Læseplan for DSA supplerende - PDF\nDownload "Læseplan for DSA supplerende"\n1 Læseplan for DSA supplerende Indledning Faget supplerende dansk som andetsprog er beregnet for elever, som ved optagelsen har sproglige forudsætninger for at kunne deltage i klassens undervisning, men som alligevel har behov for undervisning i dansk som andetsprog, jævnfør formålet med faget. Undervisningen er opdelt i fire forløb: 1-2. klasse, 3 5. klasse, 6 7. klasse og 8 9. klasse. Reglerne for organisering af undervisningen i faget findes i BEK nr. 31 af 20/01/2006. Læseplanen indeholder en angivelse af supplerende dansk som andetsprog og en progression i faget over fire forløb. Undervisningen i dansk som andetsprog skal betragtes som et samlet hele fra 1. klasse til 9./10. klasse uden mærkbare overgange for eleverne. Dansk som andetsproget er et sprogfag. I læseplanen er der en tydelig fokusering på dansk som andetsprog som et sprogfag, hvilket kommer til udtryk i fagets fire kompetenceområder: Læse Skrive Lytte Tale Undervisningen skal indeholde alle fire kompetenceområder, så eleverne bliver så dygtige, som de kan. Undervisningen i supplerende dansk som andetsprog kan foregå både som selvstændig undervisning på særlige hold uden for klassen og som undervisning integreret i fagene, hvor der er et tæt samarbejde mellem faglærer og dansk som andetsprogslærer. Eleverne opbygger gennem hele forløbet strategier i forhold til de fire kompetenceområder, som er af betydning for elevernes sprogtilegnelse. Dansk som andetsprog som en dimension i undervisningen er beskrevet eksplicit i de øvrige fags videnog færdighedsmål under det tværgående emne sproglig udvikling. Undervisningen tilrettelægges med udgangspunkt i kompetenceområderne og under hensyntagen til de tværgående temaer. Læseplanen beskriver undervisningens progression i fagets trinforløb og danner grundlag for en helhedsorienteret undervisning, hvor faglige aktiviteter og stof kombineres. Undervisningen skal tilrettelægges, så den imødekommer målsætningerne om en længere og mere varieret skoledag, jf. lovforslag nr. L 1640, heriblandt varieret og anvendelsesorienteret undervisning, bevægelse, åben skole og understøttende undervisning. 1. trinforløb klassetrin Læse Læse omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Afkodning fokuserer på bogstav-lydforbindelser Sprogforståelse fokuserer på ords betydning Tekstforståelse fokuserer på at forstå teksters indhold fokuserer på afkodnings- og forståelsesstrategier for at udvikle metabevidste læsere Centralt i det første forløb står den tidlige skriftsprogstilegnelse med fokus på både afkodning og forståelse. Læsning og skrivning skal i den konkrete undervisning tænkes sammen, da begge færdigheder styrker hinanden.\n2 Afkodning Først i forløbet skal der fokuseres på, at eleverne tilegner sig de grundlæggende bogstav-lydforbindelser, sådan at de kommer godt i gang med afkodning. Der skal først i forløbet arbejdes med de enkelte bogstavers lyde med særligt fokus på forlyd. Senere i forløbet skal der arbejdes med at sætte lydene sammen til en syntese. Eleverne kan arbejde med afkodning gennem vende-spil med fokus på enkeltord og den tilsvarende forlyd. Sprogforståelse Arbejdet med sprogforståelse skal være en integreret del af undervisningen i læsning, der skal sikre, at eleverne får arbejdet aktivt med ordene i læseteksterne. Først i forløbet skal fokus særligt være på ordenes betydning. Senere skal eleverne også arbejde med ordenes form (bøjning og ordklasse). Som en del af sprogforståelsen skal eleverne også arbejde med sætningsstrukturer. Eleverne kan arbejde med at klippe en sætning i stykker og prøve, på hvilke måder den kan sættes sammen igen for på den måde at blive bevidst om sprogets syntaktiske muligheder. Tekstforståelse I tekstforståelse skal eleverne vænnes til at tænke over det, de læser og til at være opmærksomme på, om de forstår det, de læser. Først i forløbet er der særligt fokus på forforståelse og på at forstå hovedindholdet af det læste. Senere skal der arbejdes med at formidle det læste i en anden form. Eleverne kan ved hjælp af et digitalt billed- eller tegneprogram (eller ved tegning i hånden) gengive de centrale steder i den tekst, de har læst. Eleverne skal introduceres for både basale afkodnings- og forståelsesstrategier med henblik på at gøre dem til aktive og metabevidste læsere. Arbejdet med afkodningsstrategier skal hjælpe dem til at komme godt i gang med lyderingen. Først i forløbet skal fokus være særligt på enkle afkodningsstrategier såsom forlyd. Senere skal der arbejdes med mere avancerede afkodningsstrategier som rim. I hele forløbet skal der arbejdes med læseforståelsesstrategier: først i forløbet med særligt fokus på forforståelse som en hjælp til læsningen. Læreren kan ved hjælp af modellering præsentere og vise konkrete afkodnings-og forståelsesstrategier for eleverne. Skrive Skrive omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Stavning fokuserer på bogstav-lydforbindelse Tekstproduktion fokuserer på skrivning af korte tekster sforhold fokuserer på sammenhængen mellem tekst og modtageren af teksten Skrivestrategier fokuserer på skrivestrategier, så skrivning kan bruges til forskellige formål. Centralt i det første forløb står den tidlige skriftsprogstilegnelse med fokus på både afkodning og forståelse. Læsning og skrivning skal i den konkrete undervisning tænkes sammen, da tilegnelsen af begge dele forudsætter en lang række sammenfaldende delfærdigheder. I første forløb er der er også fokus på, at eleverne skal indføres i skriften som meningsbærende kommunikationsmiddel.\n3 Stavning Fokus i arbejdet med elevernes stavning skal være, at eleverne tilegner sig bogstav-lydforbindelser, de 120 hyppige ord og andre hverdagsord, sådan at de kommer godt i gang med at stave og bruge skriftsproget aktivt. Først i forløbet skal eleverne arbejde med at skrive lydrette ord tæt koblet med arbejdet med begynderlæsning og senere med ord, der følger andre lydfølgeregler. Et bud på en konkret aktivitet kunne være at lade eleverne beskrive en tegning, de har lavet individuelt eller i makkerpar. Tegningen giver støtte til skrivningen, og eleverne skal anvende de bogstaver og lyde, de mestrer på det aktuelle tidspunkt Tekstproduktion Inden for området tekstproduktion skal eleverne undersøge og afprøve deres eget skriftsprog i form af først enkelte bogstaver, der repræsenterer lyde eller ord, senere enkeltord og siden forskellige sætningstyper og sætningskoblinger, fx bindeord. Senere i forløbet skal eleverne arbejde mere fokuseret med at skrive begyndelse, midte og slutning, og sidst i forløbet arbejdes der i en vis udstrækning med forskellige faser af tekstproduktion, fx brainstorm, disposition og redigering. Eleverne kan også arbejde med at skrive i logbog som forberedelse og efterbehandling af de aktiviteter, der sker i både dansk som andetsprog og de øvrige fag. sforhold Området kommunikationsforhold er i første forløb tæt knyttet sammen med området tekstproduktion, fordi eleverne her gradvist skal lære at skrive i forhold til forskellige modtagere. Først skal eleven lære at afstemme indhold i forhold til modtagerens viden om verden, senere at skrive små sammenhængende tekster, der er tilpasset både i sprog og indhold i forhold til den kontekst, der skrives ind i. Eleverne kan fx skrive s eller postkort til familiemedlemmer eller venner om en oplevelse de har haft i skolen. Skrivestrategier Eleverne skal fx gennem lærerens modellering - introduceres for basale skrivestrategier med henblik på at gøre dem bevidste om, hvordan man kan bruge skrivningen til forskellige formål. Disse formål kan være at fastholde tanker, huske hvad de har læst og få nye ideer. I første omgang kan arbejdet med skrivestrategier kobles til fx opdagende skrivning, hvor man bl.a. træner stavestrategier og færdigheden i at opbygge et sammenhængende narrativt forløb vha. sætninger og tekster. Senere kan eleverne fokusere på andre genrer og flere dele af skriveprocessen. De kan fx hurtigskrive for at blive bevidste om deres forforståelse, før et emne sættes i gang i dansk som andetsprog eller i et andet fag, og de kan begynde at skrive læselog som efterlæsningsaktivitet. Lytte Lytte omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Lytning fokuserer på sammenhængen mellem at lytte og at handle på baggrund af det sagte fokuserer på sammenhængen mellem at tale og at lytte Samtale fokuserer på at lytte til dialog og samtale fokuserer på strategier til at lytte efter helheder og detaljer. Centralt i dette forløb er arbejdet med at få eleverne til at lytte aktivt samt indgå i forskellige kommunikative sammenhænge. Lytning I begyndelsen af forløbet udbygger eleverne deres lyttekompetence, så de får forståelse for sammenhængen mellem lærerens kollektive beskeder og deraf følgende handlinger.\n4 Det skal bl.a. ske gennem varierede lytteaktiviteter i form af lege og spil, hvor det er afgørende, at eleverne har lyttet og forstået beskeden. Senere i forløbet skal undervisningen fokusere på elevernes tilegnelse af et ordforråd knyttet til de enkelte fag, herunder også førfaglige begreber som fx malebøtte, pensel, lineal, lup og rovdyr. Det er væsentligt, at eleverne sidst i forløbet kan forstå en kollektiv besked og gengive den til andre, der ikke har hørt beskeden. Det er værd at understrege vigtigheden af denne aktivitet, da læreren omgående kan se, om eleven har forstået beskeden. Hvis eleven ikke kan gengive beskeden, er beskeden ikke forstået. I kommunikation arbejdes der med elevernes forståelse af at talt dansk har et indhold og et budskab. Eleverne skal lære at lytte efter indholdet for at forstå det. Udgangspunktet for elevernes arbejde med kommunikation er naturligvis en sammenhæng mellem at lytte og at tale. Lytteaktiviteter fordrer, at eleverne kan gengive, tale om eller handle på det, de har forstået. Samtale Der arbejdes med at lytte til dialog og samtale i klassen både fagligt og socialt. Fokus er på forståelsen af, hvad to eller flere personer siger, når de samtaler i klassen. Der arbejdes dels med forståelsen af det der bliver sagt, og dels med at uddrage informationer af det sagte. Gennem hele forløbet er vigtigt at understrege betydningen af, at eleverne tilegner sig lyttestrategier. I begyndelsen af forløbet skal eleverne gøres bevidste om, at man kan lytte efter en helhed og efter detaljer. I begyndelsen drejer det sig om, at eleverne også har strategier til at stille spørgsmål, når eller hvis der er noget, de ikke forstår. Læreren skal opfordre eleverne til også at stille spørgsmål af generel karakter. Sidst i forløbet arbejdes der med, at eleverne lærer at aktivere deres forforståelse som en lyttestrategi i forbindelse med emner og samtaler. Eleverne opfordres til at forsøge at gætte betydningen af ukendte ord og vendinger ud fra sammenhængen. Tale Tale omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Mundtlig fremstilling fokuserer på fortælling og samtale fokuserer på at stille spørgsmål og give svar Artikulation fokuserer på sprogets artikulation, intonation og prosodi fokuserer på kodeskift og modersmål i tilegnelsen af målsproget dansk. Centralt i forløbet er, at eleverne kan udtrykke sig i et talesprog, som passer til den situation, som de indgår i. I mundtlig fremstilling Omdrejningspunktet i mundtlig fremstilling er, at eleverne bliver i stand til at fortælle og samtale om egne og fælles oplevelser. Eleverne har et dækkende ordforråd, så oplevelsen kan forstås. Sidst i forløbet er fokus på, at eleverne kan fremlægge et lille fagligt oplæg for klassen, hvor der gøres brug af visuelle hjælpemidler.\n5 I kommunikation arbejdes der med, hvordan eleverne sprogligt konstruerer spørgsmål og svar. Det er vigtigt at være særlig opmærksom på, hvordan ordstillingen er på dansk, når man stiller et spørgsmål (inversion) og når man giver et svar. Aktiviteter knyttet til inversion kunne fx være forskellige task-opgaver. Sidst i forløbet er turtagning et væsentligt område at arbejde med; hvordan skiftes man til at tage ordet i en samtale, hvilke sproglige og kropslige signaler skal eleverne være opmærksomme på, så eleverne kan vide, hvornår de skal tale og hvornår de skal lytte. Elevernes intersprog skal anerkendes som den proces tosprogede elever sprogligt gennemgår på vej mod målsproget dansk. Artikulation Der arbejdes med sprogets artikulation, intonation og prosodi gennem leg med sproget fx rim og remser, talemåder og faste vendinger, så eleverne bliver fortrolige med dansk artikulation. Gennem hele forløbet er vigtigt at understrege betydningen af, at eleverne gør brug af strategier, der understøtter eleverne i at anvende kodeskift og modersmål i tilegnelsen af målsproget dansk. I begyndelsen drejer det sig om, at eleverne lærer at anvende forskellige risikostrategier i stedet for reduktionsstrategien, som vil hæmme dem i at udtrykke sig mundtligt. Aktiviteter, der kan understøtte elevernes brug af risikostrategier, er fx brug af kropssprog, omskrivning, lån fra andre sprog samt at bede om hjælp fra andre elever med samme modersmål. Læse Læse omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Afkodning fokuserer på automatisering af afkodningen Sprogforståelse fokuserer på fagligt ordforråd Tekstforståelse fokuserer på tekstens stuktur og genre fokuserer på automatisering af afkodnings- og læseforståelsesstrategier. Centralt i det andet forløb står, at eleverne får automatiseret læsningen og gjort den flydende, samtidig med at eleven lærer at læse i flere forskellige genrer, der gør eleven i stand til at læse skolens fagtekster. Afkodning I andet forløb skal der fokuseres på, at elevernes afkodning bliver automatiseret, hvis det ikke allerede er sket. Der skal nu også fokus på at få læsehastigheden øget, da det hjælper læseforståelsen. Som en konkret aktivitet kan eleven enten individuelt eller i makkerpar arbejde med gentagen læsning for at få gjort læsningen mere flydende. Sprogforståelse Arbejdet med sprogforståelse skal også i 2. forløb være en integreret del af undervisningen i læsning. Arbejdet med sprogforståelsen har i det andet forløb særligt fokus på det faglige ordforråd. Der skal arbejdes med, at eleven tilegner sig nye ord gennem læsningen og vænner sig til selv at søge forklaring på betydningen af nye ord. Som en konkret aktivitet kan eleven arbejde med søgestrategier i ordbøger og andre digitale resurser.\n6 Tekstforståelse Arbejdet med tekstforståelse skal udbygge elevernes metabevidsthed i forhold til læsningen, nu med særligt fokus på tekstens struktur og genre. Først i forløbet er der fokus på de overordnede genretræk, sådan at eleven kan kategorisere tekster i hovedgenrer. Senere i forløbet udbygges det til at omhandle mere sprogligt specifikke træk ved teksten. Som en konkret aktivitet kan eleven arbejde med at sammenligne tekster i forskellige genrer. Eleverne skal i andet forløb have automatiseret afkodningsstrategierne, hvis det ikke er sket i første forløb. I forhold til læseforståelsesstrategierne arbejdes der stadig med forforståelsen. Senere i forløbet arbejdes der nu også med fokus på at organisere tekstlæsningen og perspektivere det læste til forskellige sammenhænge. Som en konkret aktivitet kan eleven udarbejde mind maps til den læste tekst med henblik på at få overblik over tekstens indhold og støtte hukommelsen. Skrive Skrive omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Stavning fokuserer på at videreudvikle og automatisere stavningen Tekstproduktion fokuserer på konsolidering af både ord fra hverdagen og det førfaglige og faglige ordforråd sforhold fokuserer på mellemtrinnets typiske genrekrav fokuserer på skrivestrategier i forhold genrer. Centralt i det andet forløb står elevens færdigheder i og viden om at skabe gode og sammenhængende fiktive og faktatekster, tekster med brug af et ordforråd fra både hverdagssproget og fagsproget. Stavning Fokus i stavning er at videreudvikle og automatisere stavningen af lydrette og ikke lydrette ord og på de lydfølgeregler, der handler om de mest gængse betingede udtaler. Dette kan gøres ved, at eleverne går på jagt i egne læsetekster efter ord, der afviger fra lydprincippet, fx ord med stumt h. Eleverne kan i tæt samarbejde med læreren overveje, hvilke regler for hvornår fx stumt h optræder, de kan slutte sig til ud fra konkrete eksempler. Tekstproduktion Tekstproduktion handler i dette forløb særligt om, at eleverne aktivt får brugt og derigennem konsolideret både ord fra hverdagen og det førfaglige og faglige ordforråd, der knytter sig til de fag og teksttyper, eleverne møder på mellemtrinnet. Dette meget eksplicitte fokus på ordforrådet går igen i den faglige læsning. Man kan fx lade eleverne skrive en instruktion i makkerpar til et andet makkerpar om, hvordan et konkret computerspil virker. Læreren kan stille krav om bestemte fagord, der skal indgå i instruktionen. sforhold I dette forløb skal eleven lære at målrette sin skrivning i forhold til mellemtrinnets typiske genrekrav, fx at skrive berettende og instruerende i forhold til en given modtager. Undervisningen tilrettelægges her i et tæt samspil med fagene. I forlængelse af aktiviteten nævnt under tekstproduktion kan man lade makkerparrene udføre instruktionen og efterfølgende give hinanden respons i forhold til om instruktionen var muligt at udføre altså om tekstens formål lykkedes.\n7 Elevens viden om genrer og tekster og deres brug af skrivestrategier skal også i dette forløb stilladseres og modelleres af læreren. Først skal eleverne arbejde med førskrivningsaktiviteter, hvor deres viden om genrer og tekster sættes i spil. Siden arbejder de fx ud fra modeltekster, der kan konkret og tydeligt kan anskueliggøre, hvad der fagligt forventes elevernes egne tekster fra makro- til mikroniveau. Der arbejdes også med flere faser i skrivearbejdet, fx redigering og respons og med at skrive læselog. Lytte Lytte omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Lytning fokuserer på forståelsen af mundtlig og faglig instruktion fokuserer på forståelse af indholdet i lyd- og billedmedier Samtale fokuserer på faglig dialog og samtale fokuserer på at lytte efter medbetydninger i det sagte. Centralt i dette forløb er, at eleverne lærer at lytte aktivt til talt dansk i faglige sammenhænge med henblik på at tilegne sig ny faglig viden. Lytning I begyndelsen af forløbet arbejdes der med at lytte og forstå både elevernes og lærerens højtlæsning. Senere i forløbet er der fokus på forståelsen af den mundtlige, og faglige instruktion. Det er væsentligt, at eleverne opnår en forståelse for de fagbegreber, der anvendes og for den progression, der er i en faglig instruktion. Til sidst i forløbet er der fokus på, at eleven kan lytte til andre elevers fremlæggelser og uddrage viden heraf. Det er væsentligt, at der arbejdes med at udvide elevernes ordforråd under vekslende arbejdsformer, så eleverne vænner sig til at tale og lytte i par, grupper og i klassen. I kommunikation arbejdes der med elevernes forståelse af indholdet i lyd- og billedmedier, så eleverne først præsenteres for lyd og billede i kombination for til sidst i forløbet kun at arbejde med lyddelen. Udgangspunktet for elevernes arbejde med kommunikation er naturligvis en sammenhæng mellem at lytte og at tale. Lytteaktiviteter fordrer, at eleverne kan gengive, tale om eller handle på det, de har forstået. Samtale Der arbejdes med at lytte til dialog og samtale i klassen både fagligt og socialt. Fokus er på at lytte til og forstå, hvad en diskussion indeholder og selv give sin mening til kende. Aktiviteter knyttet til samtale og dialog kan være forskellige små demokratiske øvelser, hvor eleverne oplever, at de kan diskutere områder, der vedrører dem selv fx klasseregler. Gennem hele forløbet er det vigtigt at understrege betydningen af, at eleverne tilegner sig lyttestrategier. I begyndelsen af forløbet skal eleverne gøres bevidste om, at man kan lytte efter medbetydninger i det talte og opnå en dybere forståelse af det sagte. Det drejer sig om, at eleverne har strategier til forstå, at talerens stemmeleje udtrykker følelser. At baggrundslyd og stemninger hænger sammen med indholdet af det sagte.\n8 Eleverne skal løbende arbejde på at anvende forståelsesstrategier som et led i en tilegnelse af faglig viden. Tale Tale omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Mundtlig fremstilling fokuserer på mundtligt referat af forståelsen af læste tekster fokuserer på kommunikation med et fagligt indhold Artikulation fokuserer på fremlæggelser med klar og tydelig artikulation fokuserer på at tilpasse sin tale i forhold til samtalepartner og situation. Fokus i dette forløb er rettet mod forskellige former for mundtlig fremstilling, så eleverne lærer at udtrykke sig i forskellige faglige sammenhænge. Mundtlig fremstilling Der arbejdes med elevernes indholdsforståelse af tekster og deres kompetence til at kunne referere mundtligt, hvad de har læst og forstået. Der arbejdes ligeledes med forståelsen af faglige instruktioner og elevernes kompetence til at kunne gengive instruktionerne. Der er fokus på at referere og gengive, fordi det vil afspejle elevernes forståelse af, hvad de har læst og hørt. Sidst i forløbet arbejdes der med, at eleverne selv kan indsamle viden og formidle en faglig fremlæggelse. Der arbejdes med elevernes evne til at kunne samtale, samarbejde og kommunikere omkring et fagligt indhold. Der skal være fokus på, at eleverne kan forstå det faglige indhold i en sådan grad, at de selv kan have en holdning til indholdet, og at de er i stand til at tale med andre både om det faglige område og om forskellige holdninger til området. Sidst i forløbet er fokus på, at eleverne kan kommunikere et fagligt budskab ved hjælp af it og medier. It og medier skal være en integreret del af elevernes faglige redskaber, når de skal fremlægge et emne for klassen. Der arbejdes med, at it-baserede præsentationsprogrammer bliver hjælpemidler, der kan støtte elevernes faglige fremlæggelser. Elevernes intersprog skal anerkendes som den proces tosprogede elever sprogligt gennemgår på vej mod målsproget dansk. Artikulation Der arbejdes med, at eleverne kan udtrykke sig klart og tydeligt både i dialog og i et samarbejde med flere elever. Sidst i forløbet er der fokus på, at eleverne udtrykker sig klart og tydeligt, når de fremlægger for klassen. Det er vigtigt, at eleverne udtrykker sig tydeligt både i deres hverdagssprog, og når de anvender faglige begreber. Det er ligeledes væsentligt, at eleverne selv har forståelse for vigtigheden af tydelig udtale, når de skal kommunikere om et fagligt budskab. Der arbejdes med bevidsthed omkring det faktum, at man udtrykker sig forskelligt, alt efter hvem man taler med, og hvordan situationen er. Eleverne skal tilegne sig strategier, der gør dem i stand til at tilpasse deres talesprog efter samtalepartner og situation. Det kan fx gøres ved hjælp af små rollespil, cases og task-opgaver. Sidst i forløbet er fokus på fag og fagsprog. Eleverne skal tilegne sig strategier, der gør dem i stand til at udvide og anvende deres faglige ordforråd inden for de forskellige fag.\n9 3. trinforløb klassetrin Læse Læse omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Afkodning fokuserer på flydende og automatiseret afkodning Sprogforståelse fokuserer på sproglige begreber og udtryksformer Tekstforståelse fokuserer på tekstens i forhold til form og indhold fokuserer på strategier i forhold til faserne før, under og efter tekstlæsningen. Centralt i det tredje forløb står at få udbygget og cementeret den faglige læsning, sådan at eleverne bliver i stand til at læse de forskellige genrer i skolens fag. Afkodning Afkodningen skal fortsat fokusere på en flydende og automatiseret afkodning med passende tempo. Der skal også fokuseres på, at eleverne fortsat kan have brug for at lydere sig ind i nye og ukendte ord, og derfor skal der forstsat arbejdes med dette. Sprogforståelse Elevernes arbejde med sprogforståelse skal også i 3. forløb være en integreret del af undervisningen i læsning. Arbejdet med sprogforståelsen har særligt fokus på de sproglige begreber og udtryksformer, der er knyttet til fagtekster. Der skal fokuseres på, hvordan eleverne tilegner sig et nuanceret fagligt ordforråd, og hvordan de kan søge forklaring på ordene både i bredden og dybden. Eleverne kan som en konkret aktivitet udarbejde ordkort på centrale nøgleord fra en læst tekst. Ordkortet kan fx indeholde en definition af ordet, ordet på elevens modersmål, illustration af ordet og ordet anvendt i en konkret sammenhæng. Tekstforståelse Arbejdet med elevernes tekstforståelse skal videreudvikle deres metabevidsthed i forhold til læsningen, nu med særligt fokus på tekstens sammenhæng, både i forhold til form og indhold. Eleverne skal arbejde med at diskutere teksters indhold og forholde sig kritisk til det læste. Eleverne kan i grupper arbejde med rollelæsning, sådan at hver elev varetager en strategi i læsearbejdet: En elev opsummerer, en forudsiger, hvad der kommer senere i teksten, en opklarer vanskelige ord og en stiller spørgsmål til, hvad teksten handler om. Eleverne skal i tredje forløb videreudvikle læseforståelsesstrategierne, sådan at det bliver et konkret arbejdsredskab til læsning i alle skolens fag og genrer. Der skal således været fokus på faserne både før, under og efter tekstlæsningen. Eleverne kan som en konkret aktivitet arbejde med VØL-modellen, sådan at de inden læsningen overvejer hvad ved i forvejen (V), hvad de ønsker at få at vide (Ø) eller hvad der er relevant at få ud af teksten og efter læsningen hvad de har lært (L). Skrive Skrive omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Stavning fokuserer på stavning af låne- og fremmedord Tekstproduktion fokuserer på anvendelse af faglige registre til at skrive sammenhængende tekster\n10 sforhold fokuserer på faglige genrer med fokus på indhold og form fokuserer på konkrete arbejdsredskaber til skrivning i alle skolens fag og genrer Centralt i det tredje forløb står at få udbygget og cementeret elevernes faglige skrivning, sådan at eleverne bliver i stand til at skrive i de forskellige genrer i skolens fag. Stavning I tredje forløb arbejdes der intensivt hen imod beherskelsen af dansk retskrivning. Der skal især fokuseres på stavning af låne- og fremmedord. Tekstproduktion Undervisningen i tekstproduktion skal have et særligt fokus på, at eleverne kan anvende faglige registre til at skrive sammenhængende tekster i et flydende sprog i en form, der passer til situationen. Tekstproduktion knyttes tæt sammen med arbejdet med skrivestrategier, og der arbejdes med forskellige responsformer og redigering. sforhold Eleverne kan arbejde med skrive i mange forskellige faglige genrer med fokus på både indhold og form og med stor vægt på de sproglige udtryksformer. Eleverne skal i tredje forløb videreudvikle deres egne skrivestrategier, sådan at de bliver konkrete arbejdsredskaber til skrivning i alle skolens fag og genrer. Der skal således være fokus på mange faser i skrivearbejdet fra idéfase til offentliggørelse af den færdige tekst og på forskellige responsformer. Der arbejdes også med at skrive læselog. Lytte Lytte omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Lytning fokuserer på arbejdet med at sætte sig i afsenderens sted i forhold til følelser, holdninger og værdier i det sagte fokuserer på forståelsen af en faglig kommunikation Sprogforståelse fokuserer på forståelse af idiomatiske udtryk fokuserer på lytte efter og forstå faglige informationer og detaljer Centralt i dette forløb er elevernes arbejde med at lytte til faglig kommunikation i forskellige former. Lytning Eleverne arbejder med at lytte og forstå talt sprog, både i form af samtale, foredrag, højtlæsning og i lyd- eller billedmedier. Der arbejdes med en viden om, at sprog udtrykker følelser, holdninger og værdier. Eleverne skal arbejde med at sætte sig i afsenderens sted, at kunne afkode følelser, holdninger og værdier i det sagte. Eleverne skal arbejde med identifikation og indlevelse i det talte sprog og dermed i afsenderen. Det er væsentligt, at eleverne arbejder bevidst med deres evne til at lytte til og forstå en faglig kommunikation. Der arbejdes både med forståelse af detaljer og af helheder.\n11 Sprogforståelse Der arbejdes bevidst med elevernes forståelse af idiomatiske udtryk. Arbejdet kan udformes som spil, lege eller små konkurrencer, hvor det drejer sig om at forklare udvalgte idiomatiske udtryks betydninger. Der er ligeledes fokus på forståelsen af ordsprog. Det vil kræve en del forklaring, da der både er tale om dobbelttydighed og typisk et gammeldags ordforråd, også her kan arbejdet planlægges som små spil eller konkurrencer. Der arbejdes bevidst med at lytte efter og forstå faglige informationer og detaljer. Der arbejdes med at udarbejde strategier, der sætter eleverne i stand til at forstå ikke blot det faglige oplæg i sin helhed, men også i detaljer. Tale Tale omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Mundtlig fremstilling fokuserer på anvendelse af faglige begreber fokuserer på argumentation i faglige sammenhænge Grammatik fokuserer på korrekt anvendelse af dansk grammatik fokuserer på at udtrykke sit budskab fagligt sprogligt. Centralt i dette forløb er, at eleverne anvender et talt sprog, der er karakteriseret ved anvendelsen af et fagsprog i den rette faglige sammenhæng. Mundtlig fremstilling Der arbejdes i dette forløb i stigende grad med anvendelse af faglige begreber. I den mundtlige fremstilling er det væsentligt, at eleverne selv anvender de faglige begreber, som de har hørt lærere og kammerater anvende, og at de kender de faglige begrebers betydning. Her arbejdes specifikt med begrebernes betydning fx i CL-strukturer, inden eleverne begynder at anvende begreberne i den faglige samtale. Det er væsentligt, at eleverne er opmærksomme på forskellen mellem faglige begreber og hverdagssprog. Der arbejdes på, at eleverne kan argumentere for faglige sammenhænge. Der trænes i argumentationsteknikker, således at eleverne ikke blot kan påpege faglige sammenhænge, men også kan argumentere for dem. Der arbejdes bevidst med, hvordan man argumenterer for egne meninger og holdninger på en saglig måde. Elevernes intersprog skal anerkendes som den proces, tosprogede elever sprogligt gennemgår på vej mod målsproget dansk. Grammatik I det mundtlige arbejde fokuseres der i stigende grad på elevens korrekte anvendelse af dansk grammatik. Der arbejdes mod en bevidst og korrekt anvendelse af regelmæssige såvel som uregelmæssige former af de forskellige ordklasser. I starten er fokus på grammatisk korrekthed i den almindelige samtale, siden fokuseres der også på, at der i den faglige samtale anvendes korrekt brug af grammatik. Her arbejdes med tilegnelse af strategier, der sætter eleverne i stand til at tale, så tilhørerne lytter. Der arbejdes med forskellige måder at udtrykke sit budskab på, både fagligt, sprogligt og med brug af kropssprog og stemmeføring. Der arbejdes med begrebet målgruppe ; hvem skal det faglige oplæg passe til, og hvordan kan man tale for at tilpasse sit budskab til sin målgruppe.\n12 4. trinforløb klassetrin Læse Læse omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Afkodning fokuserer på flydende læsning med passende hastighed Sprogforståelse fokuserer på vurdering af sproget i de fagtekster Tekstforståelse fokuserer på vurdering af tekster i forskellige sammenhænge fokuserer på mange strategier til hukommelse, overvågning, elaborering og organisering. Centralt i det tredje forløb står at få videreudviklet og nuanceret den faglige læsning, sådan at eleven kan læse de forskellige genrer, som de møder i skolens fag med relevante strategier og metabevidsthed. Afkodning I 4. forløb skal der fortsat arbejdes med afkodning for at sikre, at læsningen bliver flydende og med passende hastighed til formålet. Derudover skal eleven arbejde med at vurdere, hvilke strategier der er mest hensigtsmæssige, når han/hun støder på et ukendt ord, der ikke kan læses automatisk. Sprogforståelse Arbejdet med sprogforståelse skal også i 4. forløb være en integreret del af undervisningen i læsning. Arbejdet med sprogforståelsen har som i 3. forløb fokus på fagteksters sproglige begreber og udtryksformer, men nu også i forhold til at kunne vurdere sproget i de fagtekster, eleverne arbejder med, sådan at de er opmærksomme på teksters særlige sproglige udfordringer i forhold til læseforståelsen. Eleverne kan arbejde med at analysere de fagtekster, de læser i forskellige fag, for at blive opmærksomme på de sproglige udfordringer, fagteksterne indeholder. Tekstforståelse I tekstforståelse skal elevernes metabevidsthed udvikles i forhold til læsningen, nu med særligt fokus på at kunne vurdere en tekst og dens indhold i forhold til den sammenhæng, den indgår i og sætte den ind i en ny sammenhæng. Eleverne kan arbejde med at læse en tekst i én genre og omskrive den til en anden genre. Eleverne skal i fjerde forløb videreudvikle arbejdet med læseforståelsesstrategierne, sådan at eleven har en bred vifte af strategier i forhold til hukommelse, overvågning, elaborering og organisering til både før, under og efter læsningen. Eleven skal desuden kunne vælge den relevante strategi i forhold til formål, fag og genre. Skrive Skrive omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Stavning fokuserer på at korrigere fejl i andres tekster Tekstproduktion fokuserer på sammenhængende tekster i forskellige faglige registre sforhold fokuserer på at skrive perspektiverende og vurderende fokuserer på videreudvikling af det skrivetekniske I fjerde forløb skal eleverne beherske alle dele af deres skriveproces samt at kunne redigere og korrigere deres egne og andres tekster på både makro- og mikroniveau.\n13 Stavning I fjerde forløb skal eleverne bruge deres viden og færdigheder i stavning til at finde og korrigere fejl i deres egne og i andres tekster. Der arbejdes med sprogrigtighed og korrektur. Tekstproduktion Eleverne arbejder videre med at skrive sammenhængende tekster i de forskellige faglige registre. Her lægges vægten særligt på elevernes viden og færdigheder inden for ordforråd, ordklasser, bøjning, syntaks og stavning. sforhold Eleverne kan nu skrive perspektiverende og vurderende i forhold til forskellige faglige kontekster, og de ved, hvad de forskellige fags tekster kræver sprogligt og indholdsmæssigt i forhold til skrivesituationen. Eleverne er nu blevet erfarne skrivere, og deres skrivestrategier skal i fjerde forløb videreudvikles og understøttes på det skrivetekniske plan i de forskellige faser af skriveprocessen. Samtidig skal eleverne i løbet af 4. forløb blive bevidste om og målrettede i forhold til, hvordan deres skrivestrategier kan synliggøre deres viden om sprog og fag. Lytte Lytte omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Lytning fokuserer på tilegnelse af viden og sprog fokuserer på indholdet og budskabet er i det sagte. Sprogforståelse fokuserer på sproglige vendinger og udtryk uden for elevernes primære erfaringshorisont. fokuserer på bevidst valg mellem lyttestrategier. Centralt i sidste forløb er, at eleverne kan lytte aktivt med fuld forståelse af det sagte i forskellige faglige og komplekse former med det formål at tilegne sig viden. Lytning I forløbet er det væsentligt, at eleverne udvikler viden om, at de ved hjælp af lytning kan tilegne sig sprog og viden. På dette trin er det ofte det usagte og det underliggende i et udsagn, der er mest fokus på. Det er væsentligt, at der arbejdes med at udvide elevernes tolkninger af forskellige udsagn i forskellige situationer, med forskellige emner samt måden, sproget bruges på. Aktiviteter knyttet til lytning kan være meget korte filmsekvenser eller autentiske situationer, hvor eleverne oplever, at det der bliver sagt, ikke er det samme, som det der bliver ment. I kommunikation arbejdes der med elevernes forståelse af lytning, som en vigtig måde at kommunikere hensigtsmæssigt på i alle situationer. Udgangspunktet for elevernes arbejde med kommunikation er naturligvis en sammenhæng mellem at lytte og at tale. Lytteaktiviteter fordrer, at eleverne præcist kan udtrykke, hvad indholdet og budskabet er i det sagte.\n14 Sprogforståelse Der arbejdes med at lytte til og lytte efter sproglige vendinger og udtryk herunder fx slang eller andre sprogvarianter, der ligger uden for elevernes primære erfaringshorisont. Aktiviteter knyttet til sprogforståelse er fx indsamlinger af sproglige vendinger og udtryk, som eleverne hører i små filmsekvenser og lignende, der ikke er tæt på elevernes dagligdag. Det kunne være politiske taler, ældre film, eller film der foregår i en historisk tid, og som bruger ældre sprog. Det er væsentligt, at eleverne stifter bekendtskab med ældre talt dansk [eller dansk i forskellige varianter det er jo ikke kun det historiske!], som det fremstår i fx film eller teaterstykker, således at de kender ældre udtryk og stil. Gennem hele forløbet er vigtigt at understrege betydningen af, at eleverne lærer at vælge bevidst blandt de lyttestrategier, som de kender, så den bedst mulige forståelse for talt dansk opnås. Tale Tale omfatter fire færdigheds- og vidensområder: Mundtlig fremstilling fokuserer på talt dansk i komplekse former fokuserer på saglige argumenter i forskellige situationer. Grammatik fokuserer på præcist og korrekt dansk grammatik. fokuserer på alle former for kommunikationsstrategier herunder risikostrategier. Centralt i sidste forløb er, at eleverne arbejder med at få et talt dansk, der er så tæt på målsproget dansk samt mestrer forskellige komplekse former for talt fagsprog herunder fremstillingsformer som bl.a. argumentation og diskussion med det henblik tilegne sig faglig viden. Mundtlig fremstilling I arbejdet med mundtlig fremstilling skal det prioriteres, at eleverne kan udtrykke sig præcist eller så tæt på målsproget dansk, som muligt. I kommunikation arbejdes der med, hvordan eleverne sprogligt udfører saglige argumenter i forskellige situationer. Aktiviteter knyttet til argumentation og debat kan fx være, at eleverne aktivt skal forklare, hvilke stilistiske virkemidler, der er de mest hensigtsmæssige. Der er stor semantisk forskel på at sige: ansigt, fjæs og åsyn. Andre aktiviteter kunne fx være paneldiskussioner, hvor eleverne hver især får tildelt en rolle og en holdning, som de så skal spille under hensynstagen til målet om at konstruere de bedste argumenter. Elevernes intersprog skal anerkendes som den proces tosprogede elever sprogligt gennemgår på vej mod målsproget dansk. Grammatik Grammatikken skal fokusere på, at eleverne kan udtrykke sig mundtligt med brug af en korrekt dansk grammatik. Aktiviteter knyttet til dette kan være forskellige øvelser, hvor elevernes skal forklare om det hedder fx både og, enten eller, fordi at osv. på korrekt dansk. I arbejdet med strategier fokuseres på tilegnelse af kommunikationsstrategier, så eleverne kan bruge sproget aktivt og funktionelt med inddragelse af risikostrategier.\n15 Aktiviteter, der kan understøtte elevernes brug af risikostrategier, er fx brug af kropssprog, omskrivning, lån fra andre sprog samt bede om hjælp fra andre med samme modersmål.


Sexhistorier August - repobrien.comSexnoveller hvor enten en kvinde eller mand tilfredsstiller sig selv\nSexnovelle omen fraek pige\nPosted on 25.04.2010 | By sexnovelle omen fraek pige\t| 0 comments\nJeg havde drillet hende og været meget fræk ved hende både via mails og via hed Sexhistorie om mine frække genboer. Sexnovelle om en fræk pige. Sexnovellen Oslo Bizarre: Efter en kundemiddag i Oslo by luntede jeg halvfuld hjem Sexhistorie om mine frække genboer. Sexnovelle om en fræk pige. Gratis Danske Sexnoveller hver dag Læs og hør frække erotiske fantasier D enne historie handler om en ung ustyrlig pige i 16 års alderen, Sidse, der er fræk.\nSexnovelle omen fraek pige - også\nMen også frække far og datter — lege samt sex mellem far — søn og en fræk lillesøster og storebror er det blevet til. Det kunne han tydeligt høre var løgn, og blev ved med at sige at han ville komme og hente mig. Det meste af tiden befandt jeg mig på dansegulvet, ikke kun med Leif, men stort set med alle der gad danse. Han tog brød og noget pålæg med op og de satte sig til at spise. Det var lige det der skulle til, at holde en ung pige fast og kneppe hende sønder og sammen og han kom i et kæmpebrøl. Gør du så hvad der bliver forlangt Sidse.\nKatrine: Ny, fræk pige på Paradise Hotel Sexnovelle om en fræk pige. Jeg ved ikke rigtigt hvordan jeg skal starte eller begynde, da det er første gang jeg nogensinde prøver det her. Sexnoveller hvor enten en kvinde eller mand tilfredsstiller sig selv. Jeg havde set frem til en fræk aften med elskeren, men han aflyste, irriterende nok. Nu var der kun mig selv . 24 - Mindet om en fræk leg Skrevet af Maja73 Tilføj til min liste. Frække erotiske noveller – læs dem gratis på Q Sexnoveller: Vinduespudseren. "Jeg tænder på Erotiske noveller: Læs historien om en hed golfweekend.\nBigtits vejle thai massage skovsbo\nUdland art Syrier D%C%Bdspatruljer skyder tilf%C%Aldige i gaderne\nUser profile slavemand uid


Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV – Se vigtig info\nBirkedommervej 30, 4. th\nBirkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\nLejligheden på Birkedommervej 30, 4. th i København NV er opført i 1933 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 52 m2.\nLuftfoto af Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.7088°N, 12.5280°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\nBirkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nBirkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er opført i 1933 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nBirkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Birkedommervej 30, 4. th ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Birkedommervej 30, 4. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (76.5%), Isolering (73.3%), Gulve (56.8%), Tagmateriale (55.1%), Fuge (52.6%).\nLejligheden på Birkedommervej 30, 4. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (90.7%), Gulve (87.6%), Fuge (53.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 1023-Utterslev, København, der hører til Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV.\nDer er trafikstøj på adressen Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV om dagen:\nDrikkevand på adressen Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV.\nBirkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på 50 - 100 mm/dag i området omkring Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nBirkedommervej 30, 4. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Birkedommervej 30, 4. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Birkedommervej 30, 4. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nBirkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nBirkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV ligger i en højde på 18.3 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV.\n✓Generelle BBR informationer om Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\n✓BBR materialer og installationer for Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\n✓BBR arealer for Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\nHent den officielle BBR meddelelse for Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nLejligheden på Birkedommervej 30, 4. th har energimærke C.\nSammenligning af energimærket C for lejligheden på Birkedommervej 30, 4. th (byggeår: 1933) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Birkedommervej 30, 4. th - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nBirkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nEjendommen Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV har 3 hæftelser, der samlet beløber sig til 572.000 kr .\nDato 18. Dec, 1996\nHovedstol 552.000 kr.\nLokalområdet — Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\nBeboerne i området omkring Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nBirkedommervej 30, 4. th hører til afstemningsområdet 6. Bispebjerg hvor der er 10.466 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 117 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Birkedommervej 30, 4. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 7481 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 6.26 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.63 pct.\nBirkedommervej 30, 4. th hører under skoledistriktet BISPEBJERG (Tagensbo Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Tagensbo Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Birkedommervej 30, 4. th\nDer er god 4G mobildækning på Birkedommervej 30, 4. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Birkedommervej 30, 4. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Birkedommervej 30, 4. th\nInternet og Mobildækning Birkedommervej 30, 4. th, København NV\nAnbefalet bredbånd på Birkedommervej 30, 4. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Birkedommervej 30, 4. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Birkedommervej 30, 4. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Telmore (Mobilt bredbånd) 100 GB + Trådløs » på Birkedommervej 30, 4. th.\nJordarten under Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Birkedommervej 30, 4. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Birkedommervej 30, 4. th.\nHvor langt er der fra Birkedommervej 30, 4. th\n✓Stamoplysninger for Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV\nAdressens Id 0a3f509d-51d5-32b8-e044-0003ba298018\nBFE nummer 163258\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Birkedommervej 30, 4. th, 2400 København NV.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Birkedommervej 30, 4. th. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


30DBC 09: Noget du er stolt af, fra sidste måned\n27. juni 2011 ·\taf Line Cecilie ·\tin 30 day blog challenge\t· Skriv en kommentar\nDenne her troede jeg faktisk ville blive rigtig svær, for mine første tanker var, at jeg absolut intet har præsteret af særlige ting det sidste stykke tid. Men så bladrede jeg min kalender igennem, og kom alligevel frem til nogle punkter, som jeg synes er værd at fremhæve: Jeg tævede konsekvent Martin (min kæreste) i […]\n27. juni 2011 ·\taf Line Cecilie ·\tin Ikke kategoriseret\t· Skriv en kommentar\nLettere forsinket er jeg nu klar med sidste uges fund :-) Jeg gik på en uges ferie i fredags, så jeg har koblet godt af i weekenden, og derfor ikke fået prioriteret bloggen så højt – men nu er jeg på den igen! Hermed lidt guld fra ugen der gik: Ham her dukkede i ugens […]\n23. juni 2011 ·\taf Line Cecilie ·\tin 30 day blog challenge, Mad med mere\t· Skriv en kommentar\nFørst og fremmest ønsker jeg glædelig Sankt Hans aften til de af jer, som læser med derude! Har selv lige afsluttet en rigtig hyggelig aften med veninde-hygge, grill og bål – på tv, vel at mærke ;-) Vinden ruskede godt i Svendborg til aften, og regnen dryppede med jævne mellemrum, så det blev til hekse-bål […]\n22. juni 2011 ·\taf Line Cecilie ·\tin 30 day blog challenge\t· Skriv en kommentar\nSå blev det dag 07 i blog-challenge, og indtil videre kører det meget godt med at holde den gående hver dag. Her til aften skal jeg så fremvise et billed af mig selv og min nærmeste ven. Det er svært, for jeg er faktisk så heldig at have flere. Jeg har både nære veninder, en […]\n21. juni 2011 ·\taf Line Cecilie ·\tin Godt & blandet, Retro & vintage, Secondhand, Tips og kreative idéer\t· Skriv en kommentar\nI går slog jeg som så mange gange før et smut forbi genneren efter job. Jeg faldt over en fantastisk Ginge retro-badevægt og endnu en dåse (som jeg ikke aner hvad jeg skal putte i efterhånden) – 25 kr ialt, kup-kup. Vægten skal lige have en ordentlig omgang rengøring, men er overbevist om jeg kan […]\n21. juni 2011 ·\taf Line Cecilie ·\tin 30 day blog challenge\t· 3 kommentarer\nSådan så jeg altså ud sommeren ’07 – tror endda det er fra juni, så det er godt og vel næsten nærmest præcis 4 år gammelt ;-) Her ser jeg heldigvis meget tilforladelig ud, men GYS jeg fandt nogle uhyggelige andre eksempler fra både tidligere og senere på året, hvor der virkelig går acne og […]\n20. juni 2011 ·\taf Line Cecilie ·\tin 30 day blog challenge\t· 3 kommentarer\nJa – der er jo lidt at vælge imellem. Tuner naturligvis dagligt ind på min forum-mail, min hotmail, facebook og trendsales, men det er jo rimelig gængse sider og lidt kedelige at blogge om efterhånden :-) Derfor får I et link til min gode venindes blog, som jeg også besøger hver dag. Her er både […]


NBH Udlejning ApS, Søndersø | firma | krak.dk\ngav 600 firmaerKort\n20 21 67...\nSandvadgyden 30, Nordmarken\nBonde maskiner har et stort og velassorteret udvalg af materiel til udlejning. Lige fra trailere i … Læs mere\nStevns Entreprenør Service er specialiseret i udlejning af jordarbejdsmaskiner på Sjælland. Vi sætte… Læs mere\nHvorfor eje når du kan leje diverse maskiner hos LLP? Vi har et STORT udvalg af maskiner!\n86 65 12...\nEN Motor Service - Din Bilpartner er et mindre værksted med service og kvalitet i top. Vi har over 30 års erfaring i personbiler og mindre varevogne. Vi følger med tiden og råder over det mest brugte testudstyr, som er en nødvendighed for at service nye biler. Ud over biler laver og sælger vi alt inden for ATV samt Have- Parkmaskiner. Vi servicere også motorcykler, og har lidt til salg også. Se mere på vores hjemmeside: www.en.motorservice.dk\nSlæggerup Entreprenørforretning ApS\nSlæggerupvej 104, Marbjerg\nSlæggerup Entreprenørforretning ApS tilbyder alt indenfor entreprenørarbejde, herunder bl.a. jord- og betonarbejde, fundamenter, belægninger, anlægsarbejde, nedrivninger, drænarbejde, nedsivningsanlæg, støbearbejde og flisearbejde samt alt byggearbejde. Vores mange års erfaring indenfor faget, gør os til en stærk samarbejdspartner til jeres næste opgave. Uforpligtende tilbud på alt entreprenørarbejde gives. Ring gerne for yderligere information.\nv/ Jan Larsen\n20 15 03...\nVi har hos Dianalund Maskinstation mere end 25 års erfaring med alt indenfor landbrug og markarbejde. Dianalund Maskinstation kan tilbyde alt fra komplette løsninger med pasningsaftaler til enkelte små landbrugs- og markopgaver. Ønsker du mere information om hvad vi kan tilbyde indenfor landbrugs- og markarbejde, kan du altid ringe og få et godt råd eller en god pris.\n75 54 33...\nEntreprenør arbejde, byggeri og transport. Vi lægger vægt på kvaliteten er i top hele vejen, og at vores kunder oplever en god service med klare aftaler. Gennem mange år har vi løst opgaver for både offentlige og private virksomheder, der ønsker og får afleveret deres opgaver perfekt og til tiden. Derudover er vi aut. kloakmester og tilbyder altid en løsning inden for jord og anlæg. Kontakt os for et uforpligtende tilbud.\nmaskinnudlejning gav 600 firmaer\nEntreprenørmaskiner, entreprenørmateriel > Nordfyns > Søndersø\n- Udlejning af entreprenørmaskiner\n- Udlejning af løftemaskine\n- Udlejning af generator\n- Udlejning af motorbør\n- Udlejning af pladevibrator\n- Udlejning af afspærring\n- Udlejning af sugekop\n- Udlejning af miniged\n- Udlejning af gravemaskine\n- Udlejning af værktøj\n- Udlejning af havemaskiner\nYderligere financiel information og gratis regnskabstal fra NBH Udlejning ApS findes på Proff.dk\nUdlejning, Maskinudlejning, Maskiner, Udlejning af Entreprenørmaskiner, udlejning af løftemaskine, Generator udlejning af, Motorbør udlejning af, Udlejning af pladevibrator, Afspærring udlejning af, Udlejning af sugekop, Miniged udlejning af, Udlejning af gravemaskine, Værktøj udlejning af, Udlejning af havemaskiner\n31 90 23 43\n31 902 343


Mælketænder og modermælk – Magasinet Sundhed\nMælketænder og modermælk\nHome/Hos tandlægen, Udvalgte B/Mælketænder og modermælk\nAt amme et barn på mere end ét år kan øge barnets risiko for at få huller i tænderne. Til gengæld kan amning op til et år måske beskytte mod caries. Det viser en ny undersøgelse.\nTEKST ELSE GULDAGER, SUNDHEDSPLEJERSKEN.DK FOTO PIXABAY\nModermælk har en ernæringsmæssig sammensætning, der er afpasset til spædbarnets behov. Men modermælk indeholder også syv pct sukker, og sukker øger som bekendt risikoen for at udvikle caries.\nSTØRST RISIKO OM NATTEN\nAustralske forskere har kigget nærmere på undersøgelser af cariesrisikoen hos børn, der bliver ammet op til et år, og børn der blev ammet længere end et år. Undersøgelserne viser, at risikoen for at barnet får huller i tænderne stiger, hvis amningen bliver forlænget ud over et år. Især hvis barnet bliver ammet om natten.\n”Modermælk indeholder mælkesukker, også kaldet laktose, og bakterierne i munden kan nedbryde laktosen. Så udvikles syre, der kan føre til caries. Og jo længere tid man ammer, efter tænderne er brudt frem, desto mere øges risikoen for caries. Hvis man ammer om natten, er risikoen større, for der producerer man mindre spyt,” forklarer Svante Twetman, som er professor på Tandlæge- skolen i København, og som blandt andet forsker i caries.\nBRYSTMÆLK BEDST DET FØRSTE ÅR\nNoget tyder til gengæld på, at amning i en vis udstrækning samtidig kan forebygge caries. Den australske undersøgelse viser nemlig, at risikoen for at få caries er mindre hos de børn, der bliver ammet op til et år, sammenlignet med børn der aldrig er blevet ammet. Forskerne konkluderer derfor, at amning i barnets første leveår kan beskytte mod caries.\nSundhedsstyrelsen i Danmark anbefaler netop, at børn ammes fuldt, til de er omkring seks måneder. Delvis amning anbefales til 12 måneder eller længere. Og det er der, ifølge Svante Twetman, gode grunde til.\n”Andre undersøgelser peger også på, at børn, som bliver ammet i op til et år, har mindre risiko for at få caries sammenlignet med børn, der får flaske. Årsa- gen er, at brystmælk indeholder masser af næringsstoffer, der stimulerer de gode bakterier og bygger immunforsvaret op,” forklarer Svante Twetman, som dog mener, at der skal flere undersøgelser til.\nHan råder mødre til at følge myndighedernes anbefalinger og amme barnet helt eller delvist i op til et år. Og så er det vigtigt, at børn under to år ikke får noget som helst sukker, fx i form af slik, juice eller saft.\nGODE RÅD OM TANDBØRSTNING:\nStart tidligt med tandbørsten. Begynd når den første tand bryder frem\nHold blidt om barnets hånd og børst tænderne\nBrug altid tandpasta med fluor, da fluor forebygger caries\nBrug kun en ganske lille mængde tandpasta. Ikke mere end hvad der kan ligge på barnets lillefingernegl\nHusk at børste alle tændernes flader, dvs. både forside, bagside og tyggeflader\nBørst helt ned over tandkødskanten, så tandbørsten også renser mellem tænderne\nBørst tænderne to gange om dagen (morgen og aften)\nKILDER: Tandlægeforeningen: NY VIDEN. Ingen forøget cariesrisiko ved amning op til et år. Tandlægebladet nr.12. 2016. Tandlægeforeningen: Amning efter et år kan give caries. Nyhedsbrev december 2016. Sundhedsstyrelsen, Fødevarestyrelsen og Komiteen for Sundhedsoplysning: Mad til små – fra mælk til familiens mad. 2016, 2. udgave, 1. oplag.\nadmin2019-02-28T05:27:16+00:00Hos tandlægen, Udvalgte B|\nDet bør du vide om visdomstænder


Leyland Cypress: Konge Af Hække 💫 Webstedet For Den Praktiske Havearbejde. 2019\nPlantning cypress leyland:\nStørrelse af cypress leyland, cypress hedge:\nAt vide om cypressen af Leyland:\nSygdomme af cypress Leyland:\nSmart tip om Leylands cypress træer:\nCypressen af leyland er bestemt en af de mest anvendte nåletræer til at danne en hække.\nnavn: Cuprocyparis leylandii\nEkstremt hurtig vækst, det vil hurtigt skjule blikke, men også vind om nødvendigt.\nCypressen af leyland er normalt plantet i hæk, og dette fra begyndelsen af efteråretmen det kan også være Marts-April uden frister.\nEfter plantning, kan du barkflis foden for at forhindre ukrudt invaderer deres base, men også for at beskytte dem mod kulden.\nPrune dine Leyland cypresser i stedet for slutningen af sommeren eller tidlige forår.\nCypresser er fremragende læhegn klar til at modstå alle de squalls.\nEndelig skal det bemærkes, at hvis din klimaet er varmt om sommeren, Leyland cypres er ikke den ideelle nåletræ, fordi den har brug for vand.\nSelvom temmelig hårdføre og sygdomsresistente, Leyland cypres er undertiden underlagt visse svampe, nogle endda kan ødelægge cypres.\nFå, finder vi alligevel cypress canker.\nI hæk skal du tænke grundigt på højden for at bestemme plantning afstand af cypress leyland!\nVigtigsteHavearbejdeLeyland Cypress: Konge Af Hække


MIGUEL DE CERVANTES - BIOGRAFI, PERSONLIGE LIV, FOTOS - KORTE BIOGRAFIER\nMiguel de Cervantes er en verdensberømt spansk forfatter, dramatiker, digter og militær mand. Den største popularitet bragte ham romanen "The Cunning Hidalgo Don Quixote La Mancha", som betragtes som en af de største værker i klassikerne i verden.\nI Cervantes biografi er der mange interessante og usædvanlige øjeblikke, som du kan finde ud af lige nu.\nSå før dig kort biografi af Miguel Cervantes.\nBiografi af Cervantes\nMiguel de Cervantes Saavedra blev født den 29. september 1547 i den spanske by Alcala de Henares. Han voksede op i en simpel familie, stammer fra en ædle familie.\nHans far, Rodrigo de Cervantes, arbejdede som læge. Mor, Leonor de Cortina, var datter af en ødelagt adelsmand. Foruden Miguel havde forældrene til Cervantes seks flere børn.\nDet er værd at bemærke, at om Miguel Cervantes første år, ved vi ikke så meget. Det er kendt, at han modtog sin grundskole i forskellige skoler på grund af hyppige flytninger af sin familie.\nEfter at have været 22 år gammel, blev Cervantes en tilfældig deltager i en gadekamp, som følge heraf han måtte forlade landet for at undgå kriminel retsforfølgning.\nHan gik til Italien, hvor han snart fandt sig i kardinal Aquaviva. Det spillede en vigtig rolle i hans biografi.\nIfølge nogle kilder blev i 1570 Miguel Cervantes et hav i Spanien. I 1971 deltog Cervantes i en blodig kamp nær Lepanto. I dette slag blev han hårdt såret i hans venstre arm, som forblev ubevægelig indtil slutningen af sit liv.\nEn interessant kendsgerning er, at Cervantes fortsatte med at tjene i flåden efter at have genvundet sin skade. Forfatteren har gentagne gange besøgt forskellige naval ekspeditioner og deltog endda i stormen af Navarin.\nCaptivity og frigivelse\nI 1575 gav Herzog de Sesse Miguel anbefalingsbrev til den spanske monark. I dem priste han Cervantes på enhver mulig måde og udpegede sine militære præstationer blandt andre.\nMiguel de Cervantes i sin ungdom\nDisse bogstaver skulle hjælpe en modig soldat med at få en forfremmelse. Dette skulle dog ikke ske, for i Cervantes biografi var der en skarp vending.\nTilbage til deres hjemland i efteråret 1575 angreb de algeriske corsairs galleriet Miguel Cervantes, hvorefter den fremtidige forfatter sammen med sine kolleger blev taget til fange.\nMiguel Cervantes var i slaveri af pirater i 5 år. Og selvom han gentagne gange forsøgte at lave skud, sluttede de alle sammen i fiasko.\nDen tid, der blev brugt i fangenskab, havde alvorligt påvirket hans biografi generelt og især dannelsen af personen.\nI fremtiden vil Cervantes beskrive alle former for mobning, som helte af hans værker regelmæssigt udsættes for. Dette er ikke overraskende, på grund af alt dette vidste Cervantes førstehånds.\nI 1580 solgte Miguel sin søn fra fangenskab alt, hvad hun havde. Takket være dette var forfatteren fri og kunne vende hjem.\nKreativ biografi af Cervantes\n12. december 1584 giftede Cervantes den 19-årige Catalina Palacios de Salazar, hvorfra han modtog en lille brudgifte. Interessant nok har han i denne periode af sin biografi haft en illegitim datter Isabel.\nSnart begyndte Cervantes familie at opleve alvorlige økonomiske vanskeligheder, som følge af, at Miguel igen gik på arbejde. Han var medlem af kampagnen i Lissabon, og deltog også i kampe for at erobre Azovøerne.\nEfter at have vendt hjem, var Cervantes alvorligt engageret i at skrive. Et interessant faktum er, at han begyndte at komponere de første digte og spille under hans fangenskap.\nCervantes 'første roman, Galatea, bragte ham en vis popularitet, men pengene manglede stadig meget. Han havde næsten ikke noget at støtte sin familie.\nMiguel Cervantes oplevede økonomiske vanskeligheder og besluttede at rejse til Sevilla. I denne by fik han stilling i en finansiel afdeling.\nOg selvom lønnen til hans arbejde ikke var så stor, troede han, at hans økonomiske situation snart ville ændre sig til det bedre. Forfatteren håbede også, at han kunne overføres til arbejde i Amerika, men det skete ikke.\nSom et resultat, at have boet i Sevilla i 10 år, undlod Cervantes at gøre en formue. I løbet af denne periode blev hans biografier skrevet noveller "Rinkoneta og Cortadilla" og "Spansk influenza i England." Derudover dukkede flere digte og sønner ud af hans penn.\nDon Quixote af Cervantes\nI begyndelsen af det 17. århundrede flyttede Cervantes til at bo i Valladolid. Der tjente han sig ved at udføre forskellige opgaver fra privatpersoner såvel som at skrive.\nBiografer af Cervantes hævder, at han engang vidne til en duel, hvor en af modstanderne var dødeligt såret. Som følge af denne hændelse blev Miguel indkaldt til retten og derefter holdt i fængsel, indtil alle omstændighederne i sagen blev afklaret.\nEn af Cervantes personlige optegnelser indeholder oplysninger om, at det var i fængsel, at han ønskede at skrive et arbejde om en mand, der efter at have mistet sindet fra at læse bøger om riddere, gik for at udføre forskellige feats.\nMiguel begyndte først at skrive romanen "Don Quixote", der blev gjort til en af de mest populære forfattere i verden.\nI 1604 udgav Cervantes sin legendariske roman The Cunning Hidalgo Don Quixote of Manman. Snart skabte dette arbejde stor interesse blandt spanierne.\nMange mennesker ønskede at købe en bog, helten, som de almindelige mennesker kunne lide meget af. Senere begyndte romanen at blive oversat til forskellige sprog i verden.\nI 1606 forlader Miguel de Cervantes til Madrid. En interessant kendsgerning er, at han efter at have modtaget stor berømmelse og været på toppen af sin popularitet, stadig havde brug for penge.\nI 1613 udgav Cervantes en samling værker, "Edifying Stories". Derefter blev diktet "Journey to Parnassus" udgivet fra sin pen. I denne periode af biografi skrev han mange skuespil.\nI 1615 blev anden del af romanen "Don Quixote" udgivet. Kort før sin død afsluttede han skrivelsen af bogen Wanderings of Persile og Sikhizmunds.\nMiguel de Cervantes Saavedra døde den 22. april 1616 i Madrid. En interessant kendsgerning er, at han et par dage før sin død besluttede at få et hårklipp som munk.\nDet er stadig ukendt præcis, hvor den store forfatter blev begravet. En række biografer af Cervantes mener, at hans grav er placeret på et af de spanske tempelers territorium.\nSe videoen: MIGUEL DE CERVANTES - Draw My Life. con El Coleccionista de Mundos (Januar 2020).


Høje boligpriser i København bekymrer Nationalbanken | Nyheder | DR\nNationalbankdirektør Lars Rohde er tilfreds med næsten alt i dansk økonomi.\nDet går godt i Danmark, og det kan folk mærke ved, at lønnen stiger, siger nationalbankdirektør Lars Rohde. (Foto: liselotte sabroe © Scanpix)\n13. sep. 2017 kl. 15.08\nStore prisstigninger på boliger i København bekymrer Nationalbanken.\nDet skriver banken i en ny halvårlig analyse af dansk økonomi.\n- Vi har et enkelt område, nemlig ejerlejlighederne i de store byer, som bekymrer os lidt. Det gør de fortsat, men takket være den boligskatteaftale, der blev indgået i foråret, tegner det til, at den vil afdæmpe prisudviklingen, der hvor den har været kraftig, siger nationalbankdirektør Lars Rohde.\nVi har et enkelt område, nemlig ejerlejlighederne i de store byer, som bekymrer os lidt.\nlars rohde, nationalbanken\nLæs også: Historisk aftale om boligskat på plads\nHvis prisstigningerne på ejerlejligheder i de store byer bliver uholdbare på lang sigt, kan det gå hen at blive ubehageligt for både realkreditinstitutter og banker, men også for dem, der har købt lejlighederne.\n- De mennesker, som købte ejerlejligheder i København i 2006, er måske først nu ved at komme oven vande. Det er meget skidt for den enkelte, men det er også skidt for samfundet, siger Lars Rohde.\nNationalbankdirektør forklarer her, hvorfor det går godt i Danmark:\nGenerelt går det dog rigtig godt for dansk økonomi, slår nationalbankdirektøren fast:\nHvordan har dansk økonomi det lige nu?\n- Dansk økonomi har det godt og bedre end længe.\n- Vi nyder godt af de foregående årtiers reformer på pensionsområdet og efterlønnen, så vores arbejdskraftudbud er større, end det har været længe. Mange bliver længere på arbejdsmarkedet end tidligere.\n- Beskæftigelsen er steget rigtig kraftigt siden 2013, og der er udsigt til, at vi får en stadig stigende beskæftigelse over de næste to år. Vi forventer faktisk, at 60.000 flere kommer i beskæftigelse.\nLæs også: Nationalbanken: Økonomien er stærk i Danmark, og lønnen vil stige\nNationalbanken forventede i foråret, at væksten i år ville lande på 1,6 procent af bruttonationalproduktet. Det skøn er nu opjusteret til 2,3 procent.\nHvad er forklaringen på, at væksten bliver så meget højere i år, end I tidligere havde forventet?\n- Der er mange forklaringer, siger nationalbankdirektøren.\n- Generelt har efterspørgslen fra udlandet og fra virksomheder og husholdninger været større, end vi havde forventet. Det peger i retning af, at vi får større beskæftigelse og større vækst.\nHvordan kan jeg og resten af danskerne mærke, at det går godt for dansk økonomi?\n- Det kan du forhåbentlig mærke på den måde, at din løn stiger. Priserne stiger også, men de stiger mindre end din løn, så din realløn bliver bedre - din købekraft bliver bedre, lyder det.\nNationalbanken med direktør Lars Rohde i spidsen skal sørge for stabile priser i Danmark, fungere som bank for bankerne og sikre finansiel stabilitet i landet. (Foto: Jonas Skovbjerg Fogh © Scanpix)\nDer er styr på det nu\nI dagens analyse fra Nationalbanken lyder det, at der ikke er samme risiko for overophedning i samfundet, som vi så op til finanskrisen for ti år siden.\nDu siger, at risikoen for overophedning er mindre nu end op til finanskrisen. Hvordan det?\n- Vores strukturer er blevet bedre. Vores arbejdsmarked fungerer bedre. Vi har ikke helt samme knaphed på arbejdskraft, som vi havde på det tidspunkt. Vores finansielle sektor er i væsentligt bedre form, end den var i midten af 00’erne. Den vækst, vi ser, er ikke drevet af, at vi alle sammen låner flere penge til privatforbrug.\nHer nævner nationalbankdirektøren også, at huspriserne landet over ikke stiger i samme omfang, som det skete i midten af 00'erne. Det er kun er prisstigningerne på ejerlejlighederne i de større byer, som bekymrer Nationalbanken.\nLæs også: Masser at smile af: Dansk økonomi i topform\nI jeres pressemeddelelse kan man se, at vi holder igen med pengene, selvom det går godt. Bør vi fortsætte sådan, eller skal vi til at bruge nogle flere penge?\nDe enkelte familier sparer mere op, end de gjorde tilbage i 00’erne. Derfor er de også mere modstandsdygtige, og det er noget, vi sætter pris på.\n- Det vil jeg ikke give individuel rådgivning om, men det er fuldstændig rigtigt, at de enkelte familier har været mere tilbageholdende og sparer mere op, end de gjorde tilbage i 00’erne. Derfor er de også mere modstandsdygtige, og det er noget, vi sætter pris på.\nVær klar til at bremse op\nPå baggrund af dagens analyse af dansk økonomi opfordrer Nationalbanken til, at politikerne gør klar til at stramme finanspolitikken, så økonomien ikke pludselig løber løbsk.\n- Traditionelt betyder det offentlige besparelser eller højere skatter. Det er nogle af de virkemidler, man har på den helt korte bane, forklarer Lars Rohde.\n- På den lange bane kan det også være nogle strukturpolitiske tiltag, som skaffer flere hænder - som gør, at flere vil arbejde mere. Det kan for eksempel være sænkning af marginalskatter.\nHvorfor opfordrer du til, at vi skal være klar til at stramme finanspolitikken, når du samtidig siger, at der ikke er en overophedning på vej?\n- Jeg siger, at overophedningen kan komme, for hvis du og jeg pludselig kommer i rigtig godt humør og begynder at bruge rigtig mange penge, vil overophedningen indfinde sig tidligt, og så kan der blive brug for en finanspolitisk stramning.\nLæs også: Regeringens skatteudspil: Her er de vigtigste elementer\nHvad siger du til regeringens forslag om skattelettelser?\n- Vi har sagt, at finanslovsforslaget sådan set er ok afstemt med konjunkturudviklingen, men vi siger også, at hvis det begynder at gå stærkere, end vi forventer, kan der blive behov for finanspolitiske stramninger, og de kan ikke nødvendigvis vente til næste finanslovsforslag.\nHvordan forventer I, at det kommer til at gå de kommende år?\n- Vi forventer i de næste tre år, altså frem til og med udgangen af 2019, at dansk økonomi er inde i et godt opsving.\nHuspriserne stiger - også i provinsen 15. sep. 2017 kl. 12.38


Saha fortryder ikke sin opførsel - OldTrafford.dk\nLouis Saha, nuværende Fulham-spiller, og, hvis alt går vel, snart angriber for Manchester United.\nDet sker efter, at Fulham har accepteret et bud på £12 millioner for Saha, og nu mangler der bare de sidste detaljer. Her i blandt detaljerne med Saha selv, der vedrører hvor længe hans kontrakt skal løbe, og hvor stor hans løn skal være.\nMen disse detaljer skulle man mene ville gå nemt i hus, efter Louis Saha i sidste uge udtalte sig dårligt om Fulham, og at han altid har drømt om at spille for Manchester United.\nLouis Saha udtaler i dag til This is London, at han fortryder intet af hvad han har sagt.\n“Måske opførte jeg mig ikke som en loyal spiller, men jeg måtte stå inde for, hvad jeg ønskede. Dette kan være min eneste chance for at spille for Manchester United, og det er en drøm for mig. Hvis det havde været en anden klub, ville jeg ikke have gjort, som jeg gjorde,” sagde Louis Saha og fortsatte:\n“Det var meget svært for mig, og jeg ved, at nogle folks meninger er imod mig, og det kan jeg godt forstå. Men jeg har altid ønsket at spille i de store turneringer, og selv en spiller på et lavere niveau vil spille på det næste niveau. At spille for United er ikke kun en drøm for mig. Det kan selv folk der ikke ved noget om fodbold forstå.\nDisse udtalelser kan kun forstås som glædelige for alle Manchester United fans, som mener Louis Saha er den rette for United.\nDu kan diskutere Louis Saha og alt andet på OldTraffird.dks forum.


Dette webhotel skal du bruge til din blog - livetshus-ringsted.dk\nEmilie Ann Jacobsen september 8, 2021\nDrømmer du om at starte en blog, hvor du kan dele ud af dine tanker og følelser med andre? Eller hvor du kan dele din passion om et givent emne med dem? I så fald har du sikkert fundet ud af, at der lige er et par tekniske beslutninger, du skal træffe, inden du kan få din blog stablet på benene.\nFørst og fremmest skal du vælge, hvilket webhotel du gerne vil have, at din blog skal ligge på. Det nemmeste i dag er nemlig, at du opretter din blog som en almindelig hjemmeside. Det giver dig langt flere muligheder, end hvis du opretter den som en blog på en af de blogsider, der findes.\nMen hvilket webhotel skal du lige vælge, tænker du måske. Der findes jo så mange muligheder. Vi vil anbefale, at du vælger et dansk webhotel. Dels kan det gøre din blog lidt hurtigere at indlæse, dels er det rart for dig, at du har adgang til dansk support.\nMange abonnementer at vælge imellem hos Simply.com\nEt af de danske webhoteller, der er værd for dig at overveje, er Simply.com. De har en række forskellige abonnementer at vælge imellem. Når du starter ud med din blog, kan du typisk starte med deres basic suite abonnement. Det vil passe godt til en mindre blog, hvor der endnu ikke er så meget trafik.\nHvis du har en formodning om, at der kommer til at være mange, der gerne vil følge din blog fra start af, kan du selvfølgelig vælge en af deres andre abonnementer. Men de fleste bloggere starter jo stille og roligt op med få læsere, og for nogle tager det jo så fart derfra. Hvis du er en af dem, kan du altid senere opgradere dit abonnement hos Simply.com. Dermed bliver din blog ved med hurtigt at blive indlæst, også selvom du får mange flere besøgende. Læs mere på https://www.simply.com/dk/products/


TDC Group leverer tv-platform til norske NextGenTel - TDC Group\nTDC Group leverer tv-platform til norske NextGenTel\nPressemeddelelse • Okt 23, 2014 07:43 CEST\nDet sker med teknologi fra TDC Group, når Norges tredjestørste bredbåndsudbyder, NextGenTel, nu går i luften med en ny tv-platform til sine kunder.\nNextGenTel benytter sig således af TDC Groups IPTV-platform, efter at de to selskaber tidligere på året indgik en aftale om, at TDC Group skal levere den underliggende platform til den norske bredbåndsudbyders tv-løsning.\n- Vi er glade for, at NextGenTel har peget på vores platform til at distribuere tv til sine kunder i Norge. Det bekræfter kvaliteten af den platform, som vi har udviklet i TDC-koncernen, siger koncerndirektør Asger Hattel fra TDC Nordic & TDC Wholesale.\nDer er tale om den helt samme IPTV-platform, som både TDC og datterselskabet Fullrate benytter i dag til at distribuere tv via telefonstikket til mere end 240.000 hjem i Danmark.\nDen norske udbyder har bredbåndskundeforhold med 145.000 husstande i Norge, og selskabets administrerende direktør, Eirik Lunde, tror på, at der kan sælges tv til en stor del af disse kunder med hjælp fra den nye IPTV-platform.\n- I vores valg af TDC Groups IPTV-platform har det selvfølgelig spillet ind, at det er en platform, som er gennemtestet og markedsafprøvet med succes i Danmark, siger Eirik Lunde og tilføjer:\n- Vi har i NextGenTel en målsætning om at få flere kunder, og med løsningen får vi blandt andet en konkurrencefordel, fordi den kræver mindre båndbredde end vores gamle løsning, så vi kan nå ud til flere kunder.\nKontrakten mellem TDC Group og NextGenTel løber i fem år og har en samlet værdi på 150 millioner danske kroner.\nData, Telekommunikation, ITDatasikkerhedNetværksprodukterTelefoni, mobiltelefoniTelekommunikation\nTDCledelse og talsmændkoncernledelsekoncerndirektørerhverv


Oliepumpe, benzinpumpe og dieselpumper til gode priser\nOliepumper og benzinpumper\nBenzin- og dieselpumper\nHer på siden finder du et velassorteret udvalg af oliepumper, benzinpumper og dieselpumper. Vores sortiment er utrolig bredt, og sikrer at du kan få kvalitetspumper der dækker stort set ethvert behov. Vi sælger kun kvalitetspumper hos os, hvilket betyder at du i vores udvalg kan få anerkendte mærker som eksepmelvis Kabi. Hvis du er i tvivl om hvilken pumpe der egner sig bedst til dine behov, er du mere end velkommen til at kontakte vores kundeservice og hører nærmere. Så kan vi samme få købt den helt rigtige pumpe til dig.\nBoremaskinepumpe til diesel\n(DKK 699,20 ekskl. moms)\nKABI brændstofpumpe til benzin\n(DKK 2.453,00 ekskl. moms)\nKabi komplet dieselpumpesæt 12 V\n(DKK 3.195,00 ekskl. moms)\nKabi Diesel transporttank 250 ltr.\n(DKK 6.095,00 ekskl. moms)\nKabi multipumpe elektrisk\n(DKK 1.855,00 ekskl. moms)\nDieselpumpesæt 220 V M/AUT. Pistol\n(DKK 2.398,00 ekskl. moms)\nKabi hævertpumpe HP-26E m/ Trisure tilslutning\nKabi rotationsoliepumpe til 50-208 L tromler\n(DKK 636,00 ekskl. moms)\nKabi el-pumpesæt til diesel 12V DC\nKabi el-pumpesæt til diesel 24v DC\nKabi el-pumpesæt til diesel 230V AC\nKabi Slange og pistol til KA40191\nKabi 3-trins olieskiftsæt\nKabi hævertpumpe HP-06E-O\nKabi hævertpumpe HP-26E m/ 2”R tilslutning\nAftapningshane 40 MM\nRep. Sæt T/Dieselpumpe\nKabi Suge Pumpe 0,5 L\nFlair selvansugende 12V dieselpumpe\nTrisure Adapter 2"R\nPumpe til boremaskine - maks. 50 l/min.\nKabi AdBlue håndpumpe 1000/200/60 L


Tinderbox Festival 2019 - Tag til fed fest i Tusindårsskoven i Odense\nTinderbox Festival - 3 dages forrygende fest i Tusindårsskoven\nFørste Tinderbox festival blev afholdt i 2015, og dermed er festivalen blandt de yngste af de store danske festivaler. På trods af den unge alder har Tinderbox dog allerede etableret sig som et af højdepunkterne i den danske festivalsæson.\nTinderbox: En festival i Tusindårsskoven\nSommermånederne er for mange en tid, der er lig med at gå på festival. I Danmark har der været en eksplosiv vækst i antallet af festivaler. Faktisk kan vi herhjemme prale med at være et af de europæiske lande, der afholder flest festivaler målt ud fra landets indbyggertal.\nI løbet af sommeren herhjemme har du både mulighed for at besøge festivaller med flere årtier på bagen og festivaller, der er forholdsvist unge. Ét relativt nyt skud på den danske festival-stamme er Tinderbox. Tinderbox bliver holdt i Odense midt i Tusindårsskoven.\nDet lyder smukt, idyllisk og charmerende. Det er det også. Og med kombinationen af smuk natur, glade mennesker, kolde fadøl og ikke mindst musik i verdensklasse bliver danskerne inviteret til en kæmpe sommerfest, de sent vil glemme.\nTinderbox’ erfarne samarbejdspartnere\nForuden at være et partnerskab mellem kommunen, erhvervslivet og offentlige institutioner i Odense er en række andre erfarne samarbejdspartner indblandet i Tinderbox’ succes. Tinderbox bliver arrangeret af Tinderbox Entertainment, som eksempelvis også står bag intet mindre end Northside-festivallen, der hører til det aarhusianske.\nDerudover samarbejder Tinderbox med TV 2 Danmark, Tuborg og forskellige radiostationer. Alt sammen for at kunne tilbyde de flere tusinde gæster en uforglemmelig sommeroplevelse.\nTinderbox bidrager til Odenses kulturliv\nI 2014 blev Odense&Co etableret. Dets formål er at skabe en relation mellem Odense Kommune, offentlige institutioner og erhvervslivet. Partnerskabet mellem de forskellige institutioner skal sammen facilitere og arrangere unikke events. Events, der er værdiskabende for Odenses erhvervsliv og ikke mindst for de fynske borgere. Tinderbox er resultatet af det tætte samarbejde og bliver betragtet som et kulturelt fyrtårn. Den første Tinderbox Festival blev afholdt i 2015 og er blevet en musikfestival, som danskere, men også mange udenlandske gæster har besøgt hvert år siden. I 2015 var der cirka 22.000 glade deltagende gæster. Siden da er det kun gået en vej med antal besøgende – og det er op.\nHvorfor navnet Tinderbox til en festival i Odense?\nDet er ingen hemmelighed, at Odense er stolte over at være H. C. Andersens hjemby. Går du en tur i Odense, støder du på det anerkendte forfatternavn og de utallige kendte eventyr overalt. Derfor er det heller ikke tilfældigt, at Tinderbox har fået dette navn. Tinderbox betyder ’fyrtøj’ på dansk. Netop ’Fyrtøjet’ et navnet på et af de fest populære H. C. Andersen-eventyr. Festivallens navn går derfor godt i spænd med Odense Kommunens mission om, at byen skal brande og udvise stolthed over for H. C. Andersens betydning for danske børn såvel som børn i hele verden.\nHvornår afholdes Tinderbox?\nTinderbox bliver ligesom langt de fleste andre musikfestivaller herhjemme afholdt om sommeren. Nærmere præcist har der været tradition for, at Tinderbox er blevet afholdt den sidste weekend i juni. I 2015 startede festivallen om fredagen, og de sidste kunstnere gik på scenen om søndagen.\nAllerede året efter – i 2016 – valgte arrangørerne at flytte spilledagene. Det vil sige, at festivallen foregik fra torsdag til lørdag, og sådan har det også været de efterfølgende år. Det betyder, at du kan forlænge din weekend og nyde god musik fra torsdag til lørdag og indhente den tabte søvn om søndagen, inden hverdagen igen kalder mandag morgen.\nUdvid din musik-horisont på Tinderbox\nDer skal ikke være tvivl om, at ambitionerne med Tinderbox har været tårnhøje fra den spædestart i 2014 og den allerførste festival i 2015.\nTinderbox skal være en musikfestival, der kan tiltrække ikke kun danske gæster, men gæster fra hele Europa. Derfor bliver der også satset stort på at hente internationale musikstjerner til festivallen. Derudover vil du som gæst opleve, at der er musik for enhver smag.\nDu kan høre navne du kender, men du vil helt sikker også blive præsenteret for en række nye navne. Tinderbox er altså et godt sted at tage hen, hvis du trænger til at få udvidet din musik-horisont.\nHvem har spillet på Tinderbox?\nDet allerførste line-up i 2015 talte blandt andet D-A-D, Robbie Williams, Lars H.U.G., Calvin Harris og The Cardigans. Den lokale stjerne, MØ, der har fået international succes, gæstede også Tinderbox tilbage i 2015 og vendte tilbage på festivallen i 2017. De efterfølgende år har Tinderbox haft æren af at kunne præsentere andre danske stjerner såsom Dizzy Mizz Lizzy, The Minds of 99, Thomas Helmig, Lukas Graham, Phlake, Tina Dickow og Nik & Jay. Ikke nok med de mange musiknavne herhjemme fra har Tinderbox også spillet op til fest i Tusindårsskoven med internationale hitmagere som David Guetta, Sean Peaul, Kygo og Bastille. Rekordholderne for at spillet flest gange på Tinderbox er TooManyLeftHands med hele fire besøg, mens både Lukas Graham, MØ, D-A-D, Dirty South og Phlake har ladet deres musik sprede sig i det odenseanske to gange.\nHvem spiller på Tinderbox i 2019?\nTinderbox har naturligvis i sinde at tilbyde sine gæster musik i en international kaliber igen i 2019. I løbet af de seneste måneder har arrangørerne bag festivallen med jævne mellemrum offentliggjort, hvilke navne både danske og udenlandske gæster kan se frem til at høre. Programmet bærer atter præg af, at flere forskellige genrer er repræsenteret. Det betyder, at der både er musik for de festglade og dem, der trænger til slappe af til tonerne af god musik. Af danske navne har Tinderbox offentliggjort Lydmor, The Minds of 99, Suspekt og den danske DJ Martin Jensen. Yderligere kommer Phlake til at spille i Tusindårsskoven for tredje gang. Udover danske navne i særklasse er en række europæiske og andre internationale verdensstjerner på programmet. Det gælder blandt andre Miley Cyrus, Macklemore, Kriss Kross Amsterdam, Faustix og Sigrid.\nFlere scener med musik i særklasse\nTager du på Tinderbox, er der ikke blot én scene du kan høre musik fra. Festivallen tæller hele tre scener, der går under navnene ’rød’, ’blå’ og ’gul’. Derudover finder du ved Odense Friluftsbad Magicbox. Magicbox er en imponerende og dekoreret scene, hvor der spilles elektronisk musik. Inde midt i skoven bliver der således spillet op til en enorm fest med flere tusinde gæster i godt humør. Magicbox indeholder alt, der har med festhumør, udklædning og body-art at gøre og ikke mindst en stor kærlighed for musik indenfor de elektroniske genrer.\nPartout-billetter og dagsbilletter\nDer er ingen tvivl om, at der bliver spillet op til et brag af en fest hvert år i Tusindårsskoven. Siden 2016 er partout-billetterne, der giver dig adgang til alle dage på festivallen, blevet revet væk. Det, at festivallen er blevet så populær, har også medført, at festivallen fra år til år har haft sat flere billetter til salg og dermed inviteret flere med til den enorme fest midt i den idylliske skov. Udover at købe en partout-billet har du mulighed for at købe billet til én dag. Passer det ikke ind i kalenderen med en forlænget weekend, eller vil du bare gerne høre din favoritkunstner? Så kan du få fingre i en billet, der giver dig adgang til festivalpladsen den pågældende dag. Derudover kan du købe en række forskellige tilvalg. Det gælder blandt andet VIP, parkeringsbilletter og overnatningsbilletter.\nOvernatningsmuligheder under festivalen\nDu har formentligt set billeder på fjernsynet fra festivalpladser, der bugner med mere eller mindre ødelagte telte. Dette syn bliver du ikke mødt med på Tinderbox. Her er der ikke overnatningsmuligheder på selve pladsen, men der er rig mulighed for at få en god nattesøvn et andet sted i byen. Det gælder både Airbnb, diverse campingpladser og hostels. Foretrækker du mere luksuriøse omgivelser, kan du nemt finde et hotel at overnatte på i Odense by. Som nævnt ovenfor har du mulighed for at tilkøbe en overnatningsbillet. Det betyder imidlertid ikke, at du får mulighed for at sove på festivalpladsen. Derimod indbefatter det, at du er sikret en overnatningsplads ved Fyens Væddeløbsbane.\nFå stillet sulten og tørsten\nSelvom du primært kommer på Tinderbox for musikkens skyld, skal du naturligvis ikke gå sulten rundt. I Tusindårsskoven vil du støde på en række forskellige madboder. Her vil du kunne få stillet sulten og tørsten med alt lige fra hotdogs og en kold øl til sunde salater og farverige drinks. Har du allergener eller andre særlige behov i forhold til kost, så har Tinderbox også dette for øje. Blandt de mange boder kan du finde både glutenfri og veganske retter.\nDownload Tinderbox’ app\nNår du begiver dig rundt på en festivalplads, kan det af og til være svært at finde rundt. Især hvis der er drukket en eller to øl for meget. Tinderbox har lanceret deres egen app, som har til formål at guide dig under hele festivallen. I app’en får du det fulde overblik over, hvem der spiller, hvad tid kunstneren spiller og på hvilken scene. Yderligere kan du finde al information om madboder, overnatning, kundeservice og alt derimellem.\nArtiklen er skrevet i samarbejde med Henrik fra Kondition.dk.


Alexandra Instituttet hjælper med at forstå indeklimaet i Sunde boliger | Alexandra Instituttet\nAlexandra Instituttet A/S // Aktuelt // Nyheder // Nyheder 2018 // Alexandra Instituttet hjælper med at forstå indeklimaet i Sunde boliger\nAlexandra Instituttet hjælper med at forstå indeklimaet i Sunde boliger\nAntropolog fra Alexandra Instituttet undersøger, hvordan det levede liv i folks boliger har betydning for bygge- og energioptimeringsprocesser.\nSkaber den nyeste teknologi et bedre indeklima? Eller er det i højere grad materialevalg og gennemtænkt rumdeling, der skal til for at forbedre indeklimaet?\nDet er nogle af udfordringerne i projektet Sunde Boliger i Holstebro, der er støttet af Realdania. En af Alexandra Instituttets antropologer skal stå for kvalitative målinger.\nProjektet vil skabe en forståelse af, hvad det levede liv betyder for en byggeproces eller energioptimeringproces. Projektet er ifølge Mia Kruse Rasmussen, Senior Anthropologist i Alexandra Instituttet, et meget godt eksempel på, hvorfor det giver mening at inddrage antropologiske metoder i udvikling og evaluering af byggeri.\n“Hvis man vil forstå indeklimaet i boliger, er det vigtigt, at man ikke kun inddrager de kvantitative målinger fra ingeniørerne, men også får samspillet med fra de mennesker, der bor der. Mennesket er ikke en rationel aktør, og der er mange forskellige ting på spil i vores hverdag, som påvirker den måde, vi handler på. Det påvirker både vores indeklima og vores energiforbrug. Så hvis vi vil arbejde med at ændre folks energivaner, er vi nødt til at forstå det liv, der bliver levet i husene. Det er det, vi kan gennem interviews og observationer,” siger Mia Kruse Rasmussen.\nNo-, Now- og Yes-tech\nSunde Boliger er et eksperimentbyggeri, som består af tre typehuse i Holstebro, der er bygget ud fra forskellige principper: No-tech, Now-tech og Yes-tech.\nI No-tech huset har man bevidst undladt at bygge en masse teknologi ind, som kan hjælpe med at skabe et bedre indeklima. Man har fokus på valg af materialer og ruminddeling, der kan være med til at skabe et bedre indeklima. Børnenes legetøj er rykket ud af værelserne, og der er et separat legerum. Køkkenet er adskilt fra resten af huset. De ting som man ved har en effekt på indeklimaet, har man forsøgt at tage højde for i byggeprocessen.\nNow-tech huset er anno 2015 og bygget i forhold til dagens standarder.\nYes-tech huset er udstyret med ny teknologi. Det gælder en bedre emhætte, loftventilation og forskellige andre ting.\nAllerede nu måler ingeniørerne fra MOE på forskellige indeklimaparametre for at se, hvordan husene performer. Når der flytter familier ind i husene, skal Alexandra Instituttet gennemføre den kvalitative del af evalueringen. Her vil vi bl.a. undersøge, hvordan familierne oplever huset. Om de bruger huset som forventet. Og hvis de ikke gør, hvad skyldes det så?\n“Tanken er, at vi skal ud og interviewe familierne, allerede inden de flytter ind i husene for at få en bedre fornemmelse af, hvordan deres familieliv ser ud. Når de så er flyttet ind i deres nye hjem, snakker vi med dem efter en måned og igen efter et år. På baggrund af det laver vi en kvalitativ analyse af deres oplevelse af (og hverdag i) huset. Vi lægger vægt på praksis, som vi ved har indflydelse på indeklimaet. Hvad gør de f.eks., når de laver mad? Husker de at lufte ud? Tørrer de deres tøj indenfor? Vi spørger ind til konkrete parametre, som vi ved har en betydning, men vi spørger også ind til, hvordan livet ser ud i huset. Vi ved, at de performance-målinger, vi har på huset, må sammenholdes med beboerne i huset. Det er kombinationen af elementerne, der skaber det endelige resultat," forklarer Mia Kruse Rasmussen.\n‘Rene tal’ siger ikke hele sandheden\nDet er en tilgang, der er kopieret fra Kvotehuset. Her interviewede vi også beboerne om, hvordan det er at bo i huset.\n“Det kan godt være, at man med målinger alene kan se, at energiforbruget er reduceret med tre procent. Men det er også interessant at se på de mekanismer, der påvirker reduktionen. Derfor har vi behov for at vide noget om det liv, der leves i husene. Målingerne siger ikke hele sandheden,” siger Mia Kruse Rasmussen.\nMed Kvotehuset fandt man ud af, at den energireduktion, der fandt sted i forhold til madlavning, skyldtes, at der var lavet et lækkert udekøkken, og at manden var helt vild med at grille. Så de brugte ikke ovnen og komfuret så tit, da de grillede stort set året rundt. Det er banalt, men hvis man ikke havde spurgt om det, ville man måske antage, at ovnen er super energieffektiv.\n"I Sunde Boliger bliver det spændende at se, om familien i Yes-tech huset kan finde ud af den teknologi, der er, og om de husker at bruge den. Husker de at tænde emhætten? For teknologien virker kun, hvis der er nogen til at aktivere den. Og i No-tech huset er det interessant at se, om de arkitektoniske greb giver mening. Det gælder f.eks. forsøg med at adskille de kilder, der forurener og samler meget støv. Det er fint tænkt at tage disse kilder ud af de rum, hvor folk skal sove. Men hvis folk alligevel tager deres tøj af inde i soveværelset, fordi de synes, at det er mere praktisk, så opnår man ikke den effekt, man havde forudset," slutter Mia Kruse Rasmussen.