsforskelle ved brug af alkohol 52 Narkotika er oftest prøvet på ikke traditionel ungdomsuddannelse 52 Problemer med alkohol og narkotika 54 Stoffer 56 Appendix 1 57 Metode 57 Stikprøven 57 Udtræksproceduren 57 Rykker procedure 57 Stikprøvens repræsentativitet 57 Frafald blandt drenge og piger 58 Aldersfordelingen 58 Uddannelse 59 Indvandrere og efterkommere 60 Appendix 2 Bilagstabeller 61 6 MULD-rapport Nr. 1\n7 Indledning Denne rapport udspringer af MULD samarbejdet. Monitorering af Unges Livsstil og Dagligdag i daglig tale MULD er et samarbejdsprojekt mellem Sundhedsstyrelsens Center for Forebyggelse og Kræftens Bekæmpelse. Formålet er at bidrage med data til: 1) Monitorering 2) Målgruppeanalyse: analysere målgruppen 16 til 20-årige med henblik på konkrete sundhedsfremmende initiativer 3) Adfærdsforskning: anvende data til forskning i unges livsstil med henblik på sundhedsadfærd og livsstil 1 4) Epidemiologi: anvende data til epidemiologisk forskning i sammenhæng mellem livsstil og sygdom 2 For at muliggøre analyser inden for de fire områder iværksatte Sundhedsstyrelsen og Kræftens Bekæmpelse i år 2000 en undersøgelse af 3000 repræsentativt udvalgte herboende danske borgere med CPR-nummer i alderen år. Desuden undersøges: Fysisk form, højde, vægt og helbred Daglige aktiviteter Fritidsvaner Alle disse områder perspektiveres ved hjælp af: Demografiske baggrundsvariable Uddannelse Trivsel Desuden er der mulighed for at forfølge specielle temaer. I 2000 blev de unges holdning til følgende temaer belyst: Støttende nærmiljøer Institutionelle rammer for rygeophør Spørgeskemaet består af en række kernespørgsmål, der i så høj grad som muligt anvender standardiserede formuleringer, der kan sammenlignes med andre undersøgelser af samme aldersgruppe. Undersøgelsens temaer Undersøgelsen beskæftiger sig med følgende temaer: Sundhedsvaner og sundhedsadfærd. rygning alkohol fysisk aktivitet brug af narkotiske stoffer Selvvurderet helbred Psyko-sociale ressourcer og problemer 1 Med begrebet sundhedsadfærd menes både risikobetonet adfærd som rygning, alkoholindtag, narkotikaforbrug, men også forebyggende adfærd, som fysisk aktivitet og sund kost. 2 Sygdom opfattes i denne sammenhæng bredt. Det vil sige, at der kan være tale om både somatiske og psykiske lidelser. Muld anvender WHO s definition af sundhed: Sundhed er en tilstand af fysisk, psykisk og social velbefindende og ikke blot fravær af sygdom. MULD-rapport Nr. 1 7\n8 Tobak 21% af de 16 til 20-årige er dagligrygere Der er lige mange drenge og piger, der ryger dagligt 38% af de drenge, der ryger dagligt, har et forbrug på over 15 cigaretter om dagen 25% af de piger, der ryger dagligt, har et forbrug på over 15 cigaretter om dagen Flere piger end drenge er lejlighedsrygere Andelen af dagligrygere stiger med alderen 24% af dagligrygerne har aktuelle planer om at stoppe I det følgende vil undersøgelsesresultater, der omhandler tobak, blive belyst. Der er sat fokus på temaer som rygeprævalens, rygedebut, forbrug af tobak samt rygestop. Temaer, der samlet set tegner et billede af de 16 til 20-åriges rygemønster. I et senere kapitel behandles samvariationen mellem de 16 til 20-åriges forbrug af tobak, alkohol og narkotika. På trods af at der siden 1970 erne er sket et støt fald i antallet af unge, der begynder at ryge, er der stadig en femtedel af de 16 til 20-årige, der i dag etablerer sig som dagligrygere. Dertil kommer de rygere, der ryger indimellem. Her tegner drengene sig for 9% og pigerne for hele 13%. Der er færre rygere blandt de 16 til 20-årige end i den øvrige del af befolkningen, men ser man på de såkaldte festrygere, er der flere blandt de 16 til 20-årige, end der er i befolkningen generelt. Andelen af festrygere reduceres med alderen, men erstattes af en stigende andel af dagligrygere. Hvem ryger og hvor ofte Der er lige mange piger og drenge, der ryger hver dag, idet andelen af dagligrygere både for pigers og drenges vedkommende ligger på 21%. Dertil kommer den andel, der ryger indimellem, men altså ikke dagligt. Her er der tale om 9% af drengene og 13% af pigerne. Denne gruppe udgør et forholdsmæssigt stort tillæg til andelen af rygere. Endelig skal bemærkes, at 70% af drengene og 66% af pigerne ikke ryger (jf. tabel 1). Rygehyppighed blandt de 16 til 20-årige drenge og piger (i procent) Tabel 1 RYGER DU? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Mgl. besvarelse Ja, hver dag Ja, mindst én gang om ugen 1,2 3,1 5,8 5,1 3,3 3,8 4,1 6,9 4,7 3,9 3,2 4,6 Ja, men sjældnere end hver uge 7,8 7,2 3,2 4,0 5,5 5,5 8,2 8,7 9,9 7,8 6,0 8,1 Nej, jeg ryger ikke Total drenge og 1114 piger indgår i beregningerne. Manglende besvarelse: 11 drenge og 11 piger. Sandsynligheden for, at forskellene mellem drenge og piger er tilfældige, er mindre end 1% (p<0,01). Sandsynligheden for, at aldersforskellene i nej, jeg ryger ikke og ja, hver dag er tilfældige, er mindre end 1% (p<0,01). 8 MULD-rapport Nr. 1\n9 Rygning blandt drenge og piger i procent (N=2046) Fig ,0% Drenge Piger 6 55,0% 5 45,0% 4 35,0% 3 25,0% ,0% 1 5,0% Ryger ikke Dagligt 3,8 Min. én gang pr. uge 4,6 5,5 8,1 Under én gang pr. uge Hyppighed Manglende besvarelse: 22 Rygedebut Langt den største del af de rygere, der deltog i spørgeskemaundersøgelsen, begyndte at ryge regelmæssigt i års alderen. Således debuterede 13% af de drenge, der i dag er dagligrygere og 10% af de dagligrygende piger allerede som 12-årige. Meget få, det vil sige under 5% af de 20-årige, der i dag er dagligrygere, begyndte at ryge som 19 til 20-årige (jf. figur 2). Debutalder blandt dagligrygere Fig 2 25,0% Drenge Piger 15,0% ,0% 0,0 % Debutalder Mønsteret for rygedebut er næsten ens blandt drenge og piger. Selvom de fleste, næsten 90% af dagligrygerne begynder at ryge inden 17 års alderen, er der fortsat tilgang af rygere hen over perioden år. Især sker der et skift i retning af, at en større andel af rygerne bliver dagligrygere (se figur 3). MULD-rapport Nr. 1 9\n10 Rygestatus for drenge og piger i forskellige aldersgrupper Fig Drenge årige rygere fordelt på rygestatus Sjældnere Hver uge Dagligryger , år 10 9 Piger årige rygere fordelt på rygestatus Sjældnere Hver uge Dagligryger , år 10 MULD-rapport Nr. 1\n11 Andelen af dagligrygere stiger med alderen Andelen, der ryger dagligt, stiger med alderen i denne aldersgruppe. Blandt drengene ses en stigning fra 16% blandt de 16-årige til 24% blandt de 20-årige, mens stigningen for pigernes vedkommende går fra 15% blandt de 16-årige til 25% blandt de 20-årige (se figur 4). Det store spring ses mellem 16 og 18 års alderen, hvor der sker en stor bevægelse fra gruppen af lejlighedsrygere til gruppen af dagligrygere. Det er altså ofte i dette aldersspænd, at et permanent rygemønster etableres. Dagligrygning i forskellige aldersgrupper, drenge og piger i procent. (N=2046, manglende 22) Fig ,0% 2 15,0% Drenge 24 Piger ,0% år Sandsynligheden for, at stigningen i andelen af dagligrygning skyldes tilfældig variation, er mindre end 1%. MULD-rapport Nr. 1 11\n12 Forbrug af cigaretter I dette afsnit er de unges forbrug af cigaretter opgjort på to forskellige måder. For det første er der angivet, hvor stort det gennemsnitlige forbrug af cigaretter er for alle de unge i undersøgelsen (tabel 2, figur 5), dernæst er det gennemsnitlige forbrug angivet for alle dagligrygerne (figur 6). Blandt voksne defineres personer, der ryger 15 eller flere cigaretter pr. dag som storrygere. Med denne definition er 8,0% af samtlige drenge og 5,2% af samtlige piger storrygere (tabel 2). For begge køn ses en tendens til, at andelen af storrygere stiger med alderen. Blandt drengene stiger andelen af storrygere fra 4% blandt de 16- årige til 14% blandt de 19-årige, mens det for pigerne gælder, at 3% af de yngste er storrygere, mens tallet er knap 8% for de ældste (tabel 2 og figur 5). Andelene i tabellen er beregnet af samtlige unge, ikke kun dem, der ryger. Andel blandt piger og drenge i forskellige aldersgrupper, som ryger over/under 15 cigaretter dagligt (i procent) Tabel 2 HVOR MANGE CIGARETTER RYGER/RØG DU DAGLIGT? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Mgl. besvarelse Ryger ikke cigaretter Ryger mindre end 15 cigaretter/dag Ryger 15 eller flere cigaretter/dag 4,3 5,1 8,4 14 8,8 8,0 2,7 5,2 4,3 7,7 6,4 5,2 Total drenge og 1114 piger indgår i beregningerne. Manglende besvarelse: 11 drenge og 11 piger. 12 MULD-rapport Nr. 1\n13 Andelen af alle respondenter, der er storrygere (15+/dag) i forskellige aldersgrupper (piger og drenge i procent) Fig 5 16,0% 14,0% 14 Drenge Piger 12,0% 1 8,0% 6,0% 4,0% 4,3 2,7 5,1 5,2 8,4 4,3 7,7 8,8 6,4 2,0% år I figur 6 ses, at blandt dagligrygerne er der 38% af drengene og 25% af pigerne, som er storrygere. Hvor meget ryger de unge? Rygemønsteret blandt nuværende dagligrygere. Figuren viser, hvor stor en andel af rygere, der ryger hhv 1-4, 5-9, eller over 15 cigaretter om dagen (piger og drenge i procent) Fig til 14 5 til til ,0 Dreng Pige MULD-rapport Nr. 1 13\n14 Planer om rygestop I alt 17% af dem, der ryger på nuværende tidspunkt eller har røget tidligere, har erfaringer med rygestop. Blandt dagligrygerne og blandt de lejlighedsrygere, der ryger mindst én gang om ugen, er det over halvdelen, der har planer om at stoppe på et eller andet tidspunkt nu eller senere. Der er 9% af dagligrygerne, som har planer om at stoppe inden for en måned, yderligere 15% ønsker at stoppe inden for 1-6 måneder. Der er altså 24% af dagligrygerne, der har aktuelle planer om at iværksætte et rygestop. Der er ikke stor forskel på drenge og piger, hvad planer for rygeophør angår (fig 7). Hvor mange dagligrygere har planer om at stoppe? (piger og drenge i procent) Fig Ved ikke Nej Senere Om 1 til 6 mnd. Ja indenfor 1 mnd ,0 10 Dreng Pige Blandt de, der ikke ryger hver uge, er der færre, der har aktuelle planer om at stoppe, kun 15% af de, der ryger sjældnere end én gang om ugen, har planer om at holde op inden for det næste halve år. Denne gruppe er tilsyneladende mere tilfredse med deres rygestatus end dem, der ryger hyppigere. De 16 til 20-årige udgør ca personer af den danske befolkning. Heraf er ca. 26% regelmæssige rygere, dvs. at de ryger mindst én gang om ugen. Af dem har omkring hver fjerde aktuelle planer om et rygestop. Der er således ca unge mellem 16 og 20 år, der aktuelt er motiverede for et rygestop. 14 MULD-rapport Nr. 1\n15 Alkohol 81% af drengene og 73% af pigerne havde drukket alkohol inden for den seneste uge 24% af drengene og 14% af pigerne drikker over de voksnes genstandsgrænser 20% af drengene drak mere end 15 genstande sidst de var fulde og 24% af pigerne drak mellem 8-14 genstande 10% af drengene har drukket 10 gange eller mere inden for den seneste måned Der drikkes markant mere alkohol i weekenden, men 37% af drengene drak på hverdage mest om torsdagen Danske unge piger og drenge drikker mere end andre europæiske unge. Det har derfor været formålet med denne undersøgelse at indkredse, hvor mange unge der har et stort alkoholforbrug, hvor ofte de drikker sig fulde, og hvor meget de drikker, når de drikker sig fulde. Endelig har undersøgelsen set på, hvilke problemer og negative oplevelser de unge har haft i forbindelse med, at de havde drukket alkohol. Mængden af problemer og negative oplevelser sættes i relation til, hvor ofte de drikker sig fulde. Når de unges alkoholforbrug skal vurderes, skal man holde sig for øje, at drenge tåler mere end piger. Generelt bliver piger fulde af omkring 2/3 af den mængde, som drenge drikker for at opnå samme grad af beruselse. Det skyldes, at alkoholen opløses i kroppens væske. Da kvinder har mindre væske og mere fedt i kroppen, giver samme mængde alkohol en større promille hos kvinder, uanset om man vejer det samme.vægtforskellene mellem kønnene uddyber denne forskel mellem hvad kvinder og mænd kan tåle. Dette afspejler sig i genstandsgrænserne for voksne. De ligger på 21 genstande for mænd og 14 for kvinder. Unge udvikler sig meget i års alderen både fysisk, psykisk og socialt. Genstandsgrænserne gælder derfor ikke for unge. Genstandsgrænserne for voksne er fastlagt ud fra, hvornår der er stigende risiko for helbredsmæssige skader ved et længevarende alkoholforbrug. De samme risikokriterier kan ikke anvendes for unge, da piger og drenge udvikler sig forskelligt, og da der er stor forskel på, i hvilke faser udviklingen på det fysiske, psykiske og sociale niveau finder sted hos forskellige unge. Unge drikker ofte for rusens skyld det vil sige store mængder på kort tid. Derfor er de umiddelbare skader, som unge har af deres alkoholforbrug, anderledes sammenlignet med den del af den voksne befolkning, der har et jævnligt og ofte dagligt forbrug. Da mange unge fokuserer på, hvor meget der kan drikkes, frem for hvor lidt der skal til for at opnå den ønskede effekt, ser man hos de unge oftere alkoholforgiftninger, ulykker, involvering i vold og kriminalitet samt sociale problemer med venner og forældre. Endelig kan alkoholforbruget gå ud over, hvordan den unge fungerer i skolen. For en udsat del af ungdommen kan et højt alkoholforbrug være begyndelsen til et liv i en alkoholkultur, hvor man er afhængig af alkohol med de kendte helbredsmæssige, sociale og psykiske følger. I denne undersøgelse belyses de umiddelbare skader og problemer som de unge oplever i forbindelse med, at alkohol drikkes for rusens skyld. Debutalder for at drikke alkohol Blandt de drenge, der drikker alkohol, hvilket er ca. 95% af alle, er de fleste (77%) år eller ældre, da de prøver det første gang, mens de typisk er år første gang de er fulde (se figur 8a og 8b). Det er bemærkelsesværdigt, at hele 7% angiver at have været 12 år eller derunder første gang, de var fulde. Mønsteret er næsten det samme for drenge og piger, det ser dog ud til,at pigerne begynder lidt senere end drengene, og at der er lidt færre piger, der har været fulde, før de blev 13 år. Det bør dog anføres, at spørgeskemaet ikke har skelnet mellem den unges egen intentionelle fuldskab og den type, hvor meget små børn sipper sjatter eller til voksnes morskab drikkes berusede. Den sidste type debut sker ofte i en meget ung alder. Tanken har dog været, at det var de unges egne erfaringer i venners lag, der blev spurgt til. MULD-rapport Nr. 1 15\n16 Debutalder for første gang svarpersonerne drak alkohol (i procent af de der svarer på spørgsmålet om debutalder) Fig 8a 7 63 Drenge Piger Under Debutalder for første gang svarpersonen drak alkohol Debutalder for første gang svarpersonerne var fulde (i procent af besvarede) Fig 8b 35,0% Drenge Piger ,0% ,0% ,3 5,0% 3,9 Under Debutalder for første gang svarpersonen var "fuld" 16 MULD-rapport Nr. 1\n17 Det er normen og ikke undtagelsen, at 16 til 20-årige drenge og piger drikker alkohol. I en tilfældig uge - det vil sige den seneste uge før svarpersonen udfyldte spørgeskemaet - har 81% af drengene og 73% af pigerne drukket alkohol (se figur 9, tabel 3). Andelen blandt de 16 til 20-årige, der har drukket alkohol i den seneste uge i forskellige aldersgrupper (i procent) Fig Drenge Piger Hvor meget drikker de unge De unge blev spurgt om, hvor mange genstande de havde drukket i den forgangne uge. Der blev spurgt specifikt til hver enkelt ugedag. Svarene er blevet omregnet til alkoholforbrug henholdsvis på hverdage, i weekender og for hele ugen. Weekend er defineret som fredag, lørdag, søndag, og hverdage er de resterende fire ugedage. Forbrugsniveauet er meget højt. 42% af drengene har drukket over 14 genstande i den sidste uge, og 38% af pigerne har drukket over 7 genstande. 24% af drengene og 14% af pigerne har drukket mere end den genstandsgrænse, som Sundhedsstyrelsen sætter for voksne (jf. figur 10 og tabel 3). Fordelingen af hvor mange genstande de unge drak den seneste uge (drenge og piger i procent) Fig Drenge Piger >28 Genstande Sandsynligheden for, at kønsforskellene skyldes tilfældig variation, er mindre end 0,1%. MULD-rapport Nr. 1 17\n18 De unges alkoholforbrug fordelt på drenge og piger i forskellige aldersgrupper (i procent) Tabel 3 HVOR MANGE GENSTANDE DRAK DU I SIDSTE UGE? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Ugentligt Drak ikke genstande genstande genstande Mere end 14 genst , Mere end 21 genst Total Der er et markant skift i forbrugsniveauet fra 16 år til 17 år blandt både drenge og piger. Andelen der ikke drak den forgangne uge er 32% blandt drenge og 35% blandt piger på 16 år. Når de bliver 17 år er det kun 19% af drengene og 26% af pigerne, der ikke har drukket i sidste uge. Tilsvarende er andelen af de, der drikker allermest og mere end voksen-genstandsgrænsen 14% blandt de 16-årige drenge og 27% blandt de 17-årige. Denne andel er nogenlunde den samme for aldersgrupperne mellem årige drenge. Blandt pigerne er det 6% af de 16-årige og 18% af de 17-årige, der har drukket over voksen-genstandsgrænsen (jf. tabel 3). 18 MULD-rapport Nr. 1\n19 De unges alkholforbrug på hhv. hverdage og weekend-dage (i procent) Tabel 4 HVOR MANGE GENSTANDE DRAK DU I SIDSTE UGE? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle Hverdag N Drak ikke genstande , Mere end 8 genst. 4, ,5 1,2 2,5 3,4 3,7 2,3 Total Weekend Drak ikke genstande genstande genstande ,5 13 8,8 11 4,5 8, genstande 10 6,0 13 9,5 7,1 9,1 0,9 0,9 1,3 3,9 1,8 1,7 >28 genstande 3,0 12 9,4 6,7 10 8,4 0,5 2,1 0,8 1,0 2,3 1,3 Total drenge, 1125 piger indgår i beregningerne *Hverdage: mandag, tirsdag, onsdag, torsdag. **Weekend: fredag, lørdag, søndag. Blandt drengene er det mere end 1/3 af de 17 til 18-årige, der har et hverdagsforbrug. Dette forbrug er stigende med alderen, således at næsten halvdelen af de 19 til 20-årige drenge har et hverdagsforbrug. Blandt pigerne er der færre med et hverdagsforbrug. 13% af de årige piger har et hverdagsforbrug, mens det stiger til 22-23% blandt de 19 til 20-årige piger (tabel 4, figur 11). MULD-rapport Nr. 1 19\n20 Andelen, der har drukket alkohol på en hverdag inden for den seneste uge (piger og drenge i forskellige aldersgrupper i procent) Fig Drenge 48 Piger , år Sandsynligheden for, at køns- og aldersforskelle skyldes tilfældig statistisk variation, er mindre end 0.1% testet i logistisk regression med drukket alkohol på hverdag: ja/nej som udfaldsvariabel. Næsten halvdelen af hverdagsforbruget drikkes om torsdagen, hvilket tyder på, at weekenden, når det drejer sig om alkoholforbrug, for mange starter allerede om torsdagen. Weekendforbruget blandt de unge er meget stort. 78% af drengene og 70% af pigerne drak alkohol i den forgangne weekend. 37% af drengene drak over 14 genstande i weekenden, og 35% af pigerne drak over 7 genstande i weekenden (tabel 4). Andelen, der drak mere end de voksnes genstandsgrænser i den sidste weekend, var 13% blandt de 16-årige drenge og 17% blandt de 20-årige drenge. Det vil sige at det massive overforbrug er næsten lige så stort blandt de helt unge (16-årige), som blandt de 20-årige mænd. Blandt pigerne drak 6% af de 16- årige piger, 16% blandt de 17 og 19-årige og kun 9% blandt de 20-årige piger over de voksnes genstandsgrænser. Det massive overforbrug er således relativt lavt blandt de 20-årige piger. Inden for de seneste 30 dage er der en stor andel af de unge, der har drukket mere end én gang om ugen i gennemsnit. 23% af de 16-årige drenge og 35% af de 20-årige har drukket 6 gange eller mere inden for den seneste måned og 10% af alle drenge har drukket 10 gange eller mere inden for den seneste måned. Blandt pigerne er der en lavere hyppighed: 17% af de 16-årige og de 20-årige piger har drukket 6 gange eller mere inden for den sidste måned. Blandt de årige piger er der en højere andel, der har drukket 6 gange eller mere nemlig mellem 22% og 26%. Det kunne pege på, at år er den periode, hvor piger har det hyppigste alkoholforbrug, og at det i 20-års alderen mindskes noget. Andelen af 16 til 20-årige piger, der har drukket 10 gange eller mere, er ca. den samme i alle aldersgrupper. Den ligger på mellem 3,5% -5%. Der er således en meget tydelig forskel på drenge og pigers drikkehyppighed. Andelen af drenge, som havde drukket alkohol over 10 gange, er stigende fra 16 til 19 år (henholdsvis 5,5% og 14%), hvorefter den atter falder blandt de 20-årige (8,5%). Et lignende mønster ses blandt de piger, som havde drukket mange gange, det vil sige > 6-9 gange. Herudover ses ikke nogle tydelige tendenser op gennem aldersgrupperne med hensyn til, hvor ofte der var blevet drukket inden for de sidste 30 dage (tabel 5 og figur 12 og 13). Hvor ofte drikker de 16 til 20-årige? 20 MULD-rapport Nr. 1\n21 Tabel 5 Frekvens af alkoholforbrug (i procent) TÆNK TILBAGE PÅ DE SIDSTE 30 DAGE. VED HVOR MANGE LEJLIGHEDER (FESTER, SAMMENKOMSTER ELLER LIGNENDE) HAR DU DRUKKET? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Mgl. besvarelse gange* 17 8,8 8,7 7,9 4,5 9,3 14 8,7 6,9 9,5 11 9,9 1-2 gange gange gange gange 5,5 8, ,5 9,7 4,1 3,5 3,9 5,0 3,7 4,0 Total drenge, 1047 piger indgår i beregningerne, manglende besvarelse 14 drenge og 16 piger. *personerne som aldrig drikker alkohol er med i denne kategori Frekvens af alkoholforbrug inden for seneste måned (drenge og piger i procent) Fig Drenge Piger ,3 9,9 9,7 4, Antal gange MULD-rapport Nr. 1 21\n22 Indtag af alkohol mere end 10 gange inden for seneste 30 dage (fordelt på aldersgrupper, drenge og piger i procent) Fig 13 16,0% 14,0% 14 Drenge Piger 12,0% ,0% 8,8 8,5 6,0% 4,0% 5,5 4,1 3,5 3,9 5,0 3,7 2,0% år Forskellene mellem køn er signifikant (p<0,001), mens aldersforskellen kun er signifikant for drengenes vedkommende. For drengenes vedkommende er forskellen mellem andelen af de 19-årige og de 20-årige, der har drukket mere end 10 gange, ligeledes signifikant p<0.05. Hvor ofte drikker de 16 til 20-årige mere end 5 genstande I undersøgelsen måles beruselse på to forskellige måder. Dels hvor ofte de unge har drukket mere end 5 genstande inden for den seneste måned, dels hvor ofte de har været fulde og i den forbindelse, hvor meget de drak, sidste gang de var fulde. Et alkoholforbrug på over 5 genstande bliver ofte brugt som en indikator for, at man drikker for at blive beruset. Her skal man være opmærksom på, at dette mål bruges for mænd. Kvinder bliver berusede ved ca. 2/3 af den alkoholmængde, som mændene bliver berusede af. En indikator for, hvornår kvinder drikker for at blive berusede, skulle således være på omkring 3,5 genstande. I denne undersøgelse er 5 genstande brugt som en generel indikator. Det er normen blandt de 16 til 20-årige at blive beruset én eller flere gange i løbet af en måned. 81% af drengene og 70% af pigerne havde drukket over 5 genstande en eller flere gange inden for den sidste måned (tabel 6 og figur 14). Blandt pigerne har omkring 36% drukket mere end 5 genstande tre eller flere gange den sidste måned. Hos drengene er det knap 58%. Andelen af drenge, som havde drukket over 5 genstande, er stigende med alderen. Blandt pigerne er den først stigende, hvorefter den falder blandt de 20-årige (figur 15). 22 MULD-rapport Nr. 1\n23 Andelen, der har drukket mere end 5 genstande inden for de seneste 30 dage (drenge og piger i forskellige aldersgrupper i procent) Tabel 6 TÆNK TILBAGE PÅ DE SIDSTE 30 DAGE. VED HVOR MANGE LEJLIGHEDER HAR DU DRUKKET MERE END 5 GENSTANDE? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Mgl. besvarelse gange* gange gange gange ,4 8,8 10 6,7 4,2 7,0 >10 gange 4,4 6,0 8,5 9,6 8,2 7,4 1,5 1,4 2,3 2,1 2,4 1,9 Total Antal gange, der er drukket mere end 5 genstande inden for de seneste 30 dage blandt drenge og piger (i procent) Fig ,0% 3 25,0% Drenge 25 Piger ,0% 1 9,0 5,0% >6 MULD-rapport Nr. 1 23\n24 Andel af de unge, der har drukket mere end 5 genstande ved mindst én lejlighed inden for de seneste 30 dage (i procent) Fig Drenge Piger år For de 18 og 19-årige er forskellen mellem drenge og piger ikke signifikant. De 16 til 20-årige s egen vurdering af, hvor ofte de har været fulde 75% af de 16 til 20-årige drenge og 67% af pigerne oplyser, at de har været fulde én eller flere gange inden for den seneste måned (figur 16). Omkring 18% af drengene havde drukket sig berusede (selvoplyst vurdering) 6 gange eller flere inden for den sidste måned. 45% af drengene havde drukket sig berusede 3 gange eller mere inden for den sidste måned (se tabel 7). Andel blandt drenge og piger i forskellige aldersgrupper, der har været fulde (drenge og piger i forskellige aldersgrupper i procent) Tabel 7 HVOR OFTE HAR DU VÆRET FULD INDEN FOR DE SENESTE 30 DAGE? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Mgl. besvarelse gange* gange gange gange 9, ,9 5,8 7,8 5,7 3,3 5,0 >10 gange 2,5 4,7 4,3 7,0 4,1 4,5. 0,9 0,9 0,5 1,4 0,8 Total *Personer, som aldrig drikker alkohol, er medtaget i denne kategori 24 MULD-rapport Nr. 1\n25 Andel af drenge og piger, der har været fulde inden for seneste 30 dage (i procent) Fig Drenge Piger år Kønsforskellene er signifikante (p<0,01), mens den lineære aldersstigningen kun er signifikant blandt drengene. Hvis de 20-årige pigers andel sættes til 1 er både de 17 og 18-åriges andele signifikant højere end de 20-åriges (logistisk regression med alder som klassevariabel). For pigernes vedkommende tyder det på, at forbruget af alkohol topper for de 18 til 19-årige, hvorefter det aftager noget (tabel 3, figur 13, 15, 16). Vi kan ikke med nærværende tværsnitsundersøgelse afgøre, om stigningen op til 18 år og faldet i års alderen dækker over, at de piger, der i dag er 18 år, vil have højere forbrug, når de bliver ældre, eller om der er tale om, at forbruget falder igen med alderen. For at kunne afgøre det, må vi følge de piger, der i år 2000 er 18-årige, og se på deres forbrug i årene fremover. Der er nogen kønsforskel på, hvor ofte de unge efter eget udsagn drikker sig fulde. Der er således nogle flere drenge, der mener at de har været fulde 6 eller flere gange inden for de seneste 30 dage (p<0,001) (tabel 7). Der skal meget til, før de unge vurderer, at de er fulde. 37% af drengene oplyste, at de drak mellem 8-14 genstande, sidst de var fulde, og 20% drak mere end 15 genstande, sidst de var fulde (figur 17). Hvor mange genstande drak du sidste gang du var fuld? (drenge og piger i procent) (N=2046) Fig ,0% Drenge Piger 3 25,0% ,0% ,6 11 5,0% 3,2 Kan ikke huske Har ikke været fulde Der er signifikant flere drenge, der drak 15 + genstande og 8-14 genstande, mens der er signifikant flere piger, der drak 1-7 genstande (p<0,001). MULD-rapport Nr. 1 25\n26 Da piger generelt bliver fulde af omkring 1/3 mindre alkohol end drenge, er det ikke overraskende, at pigerne oplyser, at de drak mindre end drengene, sidst de var fulde. 38% af pigerne siger, de havde drukket 1-7 genstande, sidst de var fulde, og 24% sagde, de havde drukket 8-14 genstande, sidst de var fulde. Der er en tendens til, at de ældre aldersgrupper havde drukket flere genstande end de yngre, sidst de var fulde. Men det skal bemærkes, at selv blandt de 16-årige drenge var der 6,5%, der sagde, at de havde drukket mellem genstande, sidst de var fulde og 18% af de 16-årige piger, der havde drukket mellem 8-14 genstande, sidst de var fulde. Ca. hver fjerde kunne ikke huske, hvor meget de havde drukket, sidst de var fulde. Hvilken type alkohol vælger de 16 til 20-årige? Der er næsten ingen unge, der drikker lyst øl. De fleste drenge (88%) drikker almindelig øl, men næsten lige så mange drikker stærk spiritus som vodka og whisky. Andelen af drenge, der drikker stærk øl og vin ligger på et meget lavere niveau, nemlig omkring 45%. Hos pigerne var det den største andel, der drak stærk spiritus, knap 80%. Der er dog ikke stor forskel på hvor mange piger, der drikker øl, vin eller spiritus. 26 MULD-rapport Nr. 1\n27 Stoffer Et flertal af de unge har aldrig prøvet nogen form for illegale stoffer Generelt har flere drenge end piger prøvet illegale stoffer 38% af drengene og 28% af pigerne i aldersgruppen år, har prøvet et eller flere illegale stoffer. Cannabis (hash, pot, marihuana) er det mest udbredte stof 14% af drengene og 5% af pigerne har røget hash inden for den seneste måned Næstefter hash er speed (amfetamin) og E (ecstacy) de stoffer, de unge hyppigst har prøvet. Også her er der en større andel blandt drenge end piger Debutalderen er typisk år og generelt højere blandt piger end blandt drenge Der er en stærk stigning i andelen, der har prøvet stoffer, med stigende alder fra år Der er ikke entydige forskelle mellem de forskellige uddannelsestyper mht. de unges brug af stoffer Undersøgelser af befolkningens brug af illegale rusmidler har, siden man først lavede denne type undersøgelser i slutningen af 1960 erne, vist, at det altovervejende er unge, der eksperimentere med stoffer. Gennem årene er det påvist, at de fleste af dem, der prøver stoffer, netop nøjes med at prøve, og at cannabis (hash, marijuana, skunk, pot mv.) er langt det mest almindelige af de illegale stoffer. Men herudover er unges eksperimenter med illegale stoffer slet ikke konstant. Ungdomskulturen skifter og med den rusmiddelkulturen. De seneste år har der været en klar tendens til stigning i unges brug af illegale stoffer i Danmark, såvel som i Europa i øvrigt. Flere unge prøver stoffer, og flere stoffer bruges og accepteres i ungdomsmiljøerne. Ved siden af de gammelkendte stoffer (cannabis, amfetamin, kokain, heroin, lsd) dukker nye stoffer op på det illegale marked. Det drejer sig f.eks. om psilosybin-svampe, E (ecstasy) og lignende pillevarianter. Undtagelsen er heroin, der ikke er særlig udbredt blandt de unge, og det ser heller ikke ud til at rygeheroinen - der dukkede op i Danmark for nogle år siden- har fået et betydeligt marked blandt de unge 3. Når udviklingen sker hurtigt, kan undersøgelser, der gennemføres med flere års mellemrum, hurtigt gå fejl af væsentlige forandringer i samfundet. MULD-undersøgelsen, der gentages årligt, og som omfatter den aldersgruppe, hvor de fleste eksperimenter med stoffer sker, er derfor velegnet til at få et aktuelt og repræsentativt overblik over rusmiddelkulturen blandt danske unge, ligesom undersøgelsen kan bruges til at følge forandringer i denne rusmiddelkultur. Hvem har prøvet stoffer De unge blev spurgt, om de nogensinde havde prøvet narkotika/euforiserende stoffer, som hash, ecstasy, heroin eller lignende. Henholdsvis 38% af drengene og 28% af pigerne havde på et tidspunkt prøvet stoffer (tabel 9a). Langt de fleste af dem, der havde prøvet stoffer, havde debutalder senere end 15 år. Det gælder således for 74% af dem, der har prøvet hash, at debuten skete senere end det 15 ende år. Over 95% af de drenge, der har prøvet andre stoffer end hash og knap 90% af de piger, der har prøvet andre stoffer end hash, har prøvet det første gang i års alderen, netop den aldersgruppe, der er undersøgt i MULD. 3 Man skal dog være opmærksom på, at måske især heroinmisbruget har en stærk social slagside. Der kan gemme sig et væsentligt forbrug i de skyggetal, som vi ikke ser i frafaldet, der er på 30%. MULD-rapport Nr. 1 27\n28 Andelen blandt de 16 til 20-årige drenge og piger, der har prøvet stoffer (i procent) Fig Drenge Piger år Køns- og aldersforskelle er signifikante (p<0,001). Den signifikante forskel, hvad forbrug i forskellige aldersgrupper angår, er springet mellem de 16-åriges og de andre aldersgruppers forbrug (p<0,00001). Andelen af de unge, som har prøvet stoffer, mere end fordobles fra de 16-årige til de 19-årige. Blandt drengene er stigningen fra 20% til 45% og blandt pigerne fra 15% til 38% (figur 18). Det store spring blandt unge, som har prøvet stoffer, sker især fra 16 til 17 år. Hos såvel piger som drenge er der næsten tale om en fordobling mellem de to aldersgrupper (Tabel 8). Tabel 8 Andel, der har prøvet stoffer (drenge og piger i procent) HAR DU NOGENSINDE TAGET NARKOTIKA/EUFORISERENDE STOFFER (HASH, ECSTASY, HEROIN ELLER LIGNENDE)? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Mgl. besvarelse Ja Nej Total drenge og 1102 piger indgår i beregningerne, manglende besvarelse: 17 drenge og 23 piger. Hash er mest udbredt I tabel 9a og 9b ses en opgørelse over de unges prøvning af henholdsvis cannabis eller et af de andre illegale stoffer, der er spurgt til i undersøgelsen (amfetamin/speed, ecstasy, kokain, lsd, heroin, rygeheroin, psilocybinsvampe eller andre stoffer ). Da forekomsterne er små, er disse forskellige stoffer behandlet under ét. En udspecificeret oversigt over brugen af de forskellige stoffer findes i bilagstabellerne ( ), opdelt på køn og alder. Tabel 9a+b viser desuden, om forbruget er aktuelt, det vil sige, at de har svaret ja til inden for sidste måned eller sidste år, eller om forbruget ligger længere tilbage i tiden. 28 MULD-rapport Nr. 1\n29 Andel blandt piger og drenge i forskellige aldersgrupper, der har prøvet hash, dels nogensinde, dels inden for det seneste år og dels det akturelle forbrug målt inden for den seneste måned (i procent) Tabel 9a HAR DU NOGENSINDE PRØVET HASH? Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Mgl. besvarelse Ja, inden for den seneste måned ,5 6,0 5,4 5,8 3,6 5 Ja, inden for det seneste år , Ja, tidligere 1,2 5,6 5,7 8,4 14 7,0 3,6 9,8 9, Nej, har aldrig prøvet stoffet Total drenge og 1125 piger indgår i beregningerne. Tabel 9b Andel blandt piger og drenge i forskellige aldersgrupper, der har prøvet andet narkotika end hash, dels nogensinde, dels inden for det seneste år og dels det aktuelle forbrug målt inden for den seneste måned (i procent) Dreng Pige Alder 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle 16 år 17 år 18 år 19 år 20 år Alle N Ja, har prøvet inden for den seneste mdr. 1,8 2,5 4,2 2,2 1,6 2,5 0,5 0,9 0,4 0,5 0,9 0,6 Ja, inden for seneste år 3,0 4,6 4,7 7,8 8,2 5,6 3,2 3,8 2,5 2,4 3,6 3,1 Ja, tidligere 1,2 5,1 5, ,1 1,4 4,3 2,5 6,7 8,1 4,5 Nej, har aldrig prøvet stoffet Total drenge og 1125 piger indgår i beregningerne. MULD-rapport Nr. 1 29\n30 Hash er entydigt det stof, flest har prøvet. 37% af drengene har prøvet hash, hvoraf 14% har prøvet det inden for den seneste måned og 16% inden for det seneste år. De tilsvarende andele er lidt lavere blandt pigerne. Samlet er der 27% af pigerne, der har prøvet hash, der er 5% der har prøvet det inden for den seneste måned og 11% inden for det seneste år (se fig. 19). Andel af de unge, der har prøvet hash, opdelt på, hvornår de sidst har prøvet det (drenge og piger i procent) Fig ,0% 1 5,0% 14 5,0 16 Drenge Piger ,0 Seneste måned Seneste år Tidspunkt Tidligere Unge der aldrig har prøvet hash er ikke medtaget i figuren (d=63%, p=73%). Der ses en tendens til, at jo ældre de unge bliver, des større sandsynlighed er der for, at de har prøvet hash (se bilagstabel 133). Ser man udelukkende på den aktuelle brug af hash (inden for den seneste måned), er aldersforskellene ikke markante. Der er en stigning op til 18 år, hvorefter der er et fald. Forbruget hos de ældre ligger således noget tilbage i tiden. Hash er et stof, mange unge prøver, men som man også ofte stopper med igen. Andre stoffer Samlet har 15% af drengene og 8% af pigerne prøvet andre illegale stoffer end hash. Efter hash er amfetamin det stof, som flest har prøvet. Henholdsvis 11% af drengene og 5,9% af pigerne har prøvet amfetamin (se figur 20 og bilagstabel 134). Andelen af unge, der har prøvet amfetamin er signifikant stigende fra 16 til 20-års alderen. Dette gælder for begge køn (for drengene stiger andelen fra 5,3% blandt de 16-årige til 16% blandt de 20-årige, for pigerne fra 2,7% af de 16-årige til 9,5% af de 20-årige). De resterende stoffer har kun et fåtal af de unge prøvet (det vil sige mindre end 5-6% inden for samme køn). 30 MULD-rapport Nr. 1\n31 Andelen blandt drenge og piger, der har prøvet forskellige hårde stoffer (i procent) Fig 20 12,0% 1 11 Drenge Piger 8,0% 6,0% 4,0% 2,0% Amfetamin 5,9 5,4 Svampe 1,3 4,9 Ecstacy 2,7 4,1 1,9 Kokain 4,0 Snifning 1,8 1,8 0,9 0,3 0,5 0,6 0,5 LSD Rygeheroin Heroin Forskellene mll. drenge og piger er signifikante for amfetamin, svampe, ecstacy, kokain, snifning og LSD (p<0,01). For alle disse andre stoffer gælder det, at der er flere drenge end piger, der prøver dem. Kønsforskellene er mindre, når det drejer sig om de stimulerende stoffer, som amfetamin, ecstasy og kokain, end for de hallucinogene stoffer som svampe og LSD. Knap to drenge for hver pige har prøvet amfetamin eller ecstacy, mens der er godt fire gange så mange drenge som piger, der har prøvet svampe. Overordnet ses en stigning op gennem aldersgrupperne for amfetamin, kokain og psylocybinsvampe (se bilagstabel 134, 136, 140). For snifning af opløsningsmidler ses derimod ikke nogen stigning gennem aldersgrupperne, og meget få oplyser et aktuelt brug. Dette tyder på, at snifning af opløsningsmidler hører til i yngre aldersgrupper end de 16 til 20-årige, der er undersøgt i MULD-undersøgelsen. Brug af flere stoffer Hash er som nævnt langt det mest udbredte illegale stof, og de fleste af dem, der har brugt hash på et eller andet tidspunkt, har ikke brugt andre stoffer; det gælder for hhv. 62% af de drenge og 73% af de piger, der har prøvet hash. Omvendt er det meget ualmindeligt at prøve andre illegale stoffer, hvis man ikke har prøvet hash. Kun 2% af de drenge og 1% af de piger, der aldrig har prøvet hash, har prøvet andre illegale stoffer. Der er med andre ord en stærk samvariation mellem brug af hash og andre illegale stoffer, som ses i tabel 10c. Det er blandt de aktuelle hashbrugere (brugt sidste måned), man finder den største andel, der har brugt andre stoffer; 52% af de drenge og 33% af de piger, der brugte hash sidste måned før undersøgelsen, har også brugt et eller flere andre stoffer. MULD-rapport Nr. 1 31


Google Flights vil vise ”grønne” flyprissøgninger - STANDBY.dk\nFlyselskaberne får mere miljøvenlige fly, men flyver omvendt mere på grund af stadig flere passagerer. Arkivpressefoto fra Københavns Lufthavn: Ernst Tobisch.\nAf: Henrik Baumgarten i Luftfart 12. oktober 2021\nSenest opdateret: 12. oktober 2021 kl. 10:08 Print\nSøgemaskinen Google Flights har fået ny feature, muligheden for at finde den mest bæredygtige flyvning. ”Det er enkelt at rejse klimavenligt,” siger direktør for dansk prissammenligningsside.\nGoogle Flights har tilføjet en ny mulighed på søgemaskinen, hvor der nu også kan lægges et søgekriterie ind for at finde en flyvning for den planlagte rejse med den laveste CO2-udledning.\nDermed kan brugere af Google Flights også se, hvilken flyvning eller hvilket flyselskab, der giver den laveste kvælstofudledning, udover allerede eksisterende søgekriterier som billigste pris, hurtigste rejse og så videre. Det skriver nyhedsbureauet Associated Press, AP.\nEn CO2-søgning på Google Flights vil give et estimat for, hvor mange kilo kuldioxid, ens påtænkte flyvning udleder. Forslag til de mest klimavenlige flyvninger vises på søgemaskinen med grøn.\nGoogle oplyser, skriver AP, at de viste tal er en kombination af data fra EU’s Europæiske Miljøagentur, European Environmental Agency, samt data fra flyselskaberne om, hvilken flytype de bruger på de konkrete ruter. Disse informationer kan inkludere flyets alder, distancen mellem afgangs- og ankomstlufthavnen og så videre.\nIkke alle flyselskaber leverer de ønskede oplysninger til Google Flights, herunder om de bruger biodynamisk brændstof.\nMellemlandinger behøver ikke være skidt\nIfølge Google Flights kan flere stop undervejs på en længere rejse ofte resultere i, at den rejsendes miljøfodspor bliver større. Men det er ikke altid tilfældet, siger Google og henviser til, at flyves der med moderne flytyper udledes der oftest mindre forurening end med ældre flytyper, der for eksempel flyver direkte.\nBrancheorganisationen Airlines for America, A4A, oplyser til AP, at amerikanske flyselskaber har fordoblet deres brændstofeffektivitet siden 1978 ved blandt andet at købe stadig nyere fly. Udgiften til brændstof er typisk en af de største omkostninger for et flyselskab, der har omkring 25 procent af sine udgifter på denne konto.\nMen omvendt siger den uafhængige tænketank International Council on Clean Transportation til AP, at passagertrafik med fly stiger. Det betyder, ifølge tænketanken, at flyselskaberne, fordi de flyver stadig mere, også med moderne og mere miljøvenlige fly, reelt har udledt 33 procent mere CO2 mellem 2013 og 2019, året før coronakrisen.\n”Starter og landinger udleder meget CO2”\nOle Stouby, ejer af og administrerende direktør for den danske prissammenligningsside Travelmarket.dk, siger til STANDBY.DK om det nye tiltag fra Google Flights: ”Mange går op i at rejse mest klimavenligt, og det er faktisk rimelig enkelt, for det er i høj grad starter og landinger, som udleder meget CO2.\nDerfor skal man så vidt muligt vælge direkte flyvninger til destinationen, hvis det er muligt at flyve direkte. Ellers bør man have så få mellemlandinger som muligt på turen,” siger Ole Stouby og tilføjer:\n”Der kan være forskel på de forskellige flytyper, og de nyeste fly er som regel de mest klimavenlige. Mange flyselskaber har det som topprioritet at have en moderne og så ”grøn” flyflåde som muligt.\nDet vil automatisk nedsætte CO2-udslippet fra flyvninger. For flyve, det vil de fleste forbrugere, da de herved kan spare tid og penge på at rejse,” siger Ole Stouby.\nGoogle Miljø Travelmarket\t2021-10-12\nTagget med: Google Miljø Travelmarket


Vejledning til ansøgning om støtte fra Ansøgningsfrist d. 1. oktober PDF Free Download\nDownload "Vejledning til ansøgning om støtte fra Ansøgningsfrist d. 1. oktober 2014"\n1 Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold Vejledning til ansøgning om støtte fra puljen Implementeringstøtte til opstart af Fritidspasordninger Ansøgningsfrist d. 1. oktober 2014 INDHOLDSFORTEGNELSE 1 Indledning Baggrund for projektet Kort om fritidspasordningen Implementering af fritidspasordningen i projektperioden Projektets målgruppe Puljens formål Forventede resultater Ansøgerkreds Projektperiode Kriterier for tildeling af støtte Kriterier for udvælgelse af kommuner Krav til beskrivelse af projektet Dokumentation og evaluering Køn skal tænkes ind i projekterne (Ligestillingsvurdering) Tilskudsberettigede udgifter Der kan ikke søges tilskud til Praktiske oplysninger Budget Regnskabsaflæggelse Side 1 af 10\n2 1 Indledning Med finansloven for 2014 blev der afsat 280 mio. kr. over fire år til det samlede initiativ Tidlig Indsats Livslang Effekt på børne- og ungeområdet, som skal sikre en tidlig og målrettet indsats over for børn og unge, der vokser op i udsatte familier. Det samlede initiativ Tidlig Indsats Livslang Effekt har til formål at styrke kommunernes brug af forebyggende foranstaltninger, og sætte fokus på udsatte børns trivsel, udvikling og læring. Kommunerne kan søge om at deltage i Tidlig Indsats Livslang Effekt gennem implementering af en eller flere konkrete indsatser, som alle bidrager til at styrke kommunernes forebyggende tilbudsvifte. Som en del heraf anvendes 6 mio. kr til at udbrede fritidspasordninger i kommunerne. Der er i alt afsat 2,25 mio. kr. til opstart af Fritidspasordninger. Kommuner, der vil opstarte og implementere fritidspasordningen, som en del af det samlede initiativ Tidlig Indsats Livslang Effekt, deltager i et to-årigt forløb, som involverer proces- og implementeringsstøtte samt udbetaling af et engangsbeløb på maksimum kr. Midlerne skal bruges til opstartsaktiviteter, der kan støtte implementeringen af fritidspasordninger i kommuner, der ikke allerede har en sådan ordning. Kommunerne skal således selv afholde hovedparten af udgifterne til selve ordningen. Midlerne fra ansøgningspuljen kan anvendes fra 1. januar Det forventes, at kommuner vil kunne modtage proces og implementeringsstøtte i projektperioden. Der er ansøgningsfrist 1. oktober 2014 kl. 12. Svar på ansøgningen forventes primo januar 2015, og der er projektstart umiddelbart herefter. 1.1 Baggrund for projektet Undersøgelser viser, at udsatte børn og unge er mindre aktive i organiserede fritidsaktiviteter, end børn generelt er i Danmark 1. Det kan fx skyldes dårlige økonomiske forhold i familien eller manglende støtte og opbakning fra forældrene. Sammenhængen mellem deltagelse i fritidsaktiviteter og børns trivsel er ikke entydig, men internationale studier 2 peger på, at deltagelse i fritidsaktiviteter er relateret til forbedrede skolepræstationer, bedre trivsel og et styrket netværk ligesom det kan være kriminalitetsforebyggende. Med satspuljeaftalen for 2006 blev der derfor afsat 17,5 mio. kr. over to år til projektet Forsøg med fritidspas. Ti kommuner deltog i projektet og afprøvede forskellige modeller med henblik på at øge udsatte børn og unges deltagelse i fritidsaktiviteter. I 2010 besluttede satspuljepartierne at afsætte yderligere 80 mio. kr. i perioden til projektet Udbredelse af erfaringerne med forsøg med fritidspas. 23 kommuner deltager i projektet, som har til formål at udbrede og videreudvikle erfaringerne fra det tidligere projekt, herunder at imødekomme de anbefalinger evalueringen af projektet pegede på. 1 Dahl, Karen Margrethe (2007): Udsatte børns fritid et litteraturstudie. SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd. Andersen, Susan og Karin Helweg-Larsen (2008): Børns fysiske aktiviteter i skole og fritid. Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet. 2 Refereret i Dahl, Karen Margrethe (2007): Udsatte børns fritid et litteraturstudie. SFI Det Nationale Forskningscenter for Velfærd. Side 2 af 10\n3 1.2 Kort om fritidspasordningen Oxford Research foretog i 2009 en evaluering 3 af forsøg med fritidspas som overordnet viste positive resultater. Evalueringen konkluderede blandt andet, at det er kombinationen af fritidsvejledning og økonomisk støtte til kontingent, som har den største gennemslagskraft i forhold til integration af udsatte børn og unge i fritidslivet. Derudover anbefales det i evalueringen, at fritidspas udover at give mulighed for økonomisk støtte til kontingent, også rummer muligheden for at give økonomisk støtte til fx transport, udstyr, ture, lejre o.l.. Evalueringen viste desuden, at projektet nåede gruppen af udsatte børn og unge i gråzonen, men ikke gruppen af stærkt udsatte børn og unge. Projekterne i Udbredelse af erfaringerne med forsøg med fritidspas tager udgangspunkt i disse anbefalinger og et delmål er således at sikre, at både børn og unge i gråzonen og stærkt udsatte børn og unge nås. De kommuner, der tilbydes støtte, skal tage udgangspunkt i erfaringerne fra Forsøg med fritidspas. Evalueringen af Forsøg med Fritidspas kan findes her: Der kan desuden hentes inspiration fra de deltagende projekter i Udbredelse af erfaringerne med forsøg med fritidspas her: Implementering af fritidspasordningen i projektperioden I implementeringen af fritidspasordningen, er det afgørende at kommunerne: Ansætter en person til at koordinere indsatsen. Etablerer et godt samarbejde med kommunale frontmedarbejdere (lærere, SSP medarbejdere, sagsbehandlere, boligsocialmedarbejdere mm), som har kontakt til målgruppen af udsatte børn og unge. Sikrer at den koordinerende medarbejder formår at skabe tillidsfulde relationer til børn og unge. Forankrer indsatsen i fritidsforvaltningen, da dette giver mulighed for at have et tæt samarbejde med de lokale foreninger og dermed understøtte udbuddet af fritidsaktiviteter. For at understøtte den lokale implementering involverer projektet solid proces og implementeringsstøtte. Implementeringsstøtten indebærer bl.a., at der etableres en mentorordning, hvor medarbejdere fra de nuværende fritidspasprojekter i projekt Udbredelse af erfaringerne med forsøg med fritidspas matches med medarbejdere fra de nye projekter. Projektmedarbejdere, hvis projekter ligner hinanden med hensyn til målgruppe, metode, organisering mv., vil så vidt muligt blive matchet. Desuden vil projektkommuner blive inddelt i netværksgrupper og matchet på baggrund af deres målgruppe, metode, organisering mv. I løbet af projektperioden vil der jævnligt blive afholdt netværksmøder for grupperne, hvor de har mulighed for at dele erfaringer. I løbet af projektperioden besøges de nye projektkommuner jævnligt med det formål at bistå med implementeringen af deres fritidspasordning samt at formidle erfaringerne fra de tidligere fritidspasprojekter. Under første besøg vil der i fællesskab mellem den enkelte kommune og Socialstyrelsen blive udarbejdet en forandringsteori, som vil blive styrende for de enkelte projekter. 3 Oxford Research (2009): Evaluering af forsøg med fritidspas til udsatte børn og unge. Socialstyrelsen. Side 3 af 10\n4 Derudover vil projekterne løbende modtage proces- og implementeringsstøtte fra Socialstyrelsens medarbejdere. 2 Projektets målgruppe Den primære målgruppe for initiativet er udsatte børn og unge i alderen 6-18 år, der ikke har mulighed for at deltage i fritidsaktiviteter på lige vilkår med deres jævnaldrene. Udsatte børn og unge defineres som børn og unge, der ikke deltager i fritidsaktiviteter, fordi de er udsatte. Evalueringen af forsøg med fritidspas viste, at de afprøvede fritidspasprojekter primært nåede udsatte børn og unge i gråzonen, men ikke stærkt udsatte børn og unge. De to grupper er ikke præcist defineret, men beskrives overordnet nedenfor. Definition af udsatte børn og unge i forsøg med fritidspas Et fællestræk ved børn og unge i gråzonen er, at de har personlige og sociale kompetencer til relativt let at kunne indgå i fritidsaktiviteter, og det er fx sjældent, at børnene/de unge eller deres familier har en sag i socialforvaltningen. Årsagen til, at de alligevel ikke deltager i fritidsaktiviteter, skyldes primært forhold i familien eller omgivelser, fx en svag forældreopbakning og manglende økonomiske ressourcer. Omvendt har gruppen af stærkt udsatte børn og unge (også) i højere grad sociale, personlige og adfærdsmæssige vanskeligheder samtidig med, at mange også har svag forældreopbakning mm. Den direkte målgruppe, som indsatsen skal virke igennem, er kommuner, som ønsker at opstarte en fritidspasordning og som ikke allerede har en sådan ordning. 3 Puljens formål Formålet med puljen er at udbrede anvendelsen af fritidspasordninger til udsatte børn og unge i en række kommuner, som ikke allerede har en sådan ordning. Det gøres ved at tilbyde intensiv implementeringsstøtte til projektkommunerne. 4 Forventede resultater Der forventes følgende resultater for målgruppen af udsatte børn og unge: Fastholdelse af målgruppens deltagelse i fritidsaktiviteter - også ind i voksenlivet. Styrkelse af målgruppens sociale kapital, herunder børnenes/de unges sociale netværk og evner til at forstå sociale spilleregler. Intensivering af målgruppens fysiske udfoldelse og dermed forbedring af målgruppens sundhedstilstand. Forbedring af målgruppens livskvalitet. Side 4 af 10\n5 5 Ansøgerkreds Kommuner, der ønsker at opstarte en fritidspasordning, og som ikke allerede har en sådan ordning, kan søge om deltagelse i projektet. Frivillige organisationer og foreninger kan indgå som centrale samarbejdspartnere, men projektet skal forankres i en kommune. 6 Projektperiode Midlerne til opstartsaktiviteter skal anvendes i perioden 1. januar 2015 til 31.december Implementeringsstøtten gives i perioden 5. januar 2015 til 31. december Kriterier for tildeling af støtte Kommuner som deltager i projektet får proces- og implementeringsstøtte samt udbetaling af et engangsbeløb på maksimum kr. til opstartsaktiviteter, der kan støtte implementeringen af fritidspasordningen. Kommuner skal opfylde følgende krav for at deltage i projektet: Kommunen skal ud over det givne beløb der udbetales til opstartsaktiviteter, selv afholde hovedparten af udgifterne til selve ordningen. Kommunen skal sandsynliggøre, at tilstrækkelige økonomiske ressourcer er afsat til iværksættelsen af en fritidspasordning. Kommunen har truffet beslutning om implementering af en fritidspasordning på relevant ledelsesmæssigt niveau, der sandsynliggør ledelsesmæssig prioritering af og opbakning til projektet. Kommunen er indstillet på at modtage proces- og implementeringsstøtte fra Socialstyrelsen samt at modtage sparring fra en mentorkommune i perioden 1. januar december Der skal være udfærdiget en tids- og aktivitetsplan for hele projektperioden. 7.1 Kriterier for udvælgelse af kommuner Ministeriets vurdering vil tage udgangspunkt i en helhedsvurdering af ansøgningen, omhandlende de emner der er beskrevet nedenfor i punkt 7.2. Ud over en kvalitativ vurdering ud fra beskrivelsen af temaerne i punkt 7.2, vil der i udvælgelsen af ansøgningerne endvidere blive lagt vægt på at: Kommunerne etablerer fritidspasordninger, som både er møntet på gruppen af børn og unge i gråzonen samt gruppen af stærkt udsatte børn og unge. Der kan dog også gives støtte til projekter, som udelukkende har fokus på en af målgrupperne. De involverede projektmedarbejdere har viden om og erfaring med de målgrupper, de gerne vil nå i deres projekter. Kommunerne i deres ansøgning tager udgangspunkt i erfaringerne fra Forsøg med fritidspas. Side 5 af 10\n6 Kommunerne udvikler et projektdesign, der kombinerer fritidsvejledning 4 med mulighederne for økonomisk støtte til fx kontingent, udstyr mm. Projekter, der udelukkende tilbyder fritidsvejledning støttes dog også. Herudover vil Ministeriet i vurderingen af ansøgningen lægge vægt på ansøgerens parathed til at indgå i det påkrævede arbejde, som er nødvendigt for en vellykket implementering. Endelig vil der blive lagt vægt på geografisk spredning af de deltagende kommuner samt at inkludere kommuner af forskellig størrelse. 7.2 Krav til beskrivelse af projektet I ansøgningen skal vedlægges dokumentation for, at de angivne ressourcer og medarbejdertimer er til rådighed. Ansøgeren skal som minimum beskrive følgende i ansøgningen: Formål med implementeringen Organisationens formål med implementeringen skal være beskrevet. Herunder: Hvordan kommunen vil implementere ordningen? Hvilke problemer indsatsen skal løse for målgruppen, og hvilken forandring det skal medføre for målgruppen? Hvis der søges støtte til projekter, der udelukkende tilbyder fritidsvejledning, skal kommunen anføre i ansøgningen, hvordan de vil afhjælpe udfordringen med kontingentstøtte til økonomisk vanskeligt stillede børn? Sammenhæng med andre tilbud til målgruppen i kommunen. Hvad kommunen forventer at få ud af at implementere ordningen? Målgruppe Målgruppen for indsatsen i kommunen skal være beskrevet kort og præcist. Beskrivelsen skal indeholde følgende oplysninger: Hvem der indgår i målgruppen? Hvor mange er omfattet af målgruppen? Hvor mange fra målgruppen forventes at modtage indsatsen i løbet af projektperioden? Det er vigtigt, at der gives et realistisk bud på, hvor mange der indgår i projektperioden. Organisering af projektet i kommunen Det skal beskrives hvordan punkterne beskrevet i afsnit 1.3 vil imødekommes. Endvidere skal organisation og ledelse for projektet og hvor beslutningen om implementering af modellen er taget beskrives. Herunder: Hvor ordningen forankres organisatorisk, og hvem der har det overordnede ansvar for implementeringen? Hvordan kommunen vil sikre, at der er ledelsesmæssig opbakning til implementering af ordningen? Hvilke samarbejdsrelationer, der indgår? 4 Hvilken form fritidsvejldningen skal have, er op til den enkelte kommune at definere. Vejledningen kan fx varetages af en fritidsvejleder, eller der kan igangsættes en ordning, hvor frivillige indtager en vejledningsrolle. Side 6 af 10\n7 Forankring Det skal beskrives, hvordan kommunen planlægger at videreføre ordningen efter implementeringsperiodens udløb. Herunder: Hvordan man i projektperioden vil arbejde med forankring af ordningen? Forventninger til vedligeholdelsesaktiviteter, samt økonomi til drift af ordningen? Hvor mange børn, der fremadrettet vil kunne modtage støtte gennem ordningen? 8 Dokumentation og evaluering Projektet skal løbende forholde sig til, om det opnår sine mål og i modsat fald justere projektet. Det skal desuden være muligt for Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold at følge med i, om projektets indsats har den tilsigtede virkning for borgerne. Projekterne skal halvårligt sende en statusrapport til Puljestyring med beskrivelse af fremdrift og aktiviteter, samt hvordan de bidrager til målopfyldelsen. Første rapport skal indsendes senest 15. juni Skabelon for afrapportering kan hentes på Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forholds puljeportal under Min tilskudssag. Rapporten skal udfyldes elektronisk og indsendes via ministeriets puljeportal. 9 Køn skal tænkes ind i projekterne (Ligestillingsvurdering) Det skal overvejes, hvorledes projektet vil tage højde for kønsspecifikke udfordringer. Det er vigtigt, at indsatsen indrettes på en måde, der gør det muligt for både piger og drenge at få udbytte af den. 10 Tilskudsberettigede udgifter Midlerne til opstartsaktiviteter skal anvendes til at understøtte den lokale implementering af fritidspas i det første år af projektperioden. Det kan fx være til dækning af udgifter forbundet med: 1. Frikøb af medarbejdere/student til opstart af projektet. Lønniveauet må ikke være højere end det, der er aftalt i de statslige overenskomster for tilsvarende arbejde. For ikke fuldtidsansatte medarbejdere skal lønudgifter budgetteres med antal timer og sats pr. time. 2. Offentlig transport 3. Udgifter til transport i egen bil. Transportudgiften skal beregnes på baggrund af statens lave takst pr. km., jf. Moderniseringsstyrelsens Cirkulære om satsregulering for tjenesterejser. I kan finde cirkulæret og anden relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside Taksten reguleres en gang om året og kan findes på portalens forside. 4. Udgifter til aktiviteter. 5. Udgifter til formidling af projektet med henblik på at nå projektets resultater. Det kan fx være formidling til målgruppen, foreninger, forældre mm. 6. Udgifter til lokaler. 7. Kontorhold. Side 7 af 10\n8 8. Mindre materielanskaffelser. Der kan ydes tilskud til materielanskaffelser indtil kr. pr. år (f.eks. indkøb af udstyr, køkkenmaskiner eller andet inventar). 9. Udgifter til økonomisk støtte til kontingent, udstyr, aktiviteter mm. 10. Projektaktiviteter i øvrigt, som er nødvendiggjort af ansøgerens deltagelse i projektet. 11. Revisionsudgifter. 12. Lovpligtige forsikringer, herunder arbejdsskadeforsikringer. Tilskuddet kan ikke anvendes til dækning af udgifter, der ikke er knyttet til den lokale implementering af fritidspas, eller til at dække udgifter, som fuldt ud dækkes andet sted fra. 11 Der kan ikke søges tilskud til 1. Aktiviteter i udlandet. 2. Aktiviteter for udlændinge, som ikke er bosiddende i Danmark. 3. Materialeanskaffelser for over kr. per år. 4. Anskaffelse af fast ejendom. 5. Anlægsudgifter (f.eks. ombygning og renovering). 6. Dækning af underskud. 7. Støtte til enkeltpersoners underhold. 8. Aktiviteter der fuldt ud er finansieret fra anden side. 9. Uddannelsesmæssige aktiviteter af frivillige. Der henvises til Uddannelsespuljen for frivillige, se Aktiviteter, der ikke er målrettet mennesker med sociale problemer eller er i en svær livssituation. Dette kan fx være almindelige kulturelle og underholdende aktiviteter, idrætsaktiviteter o. lign. 12 Praktiske oplysninger Ansøgningsfristen er 1. oktober 2014 kl. 12. Efter denne dato kan ansøgninger ikke fremsendes. Når ansøgningerne er behandlet, bliver indstillingerne forelagt socialministeren til godkendelse. Ansøgerne kan forvente svar på ansøgningen primo januar Spørgsmål om administration af puljen behandles af ministeriets kontor for puljestyring. Spørgsmål kan stilles via tlf , mandag fredag mellem kl , eller Socialfaglige spørgsmål kan stilles til fuldmægtig i Socialstyrelsen Emilie Normann Hovgaard på tlf.: eller til fuldmægtig, Rikke Plauborg, tlf.: eller på Ansøgningsskemaet skal udfyldes elektronisk via puljeportalen. For yderligere information om brug af puljeportalen se under vejledninger på puljeportalens forside. Når ministeriet har modtaget ansøgningen vil dette fremgå af status under Min tilskudssag. Krav til budget og regnskab fremgår nedenfor. Side 8 af 10\n9 12.1 Budget Der er afsat et samlet beløb på kr. som direkte implementeringsstøtte i de deltagende kommuner i projektet. Beløbet fordeles således, at der afsættes maksimum kr. pr. kommune til direkte opstartsstøtte. I forbindelse med ansøgning om støtte fra Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forholds puljer skal der udarbejdes budget for projekterne, der ansøges om støtte til. Budgettet oprettes i forbindelse med udfyldelse af ansøgningen. På puljens side findes en oversigt over budgetposter, som der kan ansøges om støtte til. Du kan også bruge dette ark til at skabe overblik over dit budget, inden du opretter det i ansøgningen. Periodiserede budgetter For nærværende projekt skal der udfyldes et årsbudget for 2015 og 2016, hvori støtten til opstartsaktiviteter udbetales. Der skal desuden vedlægges budget for de udgifter, som kommunen selv afholder i begge projektår. Udgifterne i det enkelte årsbudget skal endvidere fordeles på de måneder, hvor de enkelte udgifter forventes at falde. Hvis der fx er en ansat projektleder i projektet, opgøres lønnen som den afholdes, én gang om måneden. Er en konference en del af projektet, anføres udgiften i den/de måneder, som udgiften til konferencen forventes afholdt. Gennemsnitstal kan således ikke anvendes. Budgettet skal indeholde en opdeling mellem lønudgifter og øvrige udgifter. Lønudgifter skal budgetteres med antal timer og sats pr. time for ansatte medarbejdere og/eller timelønnede eksterne konsulenter mv. Lønniveauet må ikke være højere end det, der er aftalt i de statslige overenskomster for tilsvarende arbejde. I kan finde relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside og/eller ved henvendelse til de relevante fagforeninger. Lønniveauet skal angives i budgettet. Enhedspriser Alle udgiftsposter skal så vidt muligt udspecificeres i antal enheder og pris pr. enhed. Hvis projektet f. eks. indebærer afholdelse af to konferencer inden for det samme projektår, og hver af konferencerne koster kr., anføres to enheder á kr. i den eller de måneder, hvor konferencerne og dermed udgifterne forventes afholdt. Transportudgifter Transportudgifter skal fordeles på følgende to udgiftsposter: a. Offentlig transport. b. Transport i egen bil, som skal budgetteres med antal kilometer og takst pr. km. Vi gør opmærksom på, at udgifter til transport i egen bil højst kan udgøre statens almindelige takst pr. km (den lave sats), jf. Cirkulære om Satsregulering for tjenesterejser. I kan finde cirkulæret og anden relevant information på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside Taksten reguleres en gang om året og kan findes på i afsnittet om Puljer. Satsen skal angives i budgettet. Materialeanskaffelser Side 9 af 10\n10 Med mindre særlige forhold taler derfor, kan udgiften til materialeanskaffelser som udgangspunkt ikke overstige kr. i hvert projektår. Der bør altid udarbejdes en note til budgetposter, som vedrører materialeanskaffelser. Noter til budgettet Der kan udarbejdes forklarende noter til de udgiftsposter, som anføres i budgettet. Hvis en af budgetposterne fx er Seminar, kan noten indeholde oplysninger om forventet antal deltagere, seminarets varighed (antal dage, med eller uden overnatning), pris pr. deltager, honorar til oplægsholder mv. Noten skal således dels klarlægge indholdet af den enkelte aktivitet og dels klarlægge forudsætningerne for udgiftens størrelse. Noten kan vedhæftes efter budgettet er udfyldt i ansøgningen. Poster som ikke kan fremgå af budgettet Følgende poster kan ikke medtages i budgettet: 1. Uforudsigelige udgifter 2. Overhead 3. Administrationsbidrag 4. Diverse Det er vigtigt, at følgende oplysninger angives i budgettet: Projektets titel Ansøgers identifikation (CVR-nummer eller CPR-nummer) Ansøgers navn og adresse 12.2 Regnskabsaflæggelse Der skal aflægges regnskab for tilskuddet, og regnskabet skal være revisorpåtegnet. Ved aflæggelse af regnskab, skal de budgetterede poster, der var nævnt i projektets budget svare til posterne i regnskabet. Til udarbejdelse af regnskabet for tilskuddet skal der anvendes et særligt regnskabsregneark, som kan findes på min tilskudssag på portalen. Regnearket er låst og der kan kun indtastes data i de felter, som er markeret med gul farve. Alle formler til beregningerne er lagt i regnearket, så sammentællinger foretages automatisk. I regnearket findes kun de poster, som fremgår af vejledningens afsnit Tilskudsberettigede udgifter, og som fremgår af budgetskemaet. Udover ovennævnte poster er der mulighed for at indtaste navne på fire poster, som Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold har godkendt i budgettet. I skal kun udfylde de felter, som er relevante for jeres regnskab. I skal udarbejde forklarende noter til poster/udgifter i regnskabet. Det er vigtigt, at der i regnskabet er angivet projektets titel og journalnummer. Regler for revision af regnskab findes på puljeportalens forside under vejledninger. Side 10 af 10


Thyrnau hoteller, Tyskland - Reserver og få 20% rabat\n> Europa > Tyskland > Bayern Bayern hoteller info vedr. Bayern > Thyrnau >\n8 km Passau Hbf Bahnhof:\n7 km Landestheater Niederbayern (Landshut, Straubing):\n10 km Drei Flüsse Stadion:\n8,3 km University of Passau:\n11,1 km Erlebnisbad Passau PEB:\n1,6 km Donau Golf Club Passau Rabach:\n6,5 km Golfclub Uber Den Dachern Von Passau:\nHotel i Thyrnau (Tyskland) : 501 hoteller fundet\nResultaterne omfatter hoteller i nærheden af Thyrnau\nGolf- und Landhotel Anetseder 3 stjernet hotel\nRaßbach 8 - 94136 Thyrnau - Vis på kort\nDette hotel er tættest på Thyrnau Golf- und Landhotel Anetseder har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et trestjernet hotel i Thyrnau: n.a.. Hotellet hører ind under kategorien budget.Hotellet ligger 4 minutter med bil fra c...Mere info\nZum Kirchenwirt 0 stjernet hotel\nSt.- Blasius- Straße 1 - 94136 Kellberg - (Afstand fra Thyrnau : 2,8 km) - Vis på kort\nZum Kirchenwirt er tæt på Thyrnau Beliggende på St.- Blasius- Straße 1 i sydvest Kellberg i en afstand af 17 minutter til fods fra bykernen.Zum Kirchenwirt i kategorien budget har mange faciliteter såsom Restaurant, Bar, Ikke-ryger væ...Mere info\nHotel Lindenhof 3 stjernet hotel\nKurpromenade 12 - 94136 Thyrnau - Vis på kort\nBeliggende på Kurpromenade 12 i sydøst Thyrnau i en afstand af 6 minutter med bil fra bykernen.Dette trestjernet hotel i kategorien budget ligger i Thyrnau. Hotellet har flere faciliteter såsom Restau...Mere info\nFerienidyll Maxhohe Hotel 3 stjernet hotel\nGut Wolfersdorf 1 - 94136 Kellberg - (Afstand fra Thyrnau : 3,4 km) - Vis på kort\nDette trestjernet hotel i kategorien budget ligger i Kellberg. Hotellet har flere faciliteter såsom Restaurant, Ikke-ryger værelser, Fri parkering, Hurtig check-ind/check-ud, Fjernsyn.Hotellet ligger ...Mere info\nSalzweger Hof 3 stjernet hotel\nBüchlberger Str. 1 - 94121 Salzweg - (Afstand fra Thyrnau : 3,7 km) - Vis på kort\nSalzweger Hof har 27 værelser i alle kategorier (fra Room til Room), hvoraf de billigste starter fra 358 Danske kroner.Hotellet, der ligger 2 minutter til fods sydvest for bycentrum på Büchlberger Str...Mere info\nHotel Burgwald 3 stjernet hotel\nSalzwegerstraße 9 - 94034 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 4,3 km) - Vis på kort\nDer er 37 værelser på Hotel Burgwald i alle kategorier fra Room til Room. Priserne for et almindeligt værelse starter på 343 Danske kroner.Hotellet, der ligger 6 minutter med bil nordøst for bycentrum...Mere info\nLandhotel Stemp 3 stjernet hotel\nTannöd Goldener Steig 24 - 94124 Büchlberg - (Afstand fra Thyrnau : 4,5 km) - Vis på kort\nDette trestjernet hotel i Buchlberg hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Roomservice, Tennisbane, Ikke-ryger værelser, Vask, Fri parkering, Hurtig che...Mere info\nPension Frickinger 0 stjernet hotel\nChristdobl 13 - 94034 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 5,6 km) - Vis på kort\nHotellets 10 værelser spænder over Room til Room. Pension Frickinger har værelser fra 388 Danske kroner.Hotellet ligger 13 minutter til fods fra centrum på Christdobl 13 i nordøst Passau, hvilket gør ...Mere info\nGasthof Maier 0 stjernet hotel\nThyrnauerstr. 4 - 94124 Büchlberg - (Afstand fra Thyrnau : 5,7 km) - Vis på kort\nGasthof Maier har 15 værelser i alle kategorier (fra Room til Room), hvoraf de billigste starter fra 216 Danske kroner.Hotellet ligger på Thyrnauerstr. 4 i øst Buchlberg kun 4 minutter med bil fra cen...Mere info\nMarktplatz 6 - 94124 Büchlberg - (Afstand fra Thyrnau : 5,9 km) - Vis på kort\nHotel Zur Post har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et trestjernet hotel i Buchlberg: Restaurant, Fri parkering. Hotellet hører ind under kategorien budget.Hotellet, der ligger 10 minutter...Mere info\nWellness- & Vitalhotel Binder 3 stjernet hotel\nFreihofer Straße 6 - 94124 Büchlberg - (Afstand fra Thyrnau : 6,1 km) - Vis på kort\nHotellet, der ligger 7 minutter til fods øst for bycentrum på Freihofer Straße 6, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Buchlberg.Wellne...Mere info\nZur Triftsperre 0 stjernet hotel\nTriftsperrstr. 15 - 94034 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 6,2 km) - Vis på kort\nDer er 22 værelser på Zur Triftsperre i alle kategorier fra Room til Room. Priserne for et almindeligt værelse starter på 261 Danske kroner.Hotellet ligger på Triftsperrstr. 15 i nordvest Passau kun 6...Mere info\nEdlhofstr. 10 - 94130 Obernzell - (Afstand fra Thyrnau : 6,3 km) - Vis på kort\nPension Vicus 3 stjernet hotel\nJohann- Bergler- Straße 2 - 94032 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 6,4 km) - Vis på kort\nHotellets 18 værelser spænder over Room til Room. Pension Vicus har værelser fra 291 Danske kroner.Hotellet ligger på Johann- Bergler- Straße 2 i sydøst Passau kun 13 minutter til fods fra centrum.Pen...Mere info\nSchloß Ort 4 stjernet hotel\nOrt 11 - 94032 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 6,4 km) - Vis på kort\nDette firestjernet hotel i kategorien luksus ligger i Passau. Hotellet har flere faciliteter såsom Restaurant, Bar, Ikke-ryger værelser.Hotellets 18 værelser spænder over Room til Room. Schloß Ort har...Mere info\nAltstadt-Hotel Passau 0 stjernet hotel\nBräugasse 23-29 - 94032 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 6,4 km) - Vis på kort\nHotellet ligger 5 minutter til fods fra centrum på Bräugasse 23-29 i øst Passau, hvilket gør det nemt at besøge både indre by og omegn.Altstadt-Hotel Passau i kategorien budget har mange faciliteter s...Mere info\nGolf - und Tagungshotel Am Jesuitenschlossl 0 stjernet hotel\nKapuzinerstr. 32 - 94032 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 6,5 km) - Vis på kort\nGolf - und Tagungshotel Am Jesuitenschlossl i kategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..Hotellet, der ligger 10 minutter til fods sydøst for bycentrum på Kapuzinerstr. 32, er et ideelt startp...Mere info\nHotel Wilder Mann 4 stjernet hotel\nAm Rathausplatz - 94032 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 6,7 km) - Vis på kort\nHotellets 49 værelser spænder over total til Room. Hotel Wilder Mann har værelser fra 321 Danske kroner.Hotel Wilder Mann har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et firestjernet hotel i Passa...Mere info\nHotel Innsento 3 stjernet hotel\nKapuzinerstr. 32 - 94032 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 6,7 km) - Vis på kort\nBeliggende på Kapuzinerstr. 32 i sydøst Passau i en afstand af 8 minutter til fods fra bykernen.Hotel Innsento er et trestjernet hotel i kategorien luksus med følgende faciliteter: Restaurant, Roomser...Mere info\nHotel Residenz Passau 4 stjernet hotel\nFritz-Schaeffer-Promenade - 94032 Passau - (Afstand fra Thyrnau : 6,7 km) - Vis på kort\nHotellet ligger på Fritz-Schaeffer-Promenade i nordvest Passau kun 3 minutter til fods fra centrum.Hotel Residenz Passau har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et firestjernet hotel i Passau...Mere info\nDine valg: Hotel i Thyrnau (Tyskland) : 501 hoteller fundet


CheckPoint værksteds-netværket powered by Hella Gutmann\nFind dit CheckPoint værksted\nLand Danmark Schweiz Tyskland\nVores kompetencer til dit værksted\nKamera og sensor kalibrering\nPræcise kalibreringer af kamera-, radar- og lidarsystemer til overvågning foran, bag og 360 grader rundt om bilen - også på helt nye bilmodeller. Selvfølgelig med præcis dokumentation.\nKomponentaktivering, for eksempel til forlygter og ekstra udstyr som anhængertræk, aktivering af ny eller ekstra systemsoftware, nøglekodning mv.\nLygtejustering på alle gængse mærker også de nyeste bilmodeller med intelligente lygtesystemer.\nElektronik- og systemdiagnose\nPålidelig, detaljeret systemdiagnose for alle relevante køretøjssystemer, selv på de nyeste køretøjer med sikkerheds gateway og Ethernet-kontrolenhedskommunikation.\nfra værksted til værksteder\nIngen kan alt - i hvert fald når det kommer til alle bilmærker og de nyeste modeller.\nMangler du fra tid til anden køretøjsspecifikke data, adgang eller teknisk udstyr i dit daglige arbejde på værkstedet? Så er et CheckPoint værksted nær dig løsningen!\nSom specialister i avanceret kommunikation med selv de mest moderne biler CheckPoint-værkstederne special uddannelse og topmoderne udstyr-og et team af eksperter fra Hella Gutmann Solutions bag sig.\nFørerassistentsystemer, også kendt som ADAS, står for et stort plus i sikkerhed og komfort under kørsel. Samtidig udgør de en stor udfordring, som værkstederne står over for, fordi ADAS udstyr er stigende i næsten alle typer køretøjer. Som værksted skal du kunne håndtere dette….\nUanset om det er vognbaneskifteadvarsel, automatisk afstandskontrol (ACC) eller fjernlysassistent: Alle systemer, der er installeret i køretøjet, skal fungere 100% hele tiden, det er føreren af bilen afhængig af. Kalibrering foregår efter fabrikkens forskrifter og dermed sikrer vi den grundlæggende sikkerhed er tilstede. I dag er det ikke alle værksteder der har mulighed for at udføre kalibrering. Dit lokale Checkpoint kan hjælpe dig med grundindstilling, kalibrering og fejlsøgning på kamera- radar- og lidar-baserede førerassistentsystemer.\nFølgende højteknologiske sensorer og systemer kan kalibreres:\nLidar sensor (laser sensor)\nFront radarsystemer (77 GHz)\n360-graders kameraer rundt bilen\nMidt-længde radarsystemer (24 GHz)\nTjek ud om, dit lokale CheckPoint værksted kan kalibrere din kundebil for dig? Her kan du finde den aktuelle køretøjsdækning .\nDerudover har alle CheckPoint-værksteder mulighed for at kalibrere helt nye bilmodeller. Bare spørg din CheckPoint værksted om dette.\naktivering af ny software\nModulopbyggede køretøjskoncepter har blandt andet ført til, at moderne køretøjer er forberedt fra fabrikken til mange funktioner, uanset om de er konfigureret, da bilen blev leveret. Eksempler er komfortsystemer eller anhængertræk. Senere aktiveringer er nu ikke kun forbeholdt autoriserede værksteder, men nu kan du også gøre det. Din CheckPoint-værksted har de nødvendige værktøjer til at gøre dette på dit kundekøretøj.\nDet samme gælder aktivering eller kodning af visse komponenter, som du har udskiftet som led i en reparation. CheckPoint-værksteder har uddannelse og udstyr på tværs af mærker og mulighed for remote diagnose til Hella Gutmann for at udføre følgende digitale tjenester for dig, selv på helt nye køretøjer:\nKodning af forlygter\nServicenulstilling (inklusive sikrede køretøjer, f.eks. Security Gateway FCA)\nOpdatering af den elektroniske servicebog i BMW multimediesystem\nNulstil Ad Blue -advarsler\nProgrammering af nøglefjernbetjeningen\nKodning af anhængertræk (OE og eftermarked)\nKodning af fartpilot\nKodning gearkassekontrolenhed efter udskiftning\nKodning af styretøj\nLæs og slet fejlkode (på de nyeste køretøjer)\nOpdatering og fjerndiagnose\nefter komponentaktivering og software\nOmfanget af tjenester inden for komponentaktivering og software varierer afhængigt af køretøj. Efter indtastning af bilmærke og model vil du se en oversigt over mulige ydelser.\nHvis du har brug for en service, der ikke er angivet, kan du spørge dit lokale CheckPoint værksted.\nFind værksted nu\nPå grund af nye, og lysmæssig kraftige forlygter, intelligente lysfunktioner og omfattende systemnetværk bliver forlygtejustering på moderne køretøjer stadig vigtigere. Hvis teknologier som LED-matrix og intelligent fjernlys er installeret i køretøjet, bliver lygtejustering en udfordring på mange værksteder. Udfordringerne er mange, hvilken type forlygte det er, hvilken LED der fungerer som hovedlys, hvordan den lodrette cut-off linje skal fortolkes, eller hvis køretøjsmodellen endnu ikke er registreret i diagnoseapparatet og derfor grundindstilling ikke kan foretages.\nSamtidig øges hyppigheden af nødvendige lygtejusteringer med systemets tilslutning til førerassistentsystemer. Da flere systemer er forbundne med hinanden, er det i stigende grad nødvendigt at justere forlygterne efter udskiftning af forruden eller efter ADAS-kalibreringer.\nDu kan få justeret følgende forlygtetyper af dit CheckPoint værksted:\nLED eller LED matrix forlygter\nLygte systemer med fjernlysassistent\nNogle gange kan det være noget af en udfordring at finde årsagen til en fejl. Men hvad skal man gøre, hvis hverken systemparametrene eller en specifik aktuatortest kan give svar på årsagen til fejlen? Inden udskiftning af en styreenhed eller anden dyr komponent, kan en traditionel elektrisk måling give de nødvendige fakta. Med kompetente mekanikere der har gennemgået højeste uddannelse indenfor bilkommunikation kan CheckPoint værksteder også her hjælpe dig videre.\nVi kommer fra værksteder og er for værkstedet\nVirksomheden, der har omkring 500 ansatte og har hovedkontor i Ihringen i det sydlige Tyskland, understøtter mere end 45.000 køretøjsværksteder i 24 lande med værkstedsudstyr, data, software og teknisk knowhow. Vi udvikler intelligente multibrand-løsninger til effektive service- og reparationsprocesser, herunder teknisk support.\nDet brede udvalg af praksisorienterede specialkurser, der tilbydes af vidensværkstedet i Erwitte nær Lippstadt, er en vigtig del af vores CheckPoint uddannelse som uddanner i teknisk knowhow af moderne biler. Uddannelserne er organiseret i samarbejde med lokale uddannelsespartnere.\nDet tekniske callcenter fra Hella Gutmann, der blev grundlagt for næsten 30 år siden, er i dag velkendt. Mere end 90 mærkespecifikke kvalificerede eksperter står til rådighed for værksteder hver dag via fjerndiagnose i deres arbejde på kundekøretøjer - indtil problemet er løst.\nVærksteds kompetencen samler hardware, software og knowhow på et højt niveau. Krævende opgaver inden for kalibrering og diagnose løses ved hjælp af de nyeste teknologier. CheckPoint værksteder har specialuddannelse og er altid opdateret med den seneste tekniske information gennem regelmæssig efteruddannelse\nVil du have mere detaljeret information om fordelene ved CheckPoint eller ønsker du et uforpligtende besøg? Så kontakt os direkte. Vi ser frem til at høre fra dig!


IT Service Erhverv tilbyder pålidelig og professionel IT service og IT support. IT Service Erhverv arbejder i dag som ekstern IT afdeling for en lang række virksomheder. Med IT Service Erhverv som IT partner får I en stabil IT platform, så kan I holde fokus på jeres kerneforretning.\nLang erfaring og bred viden\nIT Service Erhverv kan stå for arbejdsstationer, servere, netværk, sikkerhed, overvågning, backup samt løbende rådgivning og sparring. En aftale med IT Service Erhverv sikrer, at I altid har det rigtige match af lokalt udstyr – hosting og cloud baserede ydelser.\nOvervågning og proaktiv support\nAlle vitale dele af jeres IT kan overvåges fra IT Service Erhverv's kontorer, fejl og uregelmæssigheder på servere og netværk kan løses inden I opdager dem, og med en kvalitet, der sikrer, at de ikke opstår igen.\nFjernsupport og onsite support\nSupport og fejlretninger foretages typisk via fjernsupport fra IT Service Erhverv’s kontor. Det sikrer en billig og hurtigere løsning af problemerne for alle parter. Er der behov for onsite support, kommer en IT Service Erhverv konsulent på jeres adresse hurtigst muligt. Vi kan også være hos jer på en fast ugentlig eller månedlig dag.\nVi tilbyder serviceaftale til faste lave priser eller Adhoc aftaler, hvor I betaler efter forbrug. I kan også med fordel benytte vores klippekort og få ekstra rabat på timeprisen.\nEn aftale kan sammensættes på forskellige måder og omfatter ikke nødvendigvis hele installationen. I nogle tilfælde er det en fordel kun at outsource serverrummet og lave en separat aftale på arbejdsstationerne. Mulighederne er uanede og vil altid være tilpasset jeres budgetter, ønsker, behov og fremtidsplaner. Lad os lave en aftale.


FREMTIDENS GÆSTER: Aktiv naturturisme kan tiltrække (endnu) flere – VisitMarianne\nDe vil have frisk luft, røde kinder og dejlige naturoplevelser i spændende landskaber. Sommetider vil de have pulsen op, andre gange er det skønt, når pulsen falder helt til ro. De vil møde venlige mennesker, som viser vej til oplevelserne – og de vil have mad, som er appetitlig og lækker. Gerne fremstillet af lokale fødevarer. Sådan kan man ganske kort beskrive de mange turister, som tiltrækkes af aktiv naturturisme med outdoor- og friluftsaktivitetet. Og netop de aktive naturturister er i fokus i den fremtidige turismeindsats i Skanderborg og Søhøjlandet. For heldigvis efterspørger de lige præcis det, vi kan byde på. Derfor er der også i de kommende år et spændende vækstpotentiale i at udvikle nye oplevelser, produkter og feriepakker til alle dem, som gerne vil\ndyrke outdoor- og friluftsliv.\nDet unikke landskab\n”Der er et stort potentiale i at udvikle\noplevelsesprodukter inden for aktiv natur turisme. Landskabet er centrum for oplevelsen og udslagsgivende for tiltrækningskraften”, skriver Dansk Kyst & Naturturisme i en netop offentliggjort\nrapport om Rentable forretningsmodeller for Aktiv Naturturisme.\nOg det er jo vand på vores mange møller. Vi har et unikt oplevelseslandskab – til lands og til vands – med kilometervis af afmærkede stier, seje spor, madpakkehuse med udsigt, broer til kano/kajak og fine strande med Blå Flag. Vi kan byde velkommen med moderne formidling af både naturen og kulturhistorien, og vi har frem for alt turisterhverv, som er oppe på beatet, når det gælder tilbud til aktive gæster.\nEt par af campingpladserne har gjort outdoor-oplevelser til et salgsargument og gør flittigt brug af faciliteterne derude. Andre turistaktører går sammen om at lave pakker, der f.eks. kombinerer oplevelser og overnatning.\nHurra for festivalerne\nDe mange festivaler er også med til at markedsføre Skanderborg kommune som et sted, hvor alle kan folde sig ud under åben himmel. Tænk blot på SmukFest, Sløngeldage, Klosterfestivalen på Øm Kloster og på den nye, succesrige festival Ry Outdoor.\nI 2017 vil Århus som kulturhovedstad være med til at generere en enorm opmærksomhed på hele regionen, og vi er ikke i tvivl om, at mangfoldigheden af oplevelser på tværs, vil være til glæde for\nbåde turisterne og turisterhvervet.\nAf Marianne Purup, okt. 2016


Kort nyhedsbrev fra et kort byrådsmøde - Anne Mette Bang Rasmussen\nKort nyhedsbrev fra et kort byrådsmøde\nPå oktobers sidste dag afholdt vi det sidste byrådsmøde inden kommunalvalget. En forholdsvis kort dagsorden med kun 16 åbne og 3 lukkede punkter betyder denne gang et kort nyhedsbrev fra mig.\nBudgetopfølgning pr. 31. august.\nDe faktiske udgifter følger i store træk det vedtagne budget. Dog er der stadig udfordringer med at skabe balance i budgetterne på Handicap & psykiatriområdet samt på specialområdet (børn). Der er gennem længere tid arbejdet med ny struktur og omorganisering på begge områder som vi tror på, på lidt længere end forventet sigt, vil skabe den nødvendige balance i budgetterne. Heldigvis giver kommunens likviditet os mulighed for at være tålmodige.\nSammenlagt ser det ud til at der er færre penge at overføre i dette regnskab, end der var i det forrige. Det er meget positivt, da det betyder at pengene i høj bliver brugt, på det de er budgetteret til.\nPå salgssiden går det bedre end længe. Salget af byggegrunde er nu på niveau med salget før finanskrisen, hvilket er yderst positiv.\nFlere boliger ved Fuglsang Sø\nAt mange mennesker gerne vil bo tæt på vandet, viser sig i efterspørgslen på flere boliger ved Fuglsang Sø. Derfor bliver der igangsat planlægning for flere boliger på Jordbærmarken, som er det sidste ubebyggede område ved Vesterholmvej og Fuglsangsø (umiddelbart før plejecentret). Der planlægges for boliger i tæt-lav bebyggelse (rækkehuse) med 1 – 3 etager.\nEt forsøg med at gøre noget ekstra i forhold til pasning og vedligehold: Landsbypedel ordning\nEfter forslag fra Haunstrups Borgerforening igangsættes der et forsøg med en landsbypedel ordning. Der søges efter en seniorjobber, flex-jobber eller lign. Personen som bliver ansat, tilknyttes driftsafdelingen. Landsbypedellen kan foretage forefaldende arbejde og samtidig være koordinator, hvis landsbyen med egen frivillig arbejdskraft, ønsker andet en alm. driftsopgaver udført. Til dette ekstra arbejde vil man kunne booke sig ind på en trailer med udstyr til arbejdsdage og lign.\nLandsbypedellen er en forsøgsordning, og vil blive evalueret om et år. Det bliver spændene at høre om resultaterne fra Haunstrup. Selve pedel ordningen er altså et borger båret ønske, som nu prøves af.\nKommunen har modtaget ansøg tilskud fra Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, på kr. 800.000 til at afprøve et nyt projektforløb for at fastholde langtidssygemeldte (forventet syge i mere end 8 uger) på arbejdsmarkedet. De 800.000,- bruges blandt andet til at ansætte en fastholdelsesrådgiver, som tager ud på den sygemeldtes arbejdsplads, hvor der afholdes møder med arbejdsgiver og den sygemeldte. Den sygemeldte skal kun forholde sig til fastholdelsesrådgiveren og får ikke tilknyttet flere forskellige sagsbehandlere. Man ved at det har betydning for ansatte at bevare tilknytningen til arbejdspladsen, som dermed vil føle det lettere at vende tilbage. Målet er også at virksomhederne skal føle indsatsen for at fastholde medarbejderen i høj grad bliver forenklet (mindre administration ved møder på stedet) og forstærket.\nValgdatoen nærmer sig med hastige skridt\nDet var hvad jeg havde på hjerte i dag. Det som ellers fylder i både kommunalpolitik og i lygtepælene er det forestående kommunalvalg. Jeg har efter 4 års ”læretid” i politik, stor lyst til at fortsætte. Derfor er min valgkampagne i fuld gang og du kan følge den her på siden eller på facebook.\nJeg er inviteret til en del valgdebatter og møder, og det er meget givende at komme rundt i kommunen at høre hvad der betyder mest for den enkelte borger og spændende at høre hvad andre partier synes, det er vigtigt at have fokus på de kommende 4 år. Meget er vi enige om – men ikke altid vejene vi skal gå for at nå målene.\nJeg håber du først og fremmest bruger din stemmeret den 21. november, da kommunalvalget har betydning for det, du møder i dagligdagen: institution, skole, foreningsliv, ældrepleje, stier og veje.\nVil du hjælpe mig i min valgkamp?\nHvis du ellers er godt tilfreds med den indsats og de resultater, jeg har leveret de sidste 4 år og har tillid til, at jeg også vil kunne gøre det godt de næste 4 år, håber jeg du vælger at sætte dit kryds ved mig. Gør du det, må du meget gerne anbefaler mig til din nabo eller kollega også.\nUdgivet i 1. november 2017 1. november 2017 Forfatter Anne Mette Bang RasmussenKategorier Uncategorized\nForrige Forrige indlæg: Taknemmelig for at blive anbefalet, her en finurlig én, som gjorde mig både meget glad og lidt rørt…\nNæste Næste indlæg: Kan man komme til at love for meget…?