Natur og Miljø Teknik og Miljø Aarhus Kommune. Kortlægning af CO2-emissionen for 2011 for det geografiske område. - PDF\nNatur og Miljø Teknik og Miljø Aarhus Kommune. Kortlægning af CO2-emissionen for 2011 for det geografiske område.\nDownload "Natur og Miljø Teknik og Miljø Aarhus Kommune. Kortlægning af CO2-emissionen for 2011 for det geografiske område. www.naturogmiljoe."\n1 Natur og Miljø Teknik og Miljø Aarhus Kommune Kortlægning af CO2-emissionen for 2011 for det geografiske område\n3 AARHUS KOMMUNE MAJ 2012 Kortlægning af CO 2 - emissionen for 2011 for det geografiske område\n5 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 5 INDHOLD 1 Indledning Formålet med kortlægningen Afgrænsninger og forudsætninger Datanøjagtighed 8 2 Sammenfatning af resultater 9 3 Elforbrug og produktion Forbrug VE elektricitet produceret Elforbruget korrigeret for VE el 17 4 Fjernvarmeforbrug 19 5 Individuel opvarmning og procesvarme Husholdninger samt handel og service Individuel opvarmning og procesvarme i industrien Individuel opvarmning landbrug og gartnerier 25 6 Trafik Vejtrafik og tog Anden trafik 27 7 Procesemissioner Industrielle processer Raffinaderier Opløsningsmidler 32\n6 6 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 8 Landbruget Husdyr Landbrugsarealer 34 9 Arealanvendelsen Vådområder Parker og vejtræer Forbrug af handelsgødning, kalk og spagnum Skovrejsning Affaldsdeponering Spildevand Bilagsfortegnelse 40\n7 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 7 1 Indledning Aarhus Kommune har senest kortlagt CO 2 -emissionen for kommunens geografiske område for Ved geografisk område forstås kommunegrænsen. Med CO 2 -kortlægningen for 2011 bliver det muligt at vurdere den seneste udvikling af CO 2 -emissionen iaarhus Kommune, og hvordan den udvikler sig på baggrund af de tiltag der igangsættes i Aarhus Kommune og nationalt. CO 2 - kortlægningen er gennemført efter de samme principper, som ved kommunens tidligere CO 2 -kortlægninger, der anvender CO 2 -beregneren udviklet af COWI og DMU for Klimaministeriet og KL i Der er imidlertid i nogle tilfælde foretaget mere specifikke beregninger end dem, der kan foretages med CO 2 -beregneren. Det skyldes, at emissionsfaktorerne i CO 2 - beregneren trods løbende opdateringer normalt er flere år gamle (den seneste version er fra 2008). Beregningsforudsætningerne beskrives under hvert sektorafsnit. 1.1 Formålet med kortlægningen Formålet med kortlægningen er at udarbejde et retvisende billede af CO 2 - emissionen for Aarhus Kommune som geografisk område i 2011 efter de retningslinjer, som er anvendt ved tidligere CO 2 -kortlægninger. Ved geografisk område forstås kommunegrænsen. 1.2 Afgrænsninger og forudsætninger For varmeforbrug og trafik er der kun foretaget en opgørelse af emissionen af drivhusgassen CO 2. Opgørelse af andre drivhusgasser såsom methan (CH 4 ) og lattergas (N 2 O) er vanskelige at foretage for disse forbrugsområder, og det betyder erfaringsmæssigt ganske lidt i den samlede opgørelse. For elforbruget er som tidligere medregnet bidrag fra methan (CH4) og lattergas (N2O) via emissionsfaktoren for el i vest-danmark. For affald og spildevand, der omfatter emission af CH 4 og N 2 O, er emissionen opgjort og omregnet til CO 2 -ækvivalenter. CH 4 har en drivhusgasvirkning, der svarer til 23 x CO2, og N 2 O har en virkning, der svarer til 296 x CO 2 (Ref.: CO 2 - Beregneren).\n8 8 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 1.3 Datanøjagtighed CO 2 -kortlægninger opgøres med forskellig datanøjagtighed afhængig af hvilke data, der umiddelbart findes tilgængelige og hvilke ressourcer, der haves til indsamling af disse. Datadetaljeringsniveauet i denne kortlægning er foretaget på samme pålidelige niveau, som ved tidligere kortlægninger. Detaljeringsniveauet eller præcisionsniveauet for data kaldes for Tier niveauer. Der findes 3 forskellige Tier niveauer. Tier 1 angiver en opgørelse på det mest overordnede niveau og Tier 3 på det mest detaljerede niveau. Nedenfor angives definitionen og udregningsmetode på de 3 Tier niveauer, jævnfør vejledningerne om brugen af og dataindsamling til brug for CO 2 -beregneren. Nedenfor vises tillige en grafisk illustration af de forskellige detaljeringsgrader for dataindsamling og beregninger. De enkelte Tier niveauer defineres som: Tier 1: Typisk landsemission (oplysninger fra DMU) x antal indbygger i kommunen / antal indbyggere i Danmark. Tier 2: Forbrug (kommunedata) x emissionsfaktor, som f.eks. antallet af boliger i kommunen med olie som energikilde og et gennemsnits varmeforbrug pr. bolig. Tier 3: Som Tier 2, men baseret på konkrete oplysninger om enkeltkilder (som f.eks. trafiktællinger og kendte emissionsfaktorer for de forskellige typer af køretøjer). Tier 1 Landsgennemsnit Tier 2 Kommune niveau Tier 3 Enkeltkilder De anvendte Tier niveauer er beskrevet i hvert enkelt sektorafsnit, men er også medtaget i den sammenfattende Tabel 1over CO 2 -emissionen for at belyse detaljeringsgraderne mellem de forskellige sektorer. De anvendte datakilder er medtaget i rapportens bilag 1.\n9 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 9 2 Sammenfatning af resultater Den samlede CO 2 -emission for Aarhus Kommune er for 2011 opgjort til tons CO 2 /år, og fordelt på sektorerne som vist i Figur 1og Tabel 1. Den samlede CO 2 -emission for Aarhus Kommune som geografisk område udgør derved 6,5 tons CO 2 /år per indbygger ved et indbyggertal på januar Ved opgørelsen i 2009 var den samlede emission 7,1 tons CO 2 /år per indbygger. Figur 1 Fordeling af den samlede CO 2 -emission på sektorer i det geografiske område, Landbrug og areal 1% Affald og spildevand 3% Øvrige 0% Trafik 35% El 35% Individuel opvarmning 8% Fjernvarme 18% Det fremgår af Figur 1, at CO 2 -emissionen fra elforbruget og trafikken udgør de 2 største sektorer. Det bemærkes, at de 4 største sektorer tilsammen udgør 96 % af den samlede CO 2 -emission for kommunen som geografisk enhed i Det kan tillige bemærkes, at den væsentligste ændring siden 2009 opgørelsen er, at sektorerne elforbrug og trafik er blevet lige store i Godskrivningen af VE el produceret (se også afsnit 3) udgjorde tons CO 2 /år i 2011, hvilket svarer til ca. 6 % af den samlede CO 2 -emission fra elforbruget. Hvis man godskrev for produceret VE el, og graddagekorrigerede fjernvarmeforbruget, så ville den samlede CO 2 -emission i 2011 i stedet være tons CO 2 /år. Graddagekorrigeringen er for 2011 en lille smule større en godskrivningen af VE el, fordi opgørelsesperioden har haft en forholdsvis mild vinter.\n10 10 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Tabel 1 CO 2 -emissionen fordelt på sektorer i årene 2008, 2009 og 2011 Sektorer Tier niveau Tons CO 2 /år 2008 Tons CO 2 /år 2009 Tons CO 2 /år 2011 Ændring, i % ( ) 2011 Elforbruget 1) % Fjernvarmeforbruget 2) % Individuel opvarmning, (handel/service og husholdninger) % Individuel opvarmning og procesvarme % (industri) Individuel opvarmning (landbrug og gartnerier) Vejtrafik % Togtrafik % Flytrafik % Skibstrafik % Trafik, fiskeri % Trafik, non-road haver/hushold % Trafik, non-road, industri % Trafik, non-road, land- og skovbrug % Procesemissioner % Opløsningsmidler % Landbrug 3) 1/ % Arealanvendelse % Affaldsdeponering 3) % Spildevand 3) % I alt ,2 % I alt, korrigeret 4) ,3 %\n11 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 11 1) Ikke korrigeret for VE el produceret. 2) Ikke graddage korrigeret. 3) Ny opgørelsesmetode. 4) Korrigeret for VE el produceret og graddage korrigeret fjernvarme. Udviklingen af CO 2 -emissionen fra 2008, 2009 til 2011 er illustreret i Figur 2. Figur 2 Udviklingen af den samlede CO 2 -emission (ikke graddagekorrigeret og godskrevet for VE el, tons CO CO 2 -regnskabet for 2011 viser, at dem samlede CO 2 -emission er faldet med ca tons sammenlignet med Reduktionen svarer til et fald på 7,2 %. De væsentligste ændringer i udviklingen og hovedårsagerne til faldet i CO 2 -emissionen fra 2009 til 2011beskrives summarisk nedenfor: CO 2 -emissionen fra elforbruget er faldet markant fra 2009 til 2011 (ca. 19 %), hvilket primært skyldes en reduceret emissionsfaktor. Elforbruget er derimod kun faldet en smule (ca. 1 %) i perioden. CO 2 -emissionen for fjernvarme er faldet, hvilket gælder for såvel den ukorrigerede som den graddagekorrigerede og VE el korrigerede CO 2 -emission. Ændringen skyldes en reduceret emissionsfaktor fra 2009 til 2011, idet fjernvarmeforbruget har været konstant. CO 2 -emissionen indenfor individuel opvarmning/procesvarme i industrien er faldet med 20 % siden 2009, hvilket formentlig skyldes at anvendelse af stenkul næsten er udfaset. Indenfor trafiksektoren ses flere større og mindre ændringer af CO 2 -emissionen. For den største kilde - vejtrafikken - er CO 2 -emissionen faldet. Derimod er CO 2 -emissionen fra togtrafik, skibstrafik og fiskeri samt non-road trafik land- og skovbrug steget. CO 2 -emissionen for affaldsdeponering er steget siden opgørelsen i 2009, hvilket primært skyldes ændrede opgørelsesmetoder inden for affald, landbrug og arealanvendelse.\n12 12 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Opgørelsesmetoden er ligeledes ændret indenfor landbrug og spildevandsområdet, hvilket har resulteret i et fald i CO 2 -emissionen fra 2009 til Stigningen og faldet i CO 2 - emissionen på grund af de ændrede opgørelsesmetoder udligner stort set hinanden.\n13 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 13 3 Elforbrug og produktion 3.1 Forbrug Oplysninger om elforbrug og produktion i Aarhus Kommune er som tidligere år oplyst af forsyningsselskaberne i Aarhus Kommune (se bilag 1). NRGi har oplyst det samlede elforbrug, hvorfor elforbruget herfra er fordelt ud fra samme forholdsmæssige fordeling som i Det samlede elforbrug i Aarhus Kommune i 2011 er sammen med elforbruget i 2009 vist i Tabel 2 og opgjort på sektorer. Tabel 2 Det samlede elforbrug opgjort på sektorer for årene 2009 og 2011 og den tilhørende CO 2 -emission (ikke korrigeret for VE el produktion i Aarhus Kommune). Forbrug af el, MWh CO 2 -emission, tons/år Sektorer Private husholdninger Kommunale og andre offentlige institutioner Handels- og servicevirksomheder Industri Landbrug og gartneri Hotel og restaurationer Bygge og anlæg I alt\n14 14 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Fordelingen af CO 2 -emissionen på sektorer er illustreret i Figur 3. Figur 3 Fordeling af CO 2 -emissionen i 2011 på sektorer i Aarhus Kommune (1.000 tons pr. år) Landbrug og gartneri 3% Bygge og Anlæg 1% Hotel og restaurant 2% Industri 14% Private (ex elvarme) 28% Handels- og servicevirks. 24% Offentlige institutioner 28% Opgørelsen over elforbruget viser et fald i forbruget på ca. 0,9 % mens der er et markant fald i CO 2 -emissionen på ca. 19 %. Det forholdsvise store fald i CO 2 - emissionen for elforbruget skyldes primært en væsentlig lavere emissionsfaktor for i Energinet.dk bemærker, at den lavere emissionsfaktor for 2011 skyldes at produktionen fra vindmøller steg med 25 % fra 2010 til var ligeledes præget at en øget import fra Norge og Sverige set i forhold til CO 2 -emissionen er beregnet ved at anvende energikvalitetsmetoden (se beskrivelsen i bilag 2). I Figur 1 vises udviklingen af emissionsfaktorerne for elproduktion ved anvendelse af energikvalitetsmetoden og korrigeret for et distributionstab på 5 %.\n15 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 15 Figur 4 Udviklingen af emissionsfaktorer ved energikvalitetsmetoden (korrigeret for et distributionstab på 5 %), kg/mwh Note til figur 4: 2010 og 2011 for hele Danmark for Vest-Danmark. Fordelingen af forbruget af brændsler til produktionen af el i Danmark i 2011 er udregnet på baggrund af miljødeklarationen fra Energinet.dk og vist i Figur 5. Figur 5 Fordelingen af brændsler til elproduktion i Danmark i % 3% 13% Kul og brunkul 35% Naturgas Vind, vand og sol Affald, biomasse og biogas Olie 33% Atomkraft 16% Forbruget af kul, brunkul og naturgas (fossile brændsler) til elproduktion reduceres løbende og andelen af VE-el stiger fra år til år.\n16 16 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 3.2 VE elektricitet produceret VE elektricitet produceres ud fra en række kilde: Vindkraft Solceller Biomasse Affald (kun biomassedelen kan betegnes som VE) Træflis Vindkraft Solceller Elproduktionen fra vindmøller er opgjort ud fra data fra Energistyrelsens Stamdataregister for vindmøller og de vindmøller som er registreret hørende til Aarhus Kommune. Den samlede VE elproduktion fra vindkraft var i 2011 på MWh. Produktionen var MWh i 2009, hvilket svarer til en stigning på 12 %. Anvendelse af solceller i stigende i Danmark. Der findes endnu ikke statistik, som kan oplyse om installeret effekt på kommuneniveau. Derimod kan der hos Energinet.dk findes informationer, som opgiver den samlede installeret solcelle effekt i Danmark. Den samlede solcelle effekt var med udgangen af 2011 på kw, og den var ved udgangen af februar 2012 nået op på kw. Hvis det antages, at den gennemsnitlige solcelle elproduktion er ca. 700 kwh/kwp, så kan mængden af produceret solcelle el per 1. januar 2012 estimeres til kw * 700 kwh/kwp = MWh. Hvis det samtidig antages at fordelingen af den installerede solcelle effekt er den samme i Aarhus Kommune som i resten af landet, så kan den samlede produktion af VE el, sol beregnes ud fra det forholdsmæssige antal af boliger i Aarhus set i forhold til resten af Danmark. Den samlede produktion af el fra solceller kan beregnes: VE el,sol = VE el,dk (2011) * N huse,,ak /N huse,dk = MWh * / = 315 MWh hvor: N huse, AK = antal parcel-, række-, kæde- og dobbelthuse i Aarhus Kommune i 2011 og N huse,dk = antal parcel-, række-, kæde- og dobbelthuse i Danmark i El fra biogas Der er modtaget oplysninger fra 3 producenter/distributører af biogas baseret el i 2011: Aarhus Vand, NRGi (Bånlev Biogas) og Viby Elværk. Produktionen har\n17 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 17 ifølge disse kilder i 2011 været henholdsvis 3.863, og 300 MWh/år. Den samlede biogas baserede el i 2011 kan derfor opgøres til MWh/år. Affaldsbaseret el Ved godskrivningen for affaldsproduceret el medregnes kun den del af elproduktionen, der kan regnes som CO 2 -neutral. Det betyder, at der ikke kan korrigeres for den del af affaldet, der er baseret på fossile brændsler, som f.eks. plastik. I praksis betyder det, at kun 71 % af elproduktionen fra affaldsforbrænding kan godskrives som VE el. AffaldVarme oplyser, at der i alt er produceret MWh affaldsbaseret el i Andelen af elproduktionen som kan godskrives bliver ( * 71 %) MWh. Biomasse Der er ikke modtaget oplysninger om, at der er anvendt træflis eller anden biomasse til produktion af VE el i VE elproduktion i alt Den samlede VE-elproduktion i 2011 er vist i Tabel 3. Tabel 3 Den samlede VE-elproduktion i Aarhus Kommune i Energikilde VE el produceret, MWh Fordeling i % Vindkraft % Solceller % Biogas 1) % Affald % Biomasse /træflis) 0 0 % I alt % 1) Biogas-andel er væsentlig reduceret, fordi en af producenterne har reduceret produktionen kraftigt. 3.3 Elforbruget korrigeret for VE el Aarhus Kommune ønsker som udgangspunkt ikke at korrigere CO 2 -emissionen for den producerede vedvarende energi. Derfor er det aftalt, at der i stedet foretages en manuel beregning af godskrivningen af VE produceret i Aarhus Kommune i 2011 for at have mulighed for i CO 2 -regnskabet at kunne belyse og vurdere resultaterne af brugen af ikke fossile energikilder. Opgørelsen gør det samtidig muligt at sammenligne med andre kommuner, såfremt disse kommuner foretager godskrivning. Godskrivningen sker ved, at kommunens VE-elproduktion efter inkludering af nettab modregnes kommunens elforbrug. Ved samtidig at trække kommunens VE-\n18 18 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område elproduktion ud af den gennemsnitlige emissionsfaktor for det samlede elnet 1 undgås det, at VE-elproduktion i kommunen dobbeltkonteres. Dette er illustreret nedenfor, hvor der her er taget udgangspunkt i perioden , hvor Aarhus Kommune er blevet en del af det samlede danske elnet. CO hvor 2el, VEkorrig = [ Elf VEprod (1 nettab) ] ÅK ÅK Elf DK Elf DK EF VEprod DK ÅK, an forbr (1 nettab) CO 2el,VEkorrig er CO 2 emissionen fra elforbruget i Aarhus Kommune korrigeret for VE-elproduktion, Elf AK er elforbruget i Aarhus Kommune, VEprod AK er den samlede VE-elproduktion på anlæg inden for AK's grænser, Nettab er det samlede transmissions- og distributionstab i elnettet opgjort af Energinet.dk (0,07 svarende til 2% transmissionstab og 5 % nettab), Elf DK er det samlede elforbrug i Danmark opgjort af Energinet.dk til GWh i 2011 og EF DK,an forbr er den gennemsnitlige emissionsfaktor for Danmark (ved energikvalitetsmetoden). Det kan bemærkes, at hvis VE-elproduktionen sættes til nul, bliver udtrykket reduceret til CO 2el,VEkorrig = Elf AK EF DK,an forbr, hvilket svarer til en beregning uden korrektion for VE-el i kommunen. Beregningen af den producerede VE el, som der kan korrigeres for i 2011 udgør MWh/år. For året 2011 betyder det, at den ukorrigerede CO 2 -emission for elforbruget kan reduceres fra tons til den korrigerede CO 2 -emission på tons. I Tabel 4 vises de værdier, som er anvendt for VE-korrektionen af elforbruget for årene 2008, 2009 og Tabel 4 Oversigt over VE-korrektionen af elforbrug i 2008, 2009 og Årstal Korrektion af VE el (MWh) For Aarhus Kommune var det omgivende elnettet lig med det Vestdanske fra Fra og med 2011 findes der et samlet danske elnet, som følge af etableringen af Storebæltskablet.\n19 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 19 4 Fjernvarmeforbrug Fjernvarmeforsyningen i Aarhus Kommune varetages af Affaldvarme Aarhus. Produktionen af varme sker hovedsageligt ved brug af kul på Studstrupværket, men også affald og biomasse bruges til en stor del af fjernvarmeproduktionen. Derudover produceres fjernvarme fra overskudsvarme fra industrien, fra biogas, halm og olie fra decentrale anlæg samt fra spidslastkedler med olie som brændsel. Fjernvarmen leveres til slutbrugere dels direkte fra AffaldVarme og dels via en række mindre distributionsselskaber. AffaldVarme og nogle af de mindre distributionsselskaber har leveret oplysninger om fjernvarmeforbruget, som er fordelt på sektorer. Et distributionsselskab har leveret oplysninger om det samlede fjernvarmeforbrug. Her er opdelingen af forbruget fordelt ud fra samme forholdsmæssige opdeling som i CO 2 -kortlægningen for Et distributionsselskab har ikke leveret oplysninger om fjernvarmeforbruget i 2011, hvilket ikke har haft den store betydning for fordelingen af forbruget, idet selskabets andel kun er ca. 1 % af det samlede forbrug. Tre af distributionsselskaberne har leveret data for fjernvarmeforbrug i et forskudt varmeår. Disse data indregnet på lige fod med forbrugsdata for AffaldVarme har også leveret informationer om den samlede fjernvarmeproduktion og det samlede salg af fjernvarme. Tabel 5 viser fordelingen af fjernvarmeforbruget på sektorer baseret på de informationer distributionsselskaberne i Aarhus Kommune har leveret.\n20 20 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Tabel 5 Forbrug af fjernvarme i Aarhus Kommune fordelt på sektorer (ikke graddagekorrigeret) Forbrug 2011, MWh inkl. nettab og værktab Fordeling, % Private husholdninger % Landbrug og gartneri % Industri % Bygge- og anlægsvirksomhed 0 0 % Handel og servicevirksomheder % Kommunale og andre offentlige institutioner % Total % Fordelingen af fjernvarmeproduktion på værker i Aarhus Kommune fremgår af Tabel 6. Beregningen er baseret på merbrændselsmetoden. Den samlede beregnede CO 2 -emissionsfaktor beskriver CO 2 -emissionen pr. produceret GWh. Tabel 6 CO 2 -emission fra fjernvarme produceret til Aarhus Kommune i 2009 (kilde: Baseret på data fra AffaldVarme) Værk Brændsel Opgørelse efter merbrændselsmetoden [ton] Studstrupværket Kul Studstrupværket Biomasse 0 ACÅ Affald Biomasse Biomasse 0 Industri O.skudsv 0 Kedler VPÅ Olie Kedler lokal Olie Emission i alt Beregnet emissionsfaktor: Per produceret varme (ab værk) 108 Ton/GWh produceret Fjernvarmeforbruget er afhængigt af vejret, og en lang og kold vinter vil derfor medføre et højere fjernvarmeforbrug end en kort og mild vinter. Dette kan virke misvisende, hvis man sammenligner CO 2 -kortlægninger fra forskellige år. For at gøre fjernvarmeforbruget sammenligneligt mellem årene kan varmeforbruget omregnes til et normalår. Dette gøres ved hjælp af graddagekorrektion, som er beskrevet i rapportens bilag 3. CO 2 -emissionen for fjernvarme i Aarhus Kommune fremgår således af Tabel 7.\n21 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 21 Tabel 7 Graddagekorrigeret CO 2 -emission i 2007, 2008, 2009 og 2011 År Emission, t CO 2 /år Antal graddage Emission, t CO 2 /år med graddagekorrektion\n22 22 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 5 Individuel opvarmning og procesvarme 5.1 Husholdninger samt handel og service CO 2 -emissionen fra individuel opvarmning af husholdninger er opgjort ved hjælp af Tier 2 i CO 2 -beregneren. Den samlede emission husholdninger samt handel og service er i 2011 beregnet ud fra oplysninger om opvarmningsform for boliger per januar 2011 fra Danmarks Statistik. Antallet af fjernvarmeinstallationer i husholdninger i Aarhus Kommune kombineret med det oplyste fjernvarmeforbrug i kommunen giver en enhedsvarmebehov pr. varmeinstallation. Dette enhedsvarmebehov antages at være ens uafhængigt af type af varmeinstallation. Ud fra informationer om antallet af individuelle varmeinstallationer samt virkningsgraderne for de forskellige typer af varmeinstallationer bestemmes det samlede brændselsforbrug til individuel opvarmning i Aarhus Kommune. Opvarmning i handel og service er antaget i al væsentlighed at være dækket af fjernvarme i Aarhus Kommune, således at individuel opvarmning i handel og service er sat til 0. Der er redegjort for fjernvarmeforbruget til handel og service i forrige afsnit. Det samlede resultat for individuel opvarmning fremgår af Tabel 8. Varmeforbruget er ikke graddagekorrigeret.\n23 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 23 Tabel 8 Varmeforbrug og CO 2 -emissioner ved individuel opvarmning af boliger (ikke graddagekorrigeret) Opvarmningsform Antal boliger (DST) Virkningsgrad Emissionsfaktor tons CO 2 /MWh Forbrug MWh/år Beregnet CO 2 emission tons/år Fjernvarme (ekskl. nettab) Olie ,7 0, Varmepumper 418 2,5 0, Elovn/elvarme , Andre ovne (brændeovne mv.) I alt individuel opvarmning af boliger , Hvis der korrigeres for graddage for at normalisere ændringer i vejrforholdene mellem årene på samme måde som beskrevet for fjernvarme, fås de i Tabel 9 angivne graddagskorrigerede CO 2 -emissioner. Tabel 9 Graddagekorrigerede CO 2 -emissioner for 2007, 2008, 2009 og 2011 År Emission, t CO 2 /år Antal graddage Emission, t CO 2 /år med graddagekorrektion Individuel opvarmning og procesvarme i industrien Den samlede CO 2 -emission fra individuel opvarmning og procesvarme i industrien er opgjort ud fra Tier 2 i CO 2 -beregneren, dvs. ud fra faktiske brændselsforbrug. Data om brændselsforbrug i industrivirksomheder i Danmark indsamles af Danmarks Statistik hvert andet år. Dansk Statistik allokerer brændselsforbruget på baggrund af antallet og størrelsen af Aarhus Kommunes virksomheder. Tallene kan indeholde brændsler, der faktisk er brugt til køretøjer, der dels kører indenfor industriarealerne (f.eks. LPG i trucks), dvs. det der her er kaldt Non-road industri, dels kører på vejene (f.eks. benzindrevne biler), dvs. det der her regnes under Trafik. Det kan således ikke udelukkes, at der kan være en vis dobbeltælling\n24 24 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område af sådanne mængder. Eventuel dobbelttælling forventes dog højst at bidrage med et par procent af den samlede CO 2 udledning i kommunen. Som nævnt er der tale om virksomheder med over 20 ansatte. År 2009 var ved rapportens færdiggørelse det sidst tilgængelige datasæt. Dette er anvendt i opgørelsen. Data fra Danmarks Statistik dækker industrivirksomheder i Aarhus Kommune med mere end 20 ansatte. Virksomheder under denne størrelse er ikke registreret hos Danmarks Statistik. De mindre virksomheder er dermed kun talt med som el- og fjernvarmeforbrugere, da det øvrige energiforbrug forudsættes at være minimalt. De omfattede typer af virksomheder er medtaget i bilag 4. Af Tabel 10 ses tal for 2009 for hvad disse virksomheder anvender af brændsel og dermed CO 2 -emissionen, som stammer fra energiforbruget ud over forbruget af el og fjernvarme. Stenkul er ifølge data fra Danmarks Statistik reduceret fra ca. 8 % af energiforbruget i industrien i 2007 til under 1 % i Tabel 10 Brændselsforbrug, CO 2 -emissionsfaktorer og CO 2 -emission for industrien i Aarhus Kommune i 2009 (nyeste tilgængelige data). Indfyret mængde Emissionsfaktor CO 2 emission GJ kg CO 2 /GJ ton CO 2 Faste brændsler Stenkul, ekskl. kraftvarme 0 93,6 0 Træpiller og træaffald Affald i øvrigt ,5 502 Flydende brændsler Fyringsolie og spildolie , Gasolie Petroleum og benzin , Gasformige brændsler Naturgas , LPG , Biogas CO 2 emission i alt På Figur 6 ses hvorledes industriens CO 2 -emission fordeler sig på de enkelte brændsler. Emissionen er opgjort direkte ud fra brændselsforbruget. Der er ikke\n25 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 25 foretaget graddagekorrektion, fordi forbruget af procesvarme ikke afhænger af vejret. Figur 6 CO 2 -emission i 1000 ton samt fordelingen af CO 2 -emissionen på brændselsniveau i industrien i Aarhus Kommune for 2009 (nyeste data) Fjernvarme; 9 ; Stenkul; 0 ; 0% 7% LPG; 4 ; 3% El; 0 ; 0% Træpiller og træaffald; 0; 0% Affald i øvrigt; 1 ; 0% Petroleum >> benzin; 3 ; 2% Gasolie; 8 ; 6% Naturgas; 23 ; 18% Fyringsolie >> spildolie; 86 ; 64% 5.3 Individuel opvarmning landbrug og gartnerier Der er redegjort for fjernvarmeforbruget til landbrug og gartnerier i afsnit 4. Landbrugs stuehuse, der ikke er fjernvarmeforsynede, vil være dækket under individuelt opvarmede boliger. Der er ingen oplysninger om individuelt opvarmede stalde. Dette giver formentlig en mindre fejl i beregningen af individuel opvarmning af landbrug. Opvarmning af gartnerier i Aarhus Kommune er antaget i al væsentlighed at være dækket af fjernvarme. Individuel opvarmning af gartnerier er derfor sat til 0.\n26 26 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 6 Trafik Trafik opgøres i bil- og bustrafik, togtrafik og anden trafik. Anden trafik omfatter flytrafik, skibstrafik, fiskeri og non-road trafik. Non-road trafik omfatter industri, private haver og husholdninger samt landbrug og gartnerier. 6.1 Vejtrafik og tog I dette afsnit rapporteres de beregninger, som er gennemført af CO 2 -emissionen for 2011 stammende fra den landbaserede trafik i Aarhus Kommune. Med landbaseret trafik menes tog samt vejtransport fordelt på busser, person- og varebiler samt lastbiler. Beregningen er udført med anvendelse af trafikniveauer i 2010 og de gældende gods- og kollektive køreplaner. Resultaterne er opgjort med basis i bilparkens forventede sammensætning i år Anvendelse af 2010 data skyldes, at 2010 er det sidste år, hvorfra der haves pålidelige og kvalitetssikrede data. Forudsætninger og beregningsmetode for vejtrafik og tog findes i bilag 5. Udledningen af CO 2 fra biltrafik inkl. busser i rute i Aarhus kommune er med TEMA2010 i år 2010 beregnet til tons CO 2 per år (hvoraf ca tons stammer fra koldstarter). Eftersom ca. 15 % af trafikarbejdet antages udført på de veje som ikke er med i modellen beregnes det samlede bidrag fra vejtrafikken at udgøre tons CO 2 i år I Tabel 11er vist det beregnede årlige trafikarbejde for person-, vare, lastbiler og busser i år 2010 på modelvejnettet i Aarhus Kommune, som er anvendt ved beregningerne. Tabel 11: Beregnet biltrafikarbejde for beregningsvejnettet i Aarhus Kommune fordelt på køretøjskategorier i år Personbiler mio. km/år Varebiler mio. km/år Tunge køretøjer mio. km/år Total mio. km/år År\n27 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 27 I Tabel 12 ses de beregnede CO 2 -emissioner fra biltrafikken fordelt på køretøjskategorier. Tabel 12: Beregnet CO 2 -emission fordelt på køretøjskategorier. Personbiler tons CO 2 /år Varebiler tons CO 2 /år Tunge køretøjer tons CO 2 /år Total tons CO 2 /år År I Tabel 13 er vist det samlede resultatet af beregningen af CO 2 -emissionen fra landbaseret trafik i Aarhus Kommune. Den samlede CO 2 -emission udgør for opgørelsesåret 2010 i alt tons per år. Tabel 13: Beregnet CO 2 -emission fra landbaseret trafik i Aarhus Kommune i år 2010 CO 2 -emission, tons/år Biltrafik Passagertog Godstog 77 I alt Anden trafik Anden trafik omfatter flytrafik, skibstrafik, fiskeri og non-road trafik. Non-road trafik omfatter industri, private haver og husholdninger samt landbrug og gartnerier. CO 2 -emissionen fra herfra opgøres på Tier 1, dvs. ud fra landsemissionen samt indbyggerantallet i Aarhus Kommune i forhold til indbyggerantallet i Danmark. Landsemission opgøres hvert år af DMU, men opdateres ikke hvert år i CO 2 - beregneren. Data for 2008 anvendes i øjeblikket i CO 2 -beregneren. De seneste data for landsemissionen er fra 2010 og de anvendes derfor til manuel beregning af emissionen i Forudsætningerne for beregningen på Tier er vist i Bilag 6. Landsemissionen for flytrafik, skibstrafik, fiskeri og non-road trafik og de beregnede CO 2 -emissioner fremgår af figur og tabeller nedenfor. Fordelingen af CO 2 -emissionen på de forskellige transportkilder fremgår af Figur 7, og den beregnede CO 2 -emission fremgår ligeledes af Figur 7.\n28 28 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Figur 7 Fordeling af CO 2 -emission fra transportmidler m.m. i Aarhus Kommune i 2011 Huse og haver 2% Industri 8% Fiskeri 5% Skib 5% Fly 1% Tog 2% Landbrug 10% Vej 67% Det ses af Tabel 14, at den altovervejende del af CO 2 -emissionen fra trafikken stammer fra vejtransporten (personbiler og tunge køretøjer). Non-road trafik i landbruget udgør den næstestørste CO 2 -udledningskilde med 10 %. Tabel 14 CO 2 -emissionen fra transportsektoren i 2011 fordelt på transportkilder. Transportkilder CO 2 -emissionen i 2009, tons CO 2 /år CO 2 -emissionen beregnet for 2011, tons CO 2 /år Vejtransport Togtrafik Flytrafik Skibstrafik Fiskeri Non-road, hus/have Non-road, industri Non-road, landbrug Total\n29 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Flytrafik Emissionen fra flytrafik i Aarhus Kommune i 2011 er beregnet efter Tier 1 og som vist i tabellen. Landsemission i tons Tons CO 2 i Aarhus Tons CO 2 i Aarhus Ændring i % fra CO 2 i 2010 Kommune, 2009 Kommune, % Landsemissionen i ovennævnte beregning omfatter kun indenrigstrafik i overensstemmelse med den opgørelsesmetode der anvendes af DMU ved beregning af de flytrafik (rutetrafik) Skibstrafik Emissionen fra skibstrafik i Aarhus Kommune er i 2011 beregnet efter Tier 1 og som vist i tabellen. Landsemission i tons Tons CO 2 i Aarhus Tons CO 2 i Aarhus Ændring i % fra CO 2 i 2010 Kommune, 2009 Kommune, % Landsemissionen i ovennævnte beregning omfatter kun indenrigstrafik i overensstemmelse med den opgørelsesmetode der anvendes af DMU ved beregning af de nationale emissioner Fiskeri Emissionen fra fiskeri i Aarhus Kommune er i 2011 beregnet efter Tier 1 og som vist i tabellen. Landsemission i tons Tons CO 2 i Aarhus Tons CO 2 i Aarhus Ændring i % fra CO 2 i 2010 Kommune, 2009 Kommune, % Non-road hus/haver Non-road hus/have er f.eks. benzindrevne plæneklippere, kædesave, hækkeklippere etc. Opgørelsen for non-road hus/have er udført på Tier 1 ud fra en fordeling af landsemissionen opgjort af DMU, men hvor landsemissionen normalt vil blive for-\n30 30 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område delt via indbygger tal i Tier 1. Der er anvendt antal boliger med have i Aarhus i forhold til antallet af boliger med have på landsplan, idet det vurderes at give et mere præcist tal. Data er anskaffet via Danmarks Statistik. Der er anvendt data for 2010, da disse tal er de nyeste landsemissions data. Emissionen i Aarhus Kommune kan for 2011beregnes efter formlen: Landsemissionen i DK * N huse,ak / N huse,dk = * 7699 / = tons CO 2 /år Hvor: N huse, AK = antal huse med haver i Aarhus Kommune, 1. januar 2008 N huse, DK = antal huse med haver i Danmark, 1. januar 2008 Landsemission i tons CO 2 i 2010 Tons CO 2 i Aarhus Kommune, 2009 Tons CO 2 i Aarhus Kommune, 2011 Ændring i % fra % Non-road industri Emissionen fra non-road industri i Aarhus Kommune er i 2011 beregnet efter Tier 1 og som vist i tabellen. Landsemission i tons CO 2 i 2010 Tons CO 2 i Aarhus Kommune, 2009 Tons CO 2 i Aarhus Kommune, 2011 Ændring i % fra % Non-road landbrug og skovbrug Emissionen fra non-road landbrug og skovbrug i Aarhus Kommune i 2011 er beregnet efter Tier 1 og som vist i tabellen. Landsemissionen for 2010 er betydelig højere end de tilsvarende værdier, der er anvendt i 2008 og 2009 opgørelserne. Landsemission i tons CO 2 i 2010 Tons CO 2 i Aarhus Kommune, 2009 Tons CO 2 i Aarhus Kommune, 2011 Ændring i % fra %\n31 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 31 7 Procesemissioner Procesemissioner omfatter CO 2 -emissioner fra Industrielle processer, såsom kalkforbruget på forbrændingsanlæg Raffinaderier og flaring Forbruger af opløsningsmidler I Tabel 15 vises den samlede emission fra processer i Tabel 15 Samlet oversigt over CO 2 -emissionen fra processer i Proces Tons CO 2 /år Industrielle 829 Raffinaderier 0 Opløsningsmidler I alt Industrielle processer Procesemissioner omfatter de CO 2 -emissioner, der fremkommer ved industrielle processer, og som ikke skyldes et brændselsforbrug. CO 2 -emissionen fra industrielle processer er opgjort efter Tier 2 i CO 2 -beregneren. I Aarhus Kommune er der en virksomhed med procesemission, nemlig Affaldscenter Aarhus (AffaldVarme Aarhus), som benytter kalk (CaCO 3 ) i røggasrensningen.\n32 32 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Kalk afspalter CO 2 under processen. Emissionen beregnes som forbrugt mængde kalk * emissionsfaktor for CO 2 -afgivelse fra kalk. Emissionsfaktoren oplyses af DMU. Affaldscenter Aarhus oplyser, at forbruget af kalk i 2011 var tons, hvilket er en væsentlig stigning i forhold til 2009, hvor den var 529 tons/år. CO 2 -emissionen for 2011 er vist i Tabel 16. Tabel 16 CO 2 -emission fra brug af kalk i røggasrensningen på Amagerværket Forbrugsstoffer Forbrug i 2011 Emissionsfaktor, tons CO 2 /ton kalk Emission, tons CO 2 /år Kalk , Raffinaderier Der findes ingen raffinaderier i Aarhus Kommune, hvorfor emissionen herfra sættes lig med Opløsningsmidler Opløsningsmidler, som også kaldes VOC-er (Volatile Organic Compounds) er opgjort på Tier 1 niveau ud fra indbyggertallet i Aarhus Kommune og antallet af indbyggere i Danmark. Emissionen i Aarhus Kommune er beregnet efter Tier 1 til tons CO 2 /år. Beregningsmetoden er vist i bilag 6.\n33 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 33 8 Landbruget Den samlede CO 2 -emission for landbruget for 2011 beregnet ud fra 2010 data udgør i alt tons CO 2 -eqv./år, hvilket er et fald på ca. 15 % i forhold til Resultaterne af opgørelsen og sammenligningen med 2009 vises i Tabel 17. Tabel 17 Den samlede CO 2 -emission fra landbruget, tons/år. Emission Ændring fra Dyrehold % Arealanvendelse % I alt % CO 2 -emissionen fra landbrugsmæssig drift omfatter primært de drivhusgasemissioner, der fremkommer ved husdyrs fordøjelsesprocesser (især metan CH 4 ), fra gødningsopbevaring (især lattergas N 2 O) samt CO 2 og N 2 O fra markdrift, herunder udbringning af husdyr- og handelsgødning. Methan- og lattergas-emissionerne forbundet med husdyrproduktion mv. omregnes til CO 2 -ækvivalenter (1 kg metan svarer til 23 kg CO 2 og 1 kg lattergas svarer til 296 kg CO 2 ). Emissionerne fra landbruget er i denne opgørelse beregnet i CO 2 -beregneren. De seneste data er fra 2010 og tilgængelig på Miljøportalen. Materialet er udarbejdet af DMU og stammer fra den enkelte landmands indrapportering til Det Centrale Husdyrregister og Planetdirektoratet. Inddatering af relevante data til brug for beregninger i CO 2 -beregneren er baseres på følgende forhold: Antallet af husdyr i kommunen indenfor de i beregneren valgte dyrekategorier under Tier 1, se afsnit 8.1, samt\n34 34 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område De dyrkede landbrugsarealer i kommunen fordelt på antallet af hektar (ha) for forskellige typer af afgrøder, se beskrivelsen i afsnit Husdyr Antallet af dyr indenfor de enkelte kategorier af dyr, som er anvendt ved beregningerne i CO 2 -beregneren stammer oprindeligt fra det CHR- register. For opgørelsesåret 2010 har det været muligt at finde disse data på Miljøportalen under Aarhus Kommune. Opgørelsen er foretaget på Tier 1. Emissionsfaktorerne er fra CO 2 -beregneren, der sidst er opdateret i Det har ikke været muligt at indhente data for 2011, hvorfor der er foretaget beregninger baseret på opgørelsesåret Opgørelsen over antallet af dyr er vist i bilag 7. Beregningerne i CO 2 -beregneren viser, at CO 2 -emissionen i 2011 for husdyr udgør tons CO 2 -eqv/år. Det er et fald på godt 20 % i forhold til 2009, hvilet blandt andet skyldes at antallet af dyr generelt er faldet og især antallet af heste og æglæggere. 8.2 Landbrugsarealer Data for anvendelsen af landbrugsarealer er hentet fra Miljøportalen, men stammer oprindeligt fra landmændenes indberetninger til Plantedirektoratet for DMU har leveret data til Miljøportalen, hvor de særlige forhold ved tilvejebringelsen af data er beskrevet. Data fra 2010 anvendes for opgørelsesåret 2011, idet det ikke har været umiddelbart muligt at fremskaffe data for 2011 og det vurderes vanskeligt at fremskaffe disse. De tilgængelige data i DMU opgørelsen er registreret under Aarhus Kommune. Beregningerne af opgørelsen for landbrugsarealer og afgrøder er foretaget i CO 2 - beregneren på Tier 2 for typer af landsbrugsarealer. Der er efter diskussioner med DMU besluttet ikke at anvende data for organiske jorde. Det skyldes dels at den anvendte metode anses for mest retvisende dels at organiske jorde kun udgør en begrænset andel af arealanvendelsen. De anvendte data er vist i bilag 8. Beregningen viser, at CO 2 -emissionen for 2011 baseret på 2010-data og beregnet på Tier 2 udgør CO 2 -eqv./år, hvilket er et fald på ca. 12 % i forhold til 2009.\n35 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 35 9 Arealanvendelsen CO 2 -emissionen fra arealanvendelse opgøres for 4 delområder: Etablering af vådområder Parker og vejtræer Forbrug af handelsgødning, kalk og sphagnum samt Skovrejsning Den samlede CO 2 -emission fra arealanvendelse i 2011 er opgjort i Tabel 18. Tabel 18 Samlet CO 2 -emission fra arealanvendelse i 2011 Areal Årlig CO 2 -emission i tons Vådområder Parker og vejtræer 0 Forbrug af handelsgødning m.v. 407 Rejsning af skove I alt Den samlede CO 2 -emission fra arealanvendelse kan for 2011 beregnes til tons CO 2 /år. 9.1 Vådområder Aarhus Kommune oplyser, at der ikke er etableret vådområder i Vådområder, der blev etableret i 2007, bidrager fortsat til CO 2 -optagelsen, hvor dette bidrag\n36 36 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område fradrages som et minus i CO 2 -regnskabet. Optaget blev for 2007 beregnet til tons CO 2 /år. 9.2 Parker og vejtræer Der er ikke indhentet oplysninger om parker og vejtræer, idet disse bidrag vurderes at være ubetydelige. 9.3 Forbrug af handelsgødning, kalk og spagnum Forbruget af NPK-gødning udgjorde ifølge oplysninger fra Aarhus Kommune i 2011 i alt kg. Der er ikke modtaget oplysninger om forbrug af kalk og spagnum i Data for forbruget af disse produkter uden for kommunen som virksomhed findes ikke opgjort på kommuneniveau. CO 2 -emissionen fra forbruget af handelsgødning er udregnet i CO 2 -Beregneren på Tier 2. Beregningerne viser, at CO 2 -emissionen var 407 tons/år i Skovrejsning CO 2 -emissionen fra skovrejsning er beregnet i CO 2 -Beregneren på Tier 2 under anvendelse CO 2 -Beregneren angiver. Metoden foreskriver, at der beregnes ud fra det samlede skovareal, der er rejst indenfor skovtypens omdriftsperiode, som for løvskov er 75 år og som for nåleskov er betydelig kortere. Aarhus Kommune oplyser, at der ikke er plantet statsskov i Det har ikke umiddelbart været muligt at finde data for skovrejsning for I stedet er anvendt data fra Miljøportalen, hvor data for Aarhus Kommune foreligger for Skovrejsningen udgjorde i 2010 i alt 145 ha. Aarhus Kommune oplyser, at arealet af rejst statsskov i 2010 var på 15,6 ha. I 2009 opgørelsen anvendtes et samlet skovareal på ha. I beregningerne for 2011 tillægges skovrejsningen i 2010, hvorved det samlede areal bliver ha. Det antages, at det 80 % af skovarealet bestod af nåletræer og 20 % af løvskov. CO 2 -emission fra skovrejsning kan for 2011 beregnes til tons CO 2 /år.\n37 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Affaldsdeponering CO 2 -emissionen fra affaldsdeponering stammer fra nuværende og især tidligere tiders deponering af affald, herunder dagrenovation, haveaffald og slam fra renseanlæg, som ikke er deponeret siden Se beregningsforudsætningerne og den historiske redegørelse for affaldsdeponering sidst i afsnittet. Beregningen af CO 2 -emissionen fra affaldsdeponering i 2011 er foretaget ved hjælp af CO 2 -Beregneren (emissionsfaktorerne i den seneste version stammer fra 2008) på Tier 2. De anvendte data er leveret af AffaldVarme og er vist i bilag 9. Beregningerne viser, at den samlede emission af CO 2 -eqvivalenter for 2011 udgør tons/år. Stigningen i CO 2 -emissionen skyldes en ændring af beregningsmetoden 2 i CO 2 -beregneren, som for opgørelsesåret 2009 var baseret på 2007-data. De deponerede affaldsmængder an vendt i beregningerne er vist i bilag 9. Beregningsforudsætninger Deponerede affaldsmængder fra er registreret og kan derfor oplyses af AffaldVarme. Aarhus Kommune har ikke data fra før For de år (før 1995) hvor der ikke findes faktiske opgjorte affaldsmængder, er affaldsmængderne estimeret som nedenfor beskrevet. For kommunalt håndteret affald i årene er der regnet med gennemsnittet af affaldsmængderne i årene AffaldVarme har oplyst, at affaldsforbrænding blev taget i brug i Som groft estimat til brug i beregningerne er det antaget, at affaldsmængderne (kommunalt) i perioden var lig gennemsnittet af de deponerede affaldsmængder i årene Idet der er regnet med en glidende bevægelse væk fra deponering mod andre behandlingsformer, er haveaffald dog regnet lig mængden deponeret i 1995, mens deponeret dagrenovation er regnet lig gennemsnittet mellem 1995 og Bidragsfaktoren for methan for tidligere år er øget i forhold til den tidligere version af CO2-beregneren\n38 38 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område I perioden er der som groft estimat regnet med, at kommunale affaldsmængder deponeret svarer til den totale affaldsmængde genereret indenfor hver type i årene (i gennemsnit). Dvs. hele affaldsmængden af hver type er antaget deponeret. Mængderne af deponeret affald (restprodukter) fra kulfyrede værker stammer fra Studstrupværkets grønne regnskaber fra 2003 og 2007; data længere tilbage er ikke tilgængelige via Internettet. Oplyste værdier for deponerede restprodukter fra kulfyrede værker fremgår af bilag 9. For restprodukter fra kulfyrede værker er den deponerede affaldsmængde ret svingende mellem årene med kendt produktion. Værkets nuværende produktionslinjer blev opført i ; det er ikke undersøgt om der var produktionen før 1984 på stedet. Affald deponeret i årene er til beregningerne regnet som gennemsnittet af værdierne i perioden , mens deponeringen før 1984 er regnet som 0. For tiåret er der til beregningen således regnet med en gennemsnitlig årlig mængde svarende til et vægtet gennemsnit mellem årene regnet uden deponering og gennemsnitstallet for Anvendelse af sådanne estimater er naturligvis behæftet med en betydelig usikkerhed, men antages under de givne forudsætninger for at give et retvisende billede af for størrelsesordenen af affaldsgenereringen i kommunen i perioden.\n39 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Spildevand CO 2 -emissionen fra spildevand er i 2011 opgjort ved anvendelse af Tier 2 i CO 2 - beregneren ud fra data, som er oplyst af Aarhus Vand. Oplysninger stammer fra 10 offentlige renseanlæg og 5 større private renseanlæg. Beregningsmetoden for CO 2 -emissionen fra spildevand er løbende blevet forbedret og i 2011 ændrede DMU beregningsmetoden. Beregningerne for 2011 er gennemført efter den nye beregningsmetode, som er beskrevet sidst i afsnittet. En samlet oversigt over de gennemførte beregninger ved anvendelse af CO 2 - beregneren (version 2008) er vist i bilag 10. På baggrund af de modtagne oplysninger fra Aarhus Vand og de nye beregningsforudsætninger er CO 2 -bidraget fra spildevand i 2011 beregnet til tons CO 2 /år. Det er et fald på 24 %, hvilket overvejende skyldes den ændrede beregningsmetode. DMU s nye beregningsmetode DMU har i 2010 udviklet en ny forenklet beregningsmetode for beregning af CH 4 - dannelse fra spildevand. Nedenfor forklares baggrunden for beregningsforudsætningerne. I den nye metode antages det, at 90 % af den dannede CH 4 udnyttes til energiproduktion, og 10 % afdamper til luft på grund af delvist anaerobe forhold i kloaksystem og septiktanke. Ved anvendelse af den tidligere version af CO 2 -beregneren skulle der indsamles specifikke data for slam mængden leveret henholdsvis til forbrænding, genbrug og biogas. Dette er ikke nødvendigt i den nye version. DMU har ligeledes udviklet en ny metode til beregning af N 2 O bidraget fra renseanlæg. Tidligere blev bidraget beregnet ud fra antal indbyggere gange med en emissionsfaktor i kg N 2 O pr. indbygger. Nu beregnes bidraget ud fra kvælstofindholdet i spildevandsindløbet gange en emissionsfaktor i kg N 2 O pr. tons N i indløbet. DMU har desuden ændret emissionsfaktoren for CH 4 -dannelse i indløb af spildevandsanlæg.\n40 40 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 12 Bilagsfortegnelse 1 Oversigt over anvendte datakilder 2 Beskrivelse af energikvalitetsmetoden 3 Beskrivelse af graddagekorrigering 4 Virksomheder medtaget under individuel opvarmning og procesvarme 5 Forudsætninger og beregningsmetode for vejtrafik og tog 6 Metode til beregning af Tier 1 efter befolkningstallet 7 Antal dyr i Aarhus Kommune i Landbrugets arealanvendelse i Deponerede affaldsmængder fra Oversigt over spildevandsdata anvendt i beregningerne\n41 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område 41 Bilag 1 Anvendte datakilder. Data til brug for kortlægningen er indhentet fra en række forskellige kilder: Aarhus Kommune NRGi Viby Elværk Galten Elværk Brabrand Elværk Østjysk Energi AffaldVarme Aarhus Vand Danmarks Statistik DMU Miljøportalen Banedanmark\n42 42 Kortlægning af CO 2-emissionen for 2011 for det geografiske område Bilag 2 Beskrivelse af energikvalitetsmetoden. Der er ved beregning af CO 2 -emissionen for elforbruget anvendt en manuel Tier 2 beregning ud fra de seneste emissionsfaktorer for 2011 fra Energinet.dk. CO 2 - beregnerens emissionsfaktorer opdateres med forsinkelse og den indeholder i dag en emissionsfaktor fra CO 2 -emissionen er beregnet ved at anvende en emissionsfaktor på 423 kg CO 2 /MWh, beregnet efter energikvalitetsmetoden (se nedenfor). Denne faktor er korrigeret med et distributionsnettab på 5 % jf. Energinet.dk's vejledning, således at emissionsfaktoren bliver 445 kg CO 2 /MWh. Fordelingen af CO 2 -emissionen fra kraftvarme på el og fjernvarme er endvidere beregnet efter den såkaldte energikvalitetsmetode 3. Energikvalitetsmetoden tager udgangspunkt i at varme er et biprodukt ved elproduktion og det brændsel, der bruges til varmeproduktion antages at udgøre det merbrændsel, der skal til for at producere varme ift. at producere elektricitet alene. Det medfører, at kun en mindre del af den samlede CO 2 -emission tilskrives fjernvarme. Denne metode, som har været anvendt en del år, anvendes fortsat af AffaldVarme i deres opgørelser af emissionen fra fjernvarme. Metoden anvendes ligeledes som en af metoderne, der oplyses om i forbindelse med emissionsfaktorer på Energinet.dk s hjemmeside. En alternativ opgørelsesmetode til energikvalitetsmetoden er 125 %-metoden. I denne metode tilskrives fjernvarmen en lidt større andel af CO 2 -udledningen. 125 % -metoden anbefales i dag af Energistyrelsen i forbindelse med kvoteopgørelserne, og anvendes også af Energinet.dk til miljødeklarationen for el. Valget mellem de to opgørelsesmetoder er primært et politisk valg. 3 Metoden er en tilnærmelse af merbrændselsmetoden.\nCO 2 -EMISSIONEN FOR DET GEOGRAFISKE OMRÅDE I HALSNÆS KOMMUNE\nCO 2 -EMISSIONEN FOR DET GEOGRAFISKE OMRÅDE I HALSNÆS KOMMUNE KORTLÆGNING FOR 2009 OG 2011 JUNI 2012 ADRESSE COWI A/S Parallelvej 2 2800 Kongens Lyngby Danmark TLF +45 56 40 00 00 FAX +45 56 40 99 99


The Enclave Inn (Bridgehampton, NY) - Kro - anmeldelser og bedømmelser - TripAdvisor\nThe Enclave Inn Kro, Bridgehampton\n> Bed and breakfasts i Bridgehampton\nAlle 3 Bridgehampton B&B / kroer »\n2668 Montauk Highway, Bridgehampton, NY 11932 Hotelfaciliteter\nVurderet som nr.3 ud af 3 B&B'er/kroer i Bridgehampton\nDansk først Engelsk først Enhver mar f\nJa Nej Vi fandt en enklave Inn for at være god værdi for pengene. Vi blev mødt af en venlig og hjælpsom management team. Tilsyneladende var de lige har overtaget, og er helt sikkert gør deres yderste for at sikre, at gæsterne til at føle sig velkomne og godt sørget for . Vi har bestilt et længere ophold i juni 2004. Vil...\nJa Nej Vi var i Bridgehampton på forretningsrejse. kroen var bekvemt tæt på byen. Værelserne var enkle men smagfuld og meget rent. De så ud som om de er for nylig blevet opdateret. Området var store og godt vedligeholdte, med et lille swimmingpool. Vil gerne bo der igen næste år.\n“Netop hvad vi søgte.”\nJa Nej Enklave Inn var blot hvad vi søgte i Bridgehampton. Små, intet særlige, men en nice indstilling og placering. Dette er en opdateret motel. Værelset var rene og moderne. Der var ikke altid nogen i kontoret når vi gik, men vi gjort gøre. Uden for område var rart, og vi så et par hjorte AM og PM ud på det grønne...\n“Store placering, slap forvaltning, hvor rustic opfylder spartansk.”\nJa Nej Bookede til en weekend bryllup, holdt vi 3 nætter her. Vi havde ingen varmt vand i vores første 24 timer, og havde kolde brusere før vores social begivenhed. Varmt vand returneres kun efter olietank var genpåfyldes, lørdag aften. Munter og hårdtarbejdende husholderske hjælper med alt, men ejeren forbliver væk. Puljen skal opmærksom, nogle af værelserne er malet med stil, men...\n“fantastisk beliggenhed, perfekt, hvis du har betalt $ 99/nat”\nJa Nej Vi ønsket egenskaben, 2 blokke fra Bridgehampton vigtigste st., smukke lawn og træer gøre det fredfyldte. Værelser meget enkle og rene. Ark et hak ovenfor og ned talsmanden gøre seng nice. Til $ 99/nite trøde vi, det var store. Hvis du betaler mere kan du tro er det også almindeligt. WiFi var ud i 4 dage, men de forsøger at...\n“Rimeligt prissat nice room i Hamptons”\nJa Nej Vi reserverede vores ophold i enklave Inn at bruge som en base for at udforske Hamptons landsbyerne. Vi valgte dette sted som det forekom utrolig god værdi sammenlignet med de andre steder på tilbud i området og det ikke skuffe.\nVærelset var temmelig grundlæggende men store og rene, så vi var glade. Jeg tror, at hvis du vil nogen luksus,...\nAnmeldelser i 88 byer 270 nyttige stemmer\n“Ikke forvente for meget!”\nJa Nej Det fremgår, at de fleste mennesker ikke komme ud for at Hamptons at bo på en kro, fordi der ikke er mange at vælge fra.\nVi tog LIRR fra byen til Bridgehampton stationen, og det drejede sig om en 15-minutters gåtur. Denne inn er meget svært at finde, men det er på tværs af gaden fra high school på hovedvejen,...\nJa Nej Denne Inn er bedre beskrevet som en renoverede motel. Værelserne er alle motel stil i den forstand, at døren fører direkte ud på grønne. Ja, sinken er uden for badeværelset, men badeværelset og værelse var meget rent og dekoreret meget Hamptons moderne/land stil. Jeg kunne godt lide, at der var en mini køleskab i tilfælde af at vi staying længe...\n“Fantastisk pris for lokationen. Rene og pæne, ikke den mest komfortable.”\nJa Nej Jeg er en smule blandede om dette sted. Vi vil helt sikkert betale lidt mere og bo på et pænere sted næste gang. Jeg gætte, hvad får du for $99 i midten af Hamptons ud til det dejlige downtown Bridgehampton. Sengen var fast som en bestyrelse, vi insisterer når vi vågnede. Vi var der i slutningen af oktober, øsende regnvejr,...\nEt TripAdvisor-medlem “Store plads til en fantastisk pris”\nJa Nej Min kæreste og jeg opholdt sig på lokationen Southampton en weekend i januar. Vores værelse (# 10) var ultrarene og nyligt renoverede. Vi har haft den gratis internetadgang. Hotellet er tæt på byen center og store restauranter. Anbefales til brugere, som søger for at spare et par bucks på indgivelse uden at ofre komfort.\nSuper værdi for pengene på et lignende hotel Topping Rose House Bridgehampton, Hamptons 2 anmeldelser Leder du stadig efter et hotel? Overvej også disse indkvarteringssteder i eller i nærheden af Bridgehampton\nVis alle 0 hoteller i Bridgehampton sorteret efter popularitet\nHar du været i The Enclave Inn? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nSupplerende oplysninger om The Enclave Inn\nAdresse:: 2668 Montauk Highway, Bridgehampton, NY 11932 Område:\nHotelstil: Vurderet som nr.3 ud af 3 B&B'er / kroer i Bridgehampton\n435 kr. - 1.330 kr.\nTripAdvisor er stolte af at være samarbejdspartner med Travelocity, Hotels.com og Expedia, så du med ro i sindet kan reservere på The Enclave Inn. Vi hjælper millioner af rejsende hver måned med at finde det perfekte hotel til både ferier og forretningsrejser og altid med de bedste rabatter og særtilbud.\nEjere: Hvad er jeres holdning til sagen? Hvis du ejer eller bestyrer The Enclave Inn, kan du registrere dig nu for at få adgang til gratis værktøjer, der kan forbedre din registrerede enhed, tiltrække nye anmeldelser og svare anmeldere. Administrer din registrering Relaterede hoteller... The Hedges Inn\n62 anmeldelser ABS:HotelCheckRates-d114510?&src=Hotel_Review&fromServlet=Hotel_Review&Action=QC_AlsoViewedAboveFold\n152 anmeldelser ABS:HotelCheckRates-d2048988?&src=Hotel_Review&fromServlet=Hotel_Review&Action=QC_AlsoViewedAboveFold\n28 anmeldelser ABS:HotelCheckRates-d645561?&src=Hotel_Review&fromServlet=Hotel_Review&Action=QC_AlsoViewedAboveFold\n51 anmeldelser ABS:HotelCheckRates-d93171?&src=Hotel_Review&fromServlet=Hotel_Review&Action=QC_AlsoViewedAboveFold\n13 anmeldelser Bridgehampton, Hamptons Mere Hotel Indigo East End\n159 anmeldelser ABS:HotelCheckRates-d1674507?&src=Hotel_Review&fromServlet=Hotel_Review&Action=QC_AlsoViewedAboveFold\n138 anmeldelser ABS:HotelCheckRates-d93791?&src=Hotel_Review&fromServlet=Hotel_Review&Action=QC_AlsoViewedAboveFold\n48 anmeldelser ABS:HotelCheckRates-d1085110?&src=Hotel_Review&fromServlet=Hotel_Review&Action=QC_AlsoViewedAboveFold\nHampton Bays, Hamptons Mindre Gennemse steder i nærheden\nGratis guide til Bridgehampton Få din guide til de mest populære lokale hoteller, restauranter og aktiviteter Billeder af The Enclave Inn (13 billeder fra rejsende) Hoteller i nærheden af Bridgehampton\n5.0 ud af 5, 189 anmeldelser Sidst revideret 19 maj 2013\n2.5 ud af 5, 62 anmeldelser Sidst revideret 9 maj 2013\n4.5 ud af 5, 62 anmeldelser Sidst revideret 9 maj 2013\n4.5 ud af 5, 1.101 anmeldelser Sidst revideret 20 maj 2013\nUNA Hotel Versilia i Lido Di Camaiore\n5.0 ud af 5, 68 anmeldelser Sidst revideret 8 apr 2013\nKuldse Notsu Korts i Tallinn\nOm TripAdvisor® TripAdvisor™ tilbyder anmeldelser, artikler, anbefalinger og meninger om The Enclave Inn. Bridgehampton


Klimaråd kommer med forslag til byråd - Lokalavisen Frederikssund\nFormand for Fredeirkssund Kliimaråd, Bjørn Tving STauning. Foto: Anders Møller\nKlimaråd kommer med forslag til byråd\nFrederikssund “Den sorte asfalt er i sig selv en solfanger. Hvis der nedlægges jordvarmeslanger under vejbelægningen, kan den opsamle anseelige mængder varme.”\nSådan lyder ét af forslagene i en ny rapport fra Frederikssund Klimaråd til byrådet.\nKlimarådet er nedsat af byrådet og består blandt andet af to byrådsmedlemmer, forskere, interesseorganisationer som Nordsjællands Landboforening, Danmarks Naturfredningsforening og Frederikssund Klimaforening samt embedsmænd fra både Frederikssund forsyning og Teknisk Forvaltning.\nFormålet er dels at komme med anbefalinger i klimarelaterede spørgsmål og dels skabe lokal debat om emnet.\nRapporten indeholder både generelle betragtninger om udviklingen og samtidig en stribe forslag til, hvordan man i Frederissund Kommune konkret eksempelvis kan mindske CO2-udledning eller genanvende varme fra rensningsanlæg.\nDet har ifølge redaktør på rapporten, Bjørn Tving Stauning, været vigtigt, at den skal være overskuelig og forståelig - også for andre end “klima-nørder:”\n“Det er ikke raketvidenskab at forstå vores lokale energisituation”, siger Bjørn Tving Stauning, “men vi skal have en saglig platform for at kunne diskutere og vurdere de kommende handlingsplaner. Vi har brugt lang tid på denne rapport for at danne os et fælles overblik over de faktuelle kendsgerninger,” fortæller han.\nBjørn Tving Stauning erkender, at det kan være vanskeligt at trænge igennem med budskaberne og skabe en konstruktiv debat:\n“Mange forbinder en lokal klimadebat med spørgsmål om at plastre kommunen til med mastodont-vindmøller”, siger han, “men selvom vi naturligvis altid må være opmærksom på alle aspekter, er der en lang række andre fremsynede muligheder, vi kan kigge på”.\nRapporten kan købes hos kommunens boghandlere og større supermarkeder. Pris 20 kr.


Hotellet er omkring 1200 meter fra Rockefeller Center. Et operahus og museer ligger tæt ved hotellet.\nMandarin Oriental New York er et traditionelt 16-etagers hotel, som tilbyder designer-værelser, som har en minibar, LCD fladskærms-tv, en personlig værdiboks, et køkken og stereoanlæg samt marmor-badeværelser. De fleste værelser byder på en superb udsigt over Hudson-floden. Alle værelser har bambusgulv og stilfulde møbler.\nMorgenmad tilbydes på restauranten hver morgen. Ejendommen tilbyder en restaurant, som serverer moderne kogekunst. Tilbyder forskellige spisemuligheder,er Asiate at Mandarin Oriental og Jean Georges er omkring 5 minutter gåtur væk.\nDer er Frick Collection togstation i nærheden. LaGuardia lufthavn kan man komme inden for 15 minutters kørsel.\nMandarin Oriental New York Hotel indeholder sådanne faciliteter som en gavebutik, en frisør og bagageopbevaring.\nMandarin Oriental New York Hotel tilbyder børnepasning, tremmesenge og en legeplads til gæsterne, som rejser med børn. Der er et træningscenter, yogalektioner og fitness center, som forsynes på Mandarin Oriental New York Hotel.\nHotel i London - Central Station\nBed & Breakfast i London - Piccolino\nHotel i London - The Stafford\nHotel i London - Brunel\nHotel i London - Royal Lancaster\nHotel i Marrakesh - Imperial Plaza\nHotel i Prag - Ventana\nHotel i Barcelona - Montecarlo\nHotel i Barcelona - Grand Central\nHotel i Prag - Red & Blue Design\nHotel i Prag - City Centre\nHotel i Barcelona - Abba Rambla\nHotel i Marrakesh - El Andalous\nHotel i Marrakesh - Dellarosa\nHotel i Beijing - Shi Jia House\nHotel i Seoul - Etis Serviced\nHotel i Seoul - Riviera\nHotel i São Paulo - Mercure Nacoes Unidas\nKro i Beijing - Holiday Express Airport Zone\nHotel i Albufeira - Salgados\nTimebasishotel i São Paulo - Amaralina\nHotel i Beijing - King Parkview\nHotel i Washington - Hyatt Place Dc/georgetown/west End\nLejlighedshotel i Melbourne - Quest Kew\nHotel i São Paulo - Bem Estar\nHotel i Marrakesh - Diwane & Spa Marrakech\nHotel i São Paulo - Tryp Higienopolis


Sådan ændres en græsslåmaskine brændstoffilter / Shareoflancaster.com\nHvordan man laver en hal træ fra en dør\nHvordan til at dræbe brune rotter\nMin Snapper plæneklipper vil drev\nHvordan til at identificere Shawnee keramik\nHvor hen til krog oppe en Bush Hog\nHvad er farerne ved benytter en halvtosset emalje gryde?\nSådan får du baby urinen ud af en madras\nHvilken Type af Caulk skal jeg bruge til køkkenvask?\nHvordan at reparere en køkkenbordet Chip\nRutinemæssig vedligeholdelse på din plæneklipper hjælper med at holde det kører effektivt og også advarer dig til små problemer, før de bliver store reparationsudgifter. Nogle plæneklippere har et brændstoffilter meget gerne brændstoffilter på din bil. Dette filter forhindrer snavs i at trænge ind i karburatoren. Ændre en græsslåmaskine brændstoffilter er en enkel proces. Udskiftning brændstoffiltre er tilgængelige på hjem forbedring Centre og auto dele butikker. Det er en god idé at tage den gamle med dig til at matche den ny sig imod.\n•Tag tændrør ledning fra toppen af tændrøret. Hvis du har en ridning plæneklipper, slå tændingen til positionen "Off" og tegne nøglen.\n•Locate brændstoffilter på din plæneklipper. Brændstoffilter er mellem karburatoren og brændstoftanken. Følg brændstof linje fra brændstoftanken, indtil du finder brændstoffiltret. Brændstoffilter er normalt gennemsigtig.\nLåse et brændstof linje klemme på brændstof linje mellem brændstofbeholderen og brændstoffilter. Et brændstof linje klemme værktøj ligner et par tænger. Klemme jaws lock over stregen, forhindrer flydende brændstof i tanken. Hvis du ikke har en brændstof linje klemme, kan sifon gas ud af brændstoftank til en gas med en hånd sifon.\n•Sæt flere klude på din plæneklipper under brændstof filter. Klude vil fange de fleste af det brændstof, som undslipper når du fjerner brændstof filteret. Løsn derefter skub de klemmer, som sikre brændstof linjer til hver ende af filteret brændstof fra enderne af filteret. Nogle klemmer brug en skrue, som kræver en stjerneskruetrækker hovedet skruetrækker, mens de fleste har klemmer med faner du klemme sammen med et par tænger til at skubbe dem væk fra filteret brændstof.\n•Træk brændstof linje off hver ende af filteret brændstof. Enderne af brændstoffilter har modhager, der kan kræve vride linjen frem og tilbage som du trækker det måde fra filteret.\n•Installer nye brændstoffilter med pilen på filteret peger væk fra brændstoftanken. Pilen angiver brændstoftilførslen. Vedhæfte brændstof linje klemmer over ende af de linjer og brændstoffilter. Frigive brændstof linje klemme værktøj fra brændstof linje.\n•Tag klude fra din plæneklipper og tørre op alle overskydende brændstof. Skubbe tændrør ledningen tilbage over stikket.\nHvis filteret brændstof har modhager på enderne, er det en god idé at erstatte brændstof linje fra karburatoren til filteret, når du ændrer filteret. Modhager tendens til at rippe indersiden af brændstof linje, som du tager det ud fra filteret. Erstatte linjen hjælper med at sikre, at ingen små stumper af gummi gør det ind i karburatoren.\nSådan Sammenlign handelsklasse Græsslåmaskiner\nSådan erstatte en græsslåmaskine tændrør\nSådan ændres en L108 John Deere brændstoffilter\nSådan ændres en Husqvarna plæneklipper drivrem


Velkommen til Husejernes forsikring - PDF\nDownload "Velkommen til Husejernes forsikring"\n1 Velkommen til Husejernes forsikring Tak fordi du/i har valgt at modtage tilbud på ejerskifteforsikring fra Husejernes Forsikring. Det at købe nyt hus er en af de største beslutninger, man kan træffe som enkeltperson eller familie. Her vil Husejernes Forsikring være din/jeres professionelle partner. Husejernes Forsikring har specialiseret sig i og fokuserer vore kompetencer inden for boligmarkedet. Vi bruger mange ressourcer på altid at være opdaterede på tendenser og lovgivning inden for vores område for derigennem at kunne give dig/jer kvalificeret rådgivning, når du/i skal sikre dig/jer som køber med en ejerskifteforsikring. Husejernes Forsikring udbyder forsikringer for Gable Insurance AG, der har specialiseret sig i ejerskifteforsikringer på internationalt plan. Dette gør Husejernes Forsikring i stand til at levere en ejerskifteforsikring, der ikke blot er af god kvalitet, men som ligeledes udbydes til en god og overkommelig pris. Fordele for både sælger og køber For at slippe for sit 10-årige ansvar for skjulte skader i ejendommen, skal sælger fremlægge et tilbud på en ejerskifteforsikring, der mindst dækker lovens minimumskrav. Sælger skal endvidere tilbyde at betale mindst halvdelen af en 5-årig forsikring. Som køber(e) bestemmer du/i selv, om forsikringen skal gælde i 5 år eller 10 år. Ligeledes skal du/i vurdere, om dækningen kun skal være på det lovbestemte minimum (standard) eller om du/i ønsker en udvidet dækning. En standard ejerskifteforsikring dækker skjulte skader til og med ydermurene på ejendommen. Ønsker du/i bl.a. dækning fra ydermur til skel, skal du/i tegne en udvidet ejerskifteforsikring. Behovet for en ejerskifteforsikring standard som udvidet har sammenhæng med kendskabet til ejendommens tilstand. Jo bedre du/i mener at kende huset, jo mindre er behovet for tegning af fx en udvidet ejerskifteforsikring. Ligeså er - de fremtidige intentioner med ejendommen (fx totalrenoveringer eller nyopførelser) - samt eget økonomisk råderum faktorer, der kan gøre ejerskifteforsikringen mere eller mindre relevant. Vi anbefaler dog som udgangspunkt altid, at man vælger at tegne en ejerskifteforsikring, da man selv som fagmand som udgangspunkt ikke vil kunne registrere skjulte skader, da de selvsagt er skjulte. Behovet for en standard vs. en udvidet ejerskifteforsikring er noget, man altid er velkommen til at rådføre sig med os om. Når der sker en skade Det er især, når en skade opstår, at man oplever værdien af et godt forsikringsselskab. Anmeld din/jeres skade på, og så vil vi sørge for at bære dig/jer igennem forløbet på mindst generende vis. Hvis du/i vil vide mere Vores viden og ekspertise er naturligvis altid til din/jeres rådighed og du/i er derfor meget velkommen til at ringe eller skrive en til os. Derudover kan du/i bruge vores hjemmeside, hvor information og links er samlet omkring de emner, der har relevans, når man står og skal købe et nyt hus. Med venlig hilsen Husejernes Forsikring Assurance Agentur A/S Jens S. Hansen Direktør, CEO HUSEJERNES FORSIKRING Slagelsevej 67 DK-4700 Næstved cvr.: Side 1 af 7\n2 Tilbud - Ejerskifteforsikring Til Køber(e) af ejendommen: Dato: Svenskevej 1 Tilbudsnummer: Kongens Lyngby Matrikel/ejerlav: 155 A Lgs. Lyngby By, Kgs. Lyngby Ejendomsnr.: Benyttet til: Privat beboelse Bygget år: 1850 Tag materiale: Blødt tag(strå, spån, tørv ell. lign) Beboet areal: 123 m² Varmekilde: Naturgas (Vandbåret) Udhus mv. areal: 24 m² Forsikringstyper Selvrisiko pr skade Maks. selvrisiko i løbetiden Præmie Standard dækning i 5 år kr kr kr ,00 Standard dækning i 10 år kr kr kr ,00 Udvidet dækning i 5 år kr kr kr ,00 Udvidet dækning i 10 år kr kr kr ,80 Udvidet dækning i 10 år kr kr kr ,00 Forudsætninger a) Tilbuddet er givet på baggrund af Tilstandsrapport lbnr: H og Elinstallationsrapportnr.: Bemærkningerne heri udgør forbeholdene i forsikringen. Det er derfor vigtigt, at rapporterne læses sammen med tilbuddet på ejerskifteforsikringen, og vi beder jer sikre, at ejendomsoplysningerne er i overensstemmelse med de faktiske forhold. b) Bygninger og bygningsdele, der er gjort utilgængelige, og som følge heraf ikke er besigtiget af den bygningssagkyndige og derfor ikke er beskrevet i Tilstandsrapporten, er jf. lovgivningen ikke omfattet af forsikringen. c) Tilbuddet gælder almindeligvis i 6 måneder fra den dato, hvor Tilstandsrapporten er udarbejdet. Er Tilstandsrapporten dokumenterbart forevist køber før udløb, gælder tilbuddet naturligvis også for handler, indgået efter Tilstandsrapportens udløb. d) Ejerskifteforsikringen dækker tillige forhold opstået mellem udarbejdelsen af Tilstandsrapporten og overtagelsesdagen. Så kan I som købere ikke sikre jer bedre. e) For ideelle anparter og ejerlejligheder omfatter forsikringen tillige den pågældende ejendoms andel af fællesarealet (på baggrund af ejendommens fordelingstal). f) For ideelle anparter beregnes erstatningen efter anpartens andel (fordelingstallet) af den samlede udgift. g) Ejerskifteforsikringen skal være trådt i kraft, FØR du får adgang til huset og/eller overtager huset. h) Skadeforsikringsafgift til staten på 1,1 %, samt et administrationsgebyr på 30 kr. tillægges præmien. i) Forsikringen betales på én gang. j) For forsikringen gælder Betingelser Ejerskifteforsikring, version , som er vedlagt tilbuddet. k) Tilbuddet baseres udelukkende på materiale udarbejdet inden indgåelse af købsaftale. l) Tilbuddet er betinget af, at ejendommen hovedsageligt anvendes til beboelse for sælgeren eller hovedsageligt er bestemt til beboelse for køberen. På de følgende side(r) kan du læse mere om, hvad forsikringerne dækker. Husejernes Forsikring modtager provision. Provisionens størrelse kan oplyses ved henvendelse til Husejernes Forsikring. HUSEJERNES FORSIKRING Slagelsevej 67 DK-4700 Næstved cvr.: Side 2 af 7\n3 Standard Ejerskifteforsikring Forsikringen kan tegnes med en såkaldt minimumsdækning, der lever op til lovens minimumskrav, jf. Lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom m.v. samt efterfølgende ændringer. Forsikringen dækker udbedring af skader, som allerede er i ejendommen, men ikke er nævnt i Tilstands- / Elinstallationsrapporten, medmindre forholdet på anden måde er undtaget i forsikringen. Forsikringen dækker også de situationer, hvor forhold nævnt i Tilstandsrapporten er klart forkert beskrevet. Forsikringen dækker ikke forhold, der er oplyst i forbindelse med ejendomshandlen eller af tidligere ejer. Ejerskifte med udvidet dækning Den udvidede dækning omfatter udover standarddækningen tillige følgende udvidelser: Hvis en indretning i boligen er ulovligt udført. Udbedring af forhold ved grunden, der skader boligen. Ulovlige kloak- og stikledninger på grunden uden for fundament dækkes, hvis det har forbindelse til en dækningsberettiget skade. Ved skader på stikledninger og kloak: monteres vandsikring hvis nødvendigt, jf. side 8 i betingelserne opsættes rottespærring hvis nødvendigt, jf. side 8 i betingelserne når vi alligevel har fat i skaden. Kosmetiske forskelle: Imod selv at betale 25 % af udgifter, kan I ved en dækningsberettiget skade på fliser/klinker i bad/toilet, køkken eller bryggers i samarbejde med os vælge at få udskiftet ubeskadigede fliser/klinker i samme rum. Ved rum, der løber ud i hinanden uden naturlig adskillelse med f.eks. et dørtrin, tilbydes samme mulighed. (Vælger du ikke at betale 25 % af udgifterne selv, vil kun den skaderamte flade på f.eks. gulv eller væg blive udskiftet.) Forurening af grunden (op til kr ), hvis myndighederne påbyder dig at rense. Udslip af forbrugsvand, olie eller naturgas i forbindelse med en skade. Skimmelafrensning af indbo: Dækningen udgør op til kr for afrensning og eventuel flytning/transport af indboet. Udbedring af benævnte forhold/skader fra Tilstandsrapporten, der ellers ikke er dækket af ejerskifteforsikringen Påtalte forhold i Tilstands-/Elinstallationsrapporten vil ikke blive ekskluderet fra eventuel dækning, hvis det nævnte forhold bliver repareret håndværksmæssigt korrekt i overensstemmelse med byggelovgivningen og - den sagkyndige, som har udarbejdet Tilstandsrapporten, skriver et tillæg/en allonge til Tilstandsrapporten, der ophæver forbeholdet. - ovennævnte allonge bliver udarbejdet, inden I overtager huset. Hvad gør I, hvis I finder vores tilbud attraktivt? Du skal udfylde og underskrive den medsendte begæring. Herefter kan du scanne de udfyldte dokumenter og sende dem til Du har også mulighed for at sende din begæring med posten, hvorefter vi vil returnere police og faktura til den påførte -adresse. Fremgår der ikke en -adresse, fremsendes police og faktura per brev. I kan naturligvis altid kontakte os på telefon: , hvis I skulle have spørgsmål. Det vigtigste er, at vi får besked i god tid og senest på det tidspunkt, I overtager nøglerne til jeres nye hjem. HUSEJERNES FORSIKRING Slagelsevej 67 DK-4700 Næstved cvr.: Side 3 af 7\n4 Fortrydelsesret Som forbruger har du i henhold til forsikringsaftalelovens 34i mulighed for at fortryde indgåelsen af en forsikringsaftale. Fortrydelsesfristen er 14 dage. Fristen regnes som udgangspunkt fra den dag, du har indgået aftalen, f.eks. skrevet under på den. Du har efter forsikringsaftaleloven krav på at få en række oplysninger, bl.a. om fortrydelsesretten og om forsikringen. Fristen løber ikke, før du har modtaget disse oplysninger på skrift (herunder mail). Hvis du f.eks. indgår aftalen mandag den 1. og også har fået de nævnte oplysninger, har du frist til og med mandag den 15. Har du først fået oplysningerne senere, f.eks. onsdag den 3., har du frist til og med onsdag den 17. Hvis fristen udløber på en helligdag, lørdag, grundlovsdag, juleaftensdag eller nytårsaftensdag, kan du vente til den følgende hverdag. Inden udløbet af fortrydelsesfristen skal du skriftligt (herunder mail) underrette os om, at du har fortrudt aftalen. Hvis du vil sikre dig bevis for, at du har fortrudt rettidigt ved fremsendelse af brev, kan du f.eks. sende brevet anbefalet og opbevare postkvitteringen. Underretning om, at du har fortrudt aftalen, skal gives til: eller Husejernes Forsikring Slagelsevej Næstved Denne police har særlige betingelser, som er beskrevet på sidste side. HUSEJERNES FORSIKRING Slagelsevej 67 DK-4700 Næstved cvr.: Side 4 af 7\n5 Begæring Ejerskifteforsikring Ejendom: Dato: Svenskevej 1 Tilbudsnummer: Kongens Lyngby Kommune Ejendomsnr.: Forsikringstyper Sæt kryds ud for den ønskede forsikringstype Selvrisiko pr. skade Maks. selvrisiko i løbetiden Præmie Standard dækning i 5 år kr kr kr ,00 Standard dækning i 10 år kr kr kr ,00 Udvidet dækning i 5 år kr kr kr ,00 Udvidet dækning i 10 år kr kr kr ,80 Udvidet dækning i 10 år kr kr kr ,00 Forsikringstager: Navn: CPR-nr.: (policen fremsendes hertil) Tlf. privat: Mobil-tlf.: Overtagelsesdag (dispositionsdag): Købspris: Heraf grundværdi: Anden opkrævningsadresse: (Oplyses kun, hvis der ikke er angivet en -adresse ovenfor) Navn: Adresse: Postnr./By: Undertegnede ønsker at tegne ovennævnte Ejerskifteforsikring i overensstemmelse med det afgivne tilbud. Dato: Forsikringstager Medforsikrede (f.eks. ægtefælle) Indsendes til HUSEJERNES FORSIKRING Slagelsevej 67 DK-4700 Næstved cvr.: Side 5 af 7\n6 Garantifonden for skadesforsikringsselskaber Garantifonden for skadesforsikringsselskaber blev etableret i 2003 efter et dansk forsikringsselskabs konkurs. Det sikrer forbrugeren i tilfælde af, at dennes forsikringsselskab skulle gå konkurs. Forbrugeren vil få tilbagebetalt sin ubrugte præmie, såkaldt ristorno, minus kr. i selvrisiko, samt få dækket alle dækningsberettigede skader anmeldt før konkursen og op til 4 uger efter konkursen. Problemstilling Garantifonden dækker kun forsikringsselskaber, der hører hjemme i Danmark. Husejernes Forsikring er såkaldt coverholder for forsikringsselskabet Gable Insurance AG, hvilket vil sige, at vi agerer på deres vegne på det danske marked. Gable Insurance AG kan ligesom andre udenlandske udbydere på det danske marked ganske enkelt ikke være medlem af Garantifonden, da de ikke er et dansk selskab. Som kunde hos Gable Insurance AG vil du derfor ikke være beskyttet af Garantifonden for skadesforsikringsselskaber, hvis de går konkurs. Ejerskifteforsikring Hensigten med Garantifonden er blandt andet, at du som forbruger kan gå ud og købe en ny forsikring for den ristorno, du får retur. Imidlertid kan en ejerskifteforsikring ikke tegnes i et nyt selskab efterfølgende, idet denne skal være tegnet FØR overtagelse af ejendommen! Du vil som udgangspunkt derfor aldrig kunne købe en ny ejerskifteforsikring, uanset hvilket forsikringsselskab dansk eller udenlandsk du har tegnet din ejerskifteforsikring hos. Gable Insurance AG anerkender dansk lovgivning Gable Insurance AG har i mange år opereret på det internationale marked som udbyder af ejerskifteforsikringer, herunder i lande som England, Belgien, Frankrig, Tyskland, Irland, Italien, Holland, Norge, Spanien og Schweiz. Gable Insurance AG er endvidere børsnoteret på London Stock Exchange AIM, hvilket stiller store krav til kapital og soliditet. Disse krav understøtter Gable Insurance AG s position som en sikker og troværdig udbyder af ejerskifte-forsikringer på også det danske marked. Husejernes Forsikring og Gable Insurance AG er herudover medlem af alle relevante forbrugerbeskyttelsesorganisationer og -ordninger i Danmark, herunder Forsikring & Pension og Ankenævnet for Forsikring. Samtidig har Gable Insurance AG fraskrevet sig retten til at tilsidesætte en dansk domstols afgørelse, så du heller ikke her bliver dårligere stillet, end hvis du var forsikret i et dansk forsikringsselskab. Har du spørgsmål? Du kan læse mere om Gable Insurance AG og finde brevet, hvor de bekræfter, at de accepterer dansk lov m.v. på vores hjemmeside: Hvis du har spørgsmål, er du altid mere end velkommen til at kontakte os direkte på tlf på hverdage fra. kl eller skrive til os på. HUSEJERNES FORSIKRING Slagelsevej 67 DK-4700 Næstved cvr.: Side 6 af 7\n7 Særlige betingelser Ejendommen er bevaringsværdig kategori 3. Bygningen skal genopføres i de materialer og efter den byggemåde, som kræves af Kulturstyrelsen. HUSEJERNES FORSIKRING Slagelsevej 67 DK-4700 Næstved cvr.: Side 7 af 7\nGode råd til dig, som har en ejerskifteforsikring hos Husejernes Forsikring. Anmeld skader\nAnmeld skader Find skader, fejl og mangler og få dem anmeldt i en fart Vi vil klart anbefale, at lade huset gennemgå af en bygningssagkyndige, for skader, fejl og mangler. Finder den bygningssagkyndige


Anna Chatrine Andersen (tv) og Anders Marius Andersen (th).\nEpitafiet i Holmens Kirke.\nBorgmester Jakob Madsen\nJakob Madsen (i midten yderst til venstre på epitaflet) blev født i 1596 i Visby på Gotland. I en ung alder rejste han fra sin fødeø til hovedstaden, hvor han som ca. 25-årig blev gift med enken Karen Eilersdatter.\nHan blev en af de største og rigeste købmænd i København. Han drev handel på middelhavet, havde mange skibe i søen og leverede tømmer til flere af Chr. IV’s nybygninger. I 1636 flyttede han til Christianshavn hvor han blev borgmester i sine sidste leveår (1641-1653).\nMest kendt er Jakob Madsen dog blevet, fordi han vel er den eneste privatmand, der har ejet Chr. IV’s smukke bygningsværk, Børsen. I ca, 1636 lejede han sammen med 5 andre købmænd Børsen og til trods for bestemmelsen om, at ingen måtte tappe vin der eller benytte ild og lys, fik han lov til at holde ild i to skorstene og lade tappe vin og anden drik til godtfolk. Omkring 1642/43 lejede han hele Børsen for fem år og i 1647, ved udløbet af denne periode, købte han den for 50.000 Rdl, der skulle trækkes fra de 270.000 Rdl. som kronen skyldte ham for tømmer og proviant.\nI 1669 blev Jakob Madsens enke tvunget til at afstå Børsen til Frederik 3 for den oprindelige købssum, men fik som kompensation 1002 tdr hartkorn jordegods i Jylland, Fyn og Langeland.\nUnder Torstensson-krigen i 1644 udrustede og ledede han selv en lille flåde på 4 krigsskibe, der i 8 uger gik på krydstogt i Storebælt for at opsnappe svenske førselsskibe. Dog uden resultat.\nI 1646 blev tre af hans egne handelsskibe opbragt af spanske sørøvere i Biscaya-bugten og Chr. IV krævede dem frigivet ad diplomatisk vej.\nI ca. 1647 fik han tilladelse til at blive begravet i Holmens kirke, skønt han boede på Christianshavn. Han døde i 1653.\nI Holmens kirke hænger et epitafium, forestillende Karen Eilersdatter og hendes 2 mænd, Iver Nielsen Bruun og Jakob Madsen, samt hendes børn fra begge ægteskaber.\nEjler Jakobsen er den søn korporalslægten er efterkommere af.\nHerredsfoged Hans Andersen\nHerredsfoged Hans Andersen var en mand af bondeæt. Han boede i Bukkerup og hans slægt hørte hjemme i Bukkerup og Søllested. Som indehaver af et vigtigt embede og ved sin store personlige dygtighed havde Hans Andersen vundet sig en meget anset position og næst efter lehnsmanden på Hagenskov var han ubestridt herredets mægtigste mand. Gamle beretninger er enige om, at Hans Andersen var en mand som gerne hjalp sine venner og frænder. Mod sine uvenner og misundere kunne han derimod være en meget hård mand. Såvidt man kan skønne var herredsfogeden en mand, der stod sig godt med Kong Hans og med sin gamle lehnsmand på Hagenskov, Christian Sommer.\nSom følge af hans anseelse hos lehnsmanden og Kongen fik han, i ca. 15113, Kong Hans’ brev på, at han og hans slægtninge i Søllested og Bukkerup måtte nyde deres gårde som bondeejendom (Dvs. de ejede gårdene imodsætning til at være fæstebønder). Dog således at kronens indtægter ikke blev forringede.\nDette gav anledning til en bitter strid mellem Hans Andersens slægt og den nye lehnsmand Eske Bille. Bønderne i Søllested og Bukkerup mente nemlig, at de nu havde lov til at gøre ved deres gårde som de ville og hugge i skovene som de selv fandt for godt. Eske Bille skred ind imod dette med stor strenghed. Til sidst blev også Hans Andersen draget ind i sagen og anklaget for først at have hugget i sin skov uden lehnsmandens tilladelse, og siden for adskillige myndighedsmisburg. Selvom disse ikke var særlig betydelige lod Eske Bille, Hans Andersen dømme til døden, hvorefter han blev hængt i foråret 1519.


Kronstadt Strik – Suitmeup\nArmy mel / Small - 210,00 kr Army mel / Medium - Udsolgt Army mel / Large - 210,00 kr Army mel / X-Large - Udsolgt Army mel / XX-Large - 210,00 kr Army mel / XXX-Large - 210,00 kr\nElegant strik fra Kronstadt der bør være i enhver mans garderobe. Har et flot strikket mønster der gør den perfekt til hverdagsbrug, men også til formelle arrangementer, eksempelvis med en skjorte under.\nFlot strikket mønster\nVASKEANVISNING: Maskinvask ved 30 grader. Strygning ved lav temperatur. Må ikke tørretrumbles.


Scope > Forum > Filmanmeldelser > Sympatien der udeblev.\nOverblik Indlæg Brugere Samlinger Du er her: Scope > Forum > Filmanmeldelser > Sympatien der udeblev.\nEn kærlighedshistorie: Sympatien der udeblev.\nKærlighed ala dogme Za Kannushi\nOle's mesterværk KoRn\nTosset Kvindemenneske! KoRn\nSympatien der udeblev. Rooney\nLetkøbt !!! Anonym\nTag lige at slap´ af Anonym\n02/03-05Sympatien der udeblev.\nSom det kommer til udtryk længere nede på denne side, er der meget delte meninger om denne film. Så sent som i forgårs kaldte en respekteret filmkritiker filmen for en uforløst lortefilm, på trods af at kritikerne i 2002 kastede både robert og bodil efter filmen. Dette må være grund nok til en revurdering.\nSelve titlen "En kærlighedshistorie" burde give anledning til eftertanke. Selvom filmen er barsk og usympatisk, er den store drivkraft og filmens bindemiddel kærligheden, som er tilstæde i en lang højere og mere intens grad end i de klassiske hollywood love stories.\nKira er filmens midtpunkt. Filmen starter med hendes tilbagekomst til hverdagen efter en tur på psykiatrisk afdeling, ifølge eget udsagn fordi hun var "for" ked af det. Hun er igennem filmen den person, som seeren skal identificere sig med, men lykkes kun delvist. Kira er lige fra starten for syg til, at man for alvor kan føle med hende. Samtidig bliver det reele indhold af hendes problemer, og af ægtemanden Mads' utroskab først præsenteret på et så fremskredent tidspunkt, at distancen til Kira allerede er skabt. Man kommer i stedet til at placere medlidenheden hos Mads, som dog er en biperson i en handling der har sin akse hos Kira. Man kommer til at føler med ham når han må tage turen over øresund, for at hente hende i Malmø efter et ualmindeligt kluntent sidespring. Dog ligger Mads' eget sidespring og lurer i baggrunden, hvilket heller ikke gør det muligt at indvolvere sig i hans historie.\nDen manglende identifikation gør, at man aldrig for alvor involverer sig i Kiras person. Dog er filmen, selv med distance til personerne, en velfortalt og interessant historie, som ofte kaster en følelse af modløshed over seeren, for uanset hvordan man vender og drejer historien, virker en skilsmisse, som den eneste potentielle "lykkelige" slutning. En anden ting, der er med til at styrke filmen, er de to børn, som, i mangel af bedre, ender med at blive fikspunkt for seeren, da de kun kan se til mens moderen og faderen på hver deres måde blotter svagheder for hinanden og omverdenen.\nAlt i alt står man tilbage med et stilrent og velfortalt filmisk værk, som dog aldrig når derind hvor det gør ondt. Der mangler identifikation hos seeren, hvilket kun bliver styrket i den uforløste slutning. Der er utroligt mange gode og modige elementer i "En kærlighedshistorie", men det er som at Ole Christian Madsen har frygtet, at filmen ikke blev hård nok, og det er synd, for det skaber en ligegyldighed overfor de ellers velspillede hovedpersoner.\nLort, uforløst eller prisværdigt? Lort nej, uforløst ja, prisværdigt tja..... I filmåret 2001 var "En Kærlighedshistorie" årets bedste danske film, men det siger mere om filmåret end det siger om filmen...


Inspiration til bevægelse: Gadens hårdeste hævn | Næstved Bibliotek og Borgerservice\nNæstved Ungdomsskole og Big City Brains stod bag projektet "Gadens Hårdeste Hævn" tilbage i 2012.\nDet er et eventyr, der rummer en klassisk historie om kærlighed og genvordigheder, men fortalt med nutidens unge som hovedpersoner i et nutidigt sprog og udtryk gennem mange forskellige vægmalerier med tilhørende tekster.\nHistorien blev også udgivet i bogform. Bogen kan naturligvis lånes på biblioteket (se nederst i denne nyhed).\nBesøg den officielle hjemmeside for projektet her\nPå hjemmesiden kan man bl.a. læse følgende om projektet:\n"Det er skabt på gadens præmisser og har derfor kun den levetid som gaden og tidens tand tillader.\nDerfor er mange billeder skadet eller helt forsvundet og historiens sammenhæng taber sine tænder. Derfor blev projektet officielt lukket ned i maj 2020".\nDet er dog stadig en gåtur værd at besøge de tilbageværende flotte vægmalerier.\nSe en oversigt over hele ruten her:\nGadens hårdeste hævn : et eventyr fortalt på byens vægge\nAf SWET, CMP ONE, Clemens Telling (2013)\nTegneseriestriber i form af 20 vægmalerier i Næstved, som blev udført i forbindelse med et kunstprojekt. En moderne Romeo og Julie-historie om en ung mand og en kvinde, som forelsker sig på trods af kulturelle forskelle


Lokale nyheder – Klik her for flere – KATTEGAT.NU\nsøndag 22 maj 2022\nDEBAT: Måske SF skulle kigge på sig selv ?\nDEBAT: Din lokale håndværker holder liv i området\nLokale nyheder – Klik her for flere\nGRIBSØ: “Det lysner – dagene længes” med Nordkystfortællerne og Nordsjællands Naturskole\n19. maj 2022\t0\nFor sent at vente på stjernerne.Giv bilen en fridag, lyder opfordringen fra Nordkystfortællerne og Nordsjællands Naturskole inden næste skovtur d. 31 maj 2022. Giv bilen en fridag – tag toget, når du skal i skoven. Sådan lyder opfordringen fra fortællergruppen Nordkystfortællerne og Nordsjællands Naturskole, som siden jul sidste år en …\nHELSINGE: Mand uden førerret standset i et afmeldt køretøj med 2 nedslidte dæk\nDøgnrapport: Onsdag klokken 17.48 blev en 31-årig mandlig bilist fra Helsinge standset og kontrolleret på Bymosevej i Helsinge. Her viste det sig, at manden ikke besad retten til at køre bil, og han blev derfor sigtet for at gøre det alligevel. Derudover viste det sig, at køretøjet var afmeldt, og …\nNordsjællands Politi efterlyser to personer i sag om brandstiftelse i Græsted\n18. maj 2022\t0\nHar brug for borgernes hjælp til at identificere to personer af interesse for efterforskningen. I forbindelse med efterforskning af en sag, hvor der blev sat ild på Bodega Stalden med tilhørende beboelse på Græsted Hovedgade, efterlyser Nordsjællands Politi nu to personer. Brandstiftelsen skete den 28. marts klokken 01.46 ved, at …\nGRÆSTED: Hærværk mod togvogn\n16. maj 2022\t0\nDøgnrapport: Lørdag mellem klokken 21.32 og klokken 22.15 har indtil videre ukendte gerningspersoner malet graffiti på en veterantogvogn, der stod ved Græsted Stationsvej. Hærværket blev anmeldt søndag formiddag klokken 10.07 oplyser Nordsjællands Politi i den seneste døgnrapport. (udgivet d. 16 maj 2022)\nVEJBY: Turtle Ball Run & Meet 2022\n14. maj 2022\t0\nTurtle Ball Run & Meet, det store årlige biltræf med amerikanske bilmærker blev lørdag d. 14 maj 2022 kørt langs nordkysten og ved middagstid stod tilskuere klar og ventet på bilcruiset på ruten fra den store p-plads i Tisvildeleje over Vejby, Rågeleje, Gilleleje og Hornbæk og derfra mod Helsingør og …\nGRÆSTED: Tyveri af gravemaskine med mere\n12. maj 2022\t0\nDøgnrapport: Onsdag klokken 08.03 blev det anmeldt, at der imellem tirsdag klokken 18.00 og onsdag klokken 8.00 var blevet stjålet en turkis Kobelco gravemaskine, der havde stået på Mestervangen i Græsted. Derudover var der blevet stjålet to skovle til gravemaskinen, en gul pladevibrator af mærket Wacker samt en rød/galvaniseret motorbør …\nHELSINGE: Kom til temaaften i Kultursalen om sundhed og trivsel i Gribskov\nMandag den 23. maj 2022 kl. 18.30-20.45 i Gribskov Kultursal kan du blive klogere på, hvordan det står til med sundheden i Gribskov Kommune. Bemærk der er tilmelding til arrangementet senest d. 20 maj 2022. 2450 tilfældigt udvalgte borgere over 16 år fra Gribskov Kommune modtog i februar 2021 et …\nFotoserie fra første dag i Grøn Uge i Gribskov Kommune\n9. maj 2022\t0\nGribskov Kommune har taget hul på den første dag i Grøn Uge / Grøn Lørdag i Gribskov med vilde oplevelser for børn og familier. Arrangementet løber fra d. 9 maj til 20 maj 2022. Mandag d. 9 maj 2022 kl. 09.00 skød borgmester Bent Hansen Grøn Uge i gang ved …\nVIDEO: Informationsmøde om Tinghuset – det nye kultur- og foreningshus i Helsinge\n8. maj 2022\t0\nHelsinge: Mandag d. 2 maj 2022 kunne Gribskov Kommune byde velkommen til et informationsmøde om Tinghuset i Helsinge. Det nye kultur- og foreningshus i Helsinge, som efter en ombygning næste år efter planen skal kunne indvies i 2024. Med informationsmødet var det meningen, at kommunen kunne give de fremmødte en inspiration …\nGRIBSKOV: Grøn Uge i Gribskov med vilde oplevelser for børn og familier\n5. maj 2022\t0\nGrøn Uge i Gribskov: Vilde oplevelser for børn og familier. Temaet er vild natur, når Gribskovs frivillige foreninger inviterer til spændende naturoplevelser for børnehaver og indskoling fra d. 9 til d. 20. maj 2022. Grøn Uge kulminerer med Grøn Lørdag for hele familien d. 21. maj 2022. (pressefoto: Gribskov kommune) …\nPODCAST: Motormagasinet for uge 19 / 2022.\nkattegat.nu til GILLELEJE: Lokalt udvikler-team og almennyttigt boligselskab køber område i ny Gilleleje-bydel\nBirgit Guldberg til GILLELEJE: Lokalt udvikler-team og almennyttigt boligselskab køber område i ny Gilleleje-bydel\nFrank Slemming til DEBAT: Brændegrunden i Smidstrup er et godt projekt !\nJohn Funch - pens. kystentreprenør til DEBAT: Spændende forsøg med stenrev\nJes E. Freisner til GILLELEJE: Det Konservative Folkeparti i Gribskov har afholdt generalforsamling\nMerete møller til GRÆSTED: Gribskovhallen bliver permanent testcenter fra d. 15 marts 2021\nTv Kattegat: Turtle Ball Run & Meet 2022\nDEBAT: Flere varme hænder til ældreplejen\nDEBAT: De Konservative og Dansk Folkeparti taler med 2 tunger\nDEBAT: Rengøring hver 14. dag kunne være løst\nDEBAT: Den demokratiske debat trænger til et alvorligt eftersyn\nDEBAT: Rengøring hver 14. dag, Demenscenter og øvrige beslutninger i budget 2022-25


Grækenland får milliardhjælp fra eurozonen\nEurozonens finansministre er blevet enige om at give endnu en portion penge til grækerne. Allerede i næste uge kan 255 milliarder kroner ramme ned i gældshullet.\nTorsdag D. 13. DECEMBER 2012 KL. 20:05\nGRÆKENLAND: Næsten 375 milliarder kroner er på vej til den flossede græske økonomi, efter at eurozonen torsdag sagde ja til at den forsinkede portion af hjælpepakken.\nIfølge Reuters giver hjælpen Grækenland den fornødne luft til at overleve i eurozonen i hvert fald nogen tid endnu oven på måneders usikkerhed og politisk uro i landet. Flere gange har grækerne ikke nået de mål, som var kriterierne for at få det internationale lån fra eurozonen og Den Internationale Valutafond (IMF), men en ny græsk obligationsaftale fra sidste uge var billetten til et ja fra eurozonens finansministre.\n- Vi er overbevidste om, at programmet er tilbage på det rette spor, siger Jean-Claude Juncker, som står i spidsen for de 17 eurozone-finansministre, og gør opmærksom på, at det kan blive allerede i næste uge, grækerne får den økonomiske indsprøjtning med de første 255 milliarder kroner.\nDet resterende beløb vil bliver overført i slutningen af marts, hvis Athen imødekommer nogle reformkrav.\nAdskillige analytikere har tidligere dømt Grækenland ude af euroen med vendingen »Grexit«, men efter torsdagens godkendelse mener den græske premierminister, Antonis Samaras, at der næppe bliver tale om en græsk exit.\n- »Grexit« er død. Grækenland er tilbage på benene igen. Den græske befolknings ofre har ikke været forgæves, siger han ifølge Reuters.\nIMFs direktør, Christine Lagarde, som var med på dagens møde over en forbindelse fra Sydamerika, ytrede, at hun vil anbefale fonden i januar, at de fortsat støtter det græske hjælpeprogram.