Økonomi Archives - MAUCOACHING\nMAUCOACHING > Økonomi\nTal om økonomi med din partner\nTal om økonomi. Hvordan fortæller jeg min mand, at jeg gerne vil have fællesøkonomi, når han ikke selv har bragt det på banen? Skal jeg overhovedet tale med ham om det? Hvorfor føler jeg mig så alene, når vi ikke har lavet aftaler om økonomien? Disse spørgsmål og mange flere kommer jeg ind på i denne tekst.\nBiologisk er der ikke forskel på mænds og kvinders råderet over penge.\nRent biologisk er vi designede til at samarbejde og altid spille hinanden bedre. I familien, i parforholdet og i venskaber. Vi skraber ikke sammen til bunke. Vi deler ud af overskud. Vi tjener penge på det, vi kan. Vi er selvforsørgende. Vi er ligeværdige som mænd og kvinder. Derfor skal vi tale om økonomi derhjemme?\nDog har mange af os lært i social arv, at vi overordnet set som kvinder ikke bør være alt for krævende. At vi skal sige tak, være flinke, samarbejde på mandens præmisser og med hans velsignelse tage imod de penge, som han tilbyder til fællesøkonomien. Måske er den gammel, denne overbevisning. Men den ligger under mange af de sætning, som jeg hører, når kvinder fortæller om at tale om økonomi i praksis. Har du styr på hvad du vil spare op til? Tal om økonomi. Tal om penge. Tal om drømme og værdier.\nSkal vi overhovedet have fællesøkonomi? Hvem er det, som har lært os det? Hvad er din personlige holdning til at dele alle indtægter med din partner? Betyder det først noget, når I får børn? Er det ok for dig, at din mand tjener mindre end dig? Hvad hvis du ikke tjener penge i en periode, hvem forsørger dig så? Er det din mand? Er det den sociale hjælp, som vi trods alt har fået oparbejdet i Danmark? Får du penge af dine forældre? Vil du gerne noget andet? Tal om økonomi med din partner.\nMin egen livserfaring om økonomi\nHistorisk set er min erfaring, at far tjente penge og mor gik hjemme. Hun passede os børn (mig og min lillebror), huset, vasketøj og indkøb samt de varme sutsko, avis og kaffe til far, når han kom træt hjem fra arbejde. Hun havde ikke sin egen økonomi og kunne ikke frit vælge, hvad hun ville købe. Jeg husker samtaler mellem dem om, hvorvidt det var rimeligt, at far brugte så mange penge på computere og foto, hvor min mor inddirekte fik fortalt, at hun ikke havde nok penge til at forkæle sig selv lidt. Om jeg så skulle have hørt disse samtaler er en helt anden sag. Men hvad havde de lært mig, de samtaler?\nFor eksempel havde jeg lært, at jeg ville have min egen økonomi, som jeg havde råderet over. De havde lært mig, at jeg skulle tage imod de penge, som jeg blev tilbudt af en mand (med megen stor taknemmelighed), og at der gerne fuldte noget med (sex, venskab og samtale) når jeg fik penge. Jeg skulle altid give tilbage. Jeg skulle også passe på mine penge selv. Far fortalte mig mange gange, at jeg skulle sørge for særeje ved mit første ægteskab. Hans argument var; “du ved jo aldrig” – altså frygt baseret økonomisk sans og læring. Det er ikke decideret samarbejde og fællesskab og spillen-hinanden-bedre, der præger billedet ovenfor, vel?\nMor lærte mig, at jeg skulle være smuk og sød og stille. Når jeg fik lov til at handle og tabte pengene på vej til supermarkedet (hvilket skete tit for mig), så havde det konsekvenser, for pengene var små. Det lærte mig at sætte pris på penge. Hun lærte mig også, at pengene blev hårdt styret af far ved at sige sætninger som “jeg ved ikke om vi har råd til det og det…”, “det kan du ikke få for far har brugt for mange penge på foto” og andre knapt så gode sætninger om økonomi. Hvad lærte jeg af det? Jo, for eksempel, at min far var hård. At penge var en mangelvare i vores familie, fordi far bestemte. Hvis jeg ville have nyt tøj, skulle beslutningen altid træffes i de voksnes samtale, og ofte blev resultatet, at jeg ikke fik de bukser, som jeg gerne ville have.\nDet allervigtigste budskab omkring økonomi\nMor og far forklarede mig ikke meget om det billede, som jeg først langt senere selv lærte. De var mere optaget af, hvem der fik og hvor meget. Det var det billede, som jeg havde af økonomi.\nDet vigtigste budskab er, at vi som familie holder sammen, deler overskuddet OG hjælper hinanden, giver ud af en fuld kurv (ikke af en tom kurv) og at mad er vigtigt. Langt vigtigere end tøj og nye bøger eller tusser eller andet.\nDe lærte mig at der var forskel på mand og kvinde. Også økonomisk. Hvilket måske er meget naturligt, når jeg tænker på, at vi taler om 60´erne og 70´erne, hvor mange kvinder stadig gik hjemme, hvis de havde en mand. Min mor gjorde. Min moster gjorde. Altså de nærmeste kvinder, som jeg kendte. Talte de om økonomi? Ikke når jeg var der ihverfald.\nFaster arbejdede hele livet, da hun var enlig mor. Det var “hun jo nødt til”… Den gang underforstået, at når der ikke var en mand til at forsørge hende, så måtte hun selv.\nJeg ved fra mange af mine kvindelige klienter, at det er svært at forholde sig til økonomi og svært at tale sammen om penge. Måske baseret på ovenstående overbevisninger og læringer. Måske på grund af noget helt andet. Fakta er, at det kan læres og her får du en lille øvelse, som du kan starte med. Skriv gerne til mig, hvis du har spørgsmål eller tanker.\nTal om økonomi – Øvelse:\nHvis du ønsker at have en samtale med manden om jeres økonomi, så starter den med din vision for livsområdet Økonomi.\nDerfor er første skridt at kigge på og skrive den. En vision om økonomi kan indeholde mange forskellige temaer, for eksempel;\nIndtjening, forbrug, opsparing, vækst, konjunktursvingninger, pengepolitik, investeringer, bruttonationalproduktet, indkomst, honorar, timeløn, ugeløn, månedsløn, feriepenge, pensionsopsparing, afsætning, inflation, fælleseje, særeje, mine penge og dine penge, børneopsparing og meget mere.\nEn vision kan for eksempel se sådan her ud:\nJeg tjener X antal kroner hver måned. Jeg har ingen gæld og har råd til at spare op til de ting, som jeg ønsker mig. Jeg har de midler, jeg har behov for. Jeg bidrager til skat og samfundet, som landets love foreskriver og jeg nyder, at tage imod, når jeg får brug for økonomisk støtte i form af dagpenge eller barselspenge.\nJeg har råd til at investere, men samtidig er det altafgørende, at pensionsopsparingen holder og hele tiden justeres, så jeg kan leve økonomisk frit. Jeg føler en kæmpe tilfredshed over at kunne tjene mine penge selv. Jeg glædes over at lykkedes. Jeg nyder at vide nok om det økonomiske område og bidrager til den fælles husholdning. Jeg sparer op og nyder at være fornuftig i mine investeringer. Jeg taler med min partner om økonomi.\nDet føles dejligt, at være uafhængig og at være ansvarlig. Have penge nok.\nSådan kan det se ud. Hvis du bor sammen med en anden, kan du stadig godt bevare din egen vision og lave aftaler med din mand/partner. Fordi det betyder noget, at du er ansvarlig i dit eget liv. Nogle af de modstande, som jeg støder på i arbejdet med kvinder, som gerne vil have støtte fra en partner er for eksempel, at “han da selv burde kunne regne den ud”, at jeg kan lide at bruge hver måneds opsparing. Samt at jeg ikke er sådan en, som har overblik over økonomien. Det vil jeg gerne have nogen til (underforstået min mand). Skriv din helt egen vision her.\nDernæst kan du tage samtalen ud fra din vision og med et ærligt ønske om at fortælle om dine drømme.\nHvad skal samtalen indeholde – hvordan tager du hul på den?\nHvis du ønsker at tale med manden i dit liv om et svært emne for de fleste, nemlig økonomi, så skriv dine spørgsmål først. Skriv ned, hvad du gerne vil tale om. Dernæst inviterer du på en kop kaffe og en halv time af mandens liv. Tal om økonomi ind imellem, så du ved hvor i er sammen.\nDu kan for eksempel sige følgende:\no Jeg vil gerne have en ligeværdig samtale om økonomi\no Hvilke holdninger har du til at dele indtægten?\no Hvad kan du bidrage med til husleje og mad?\no Jeg har færre penge end dig, og derfor ønsker jeg at lave en aftale med dig om, at du betaler for mine cafebesøg i de næste 6 måneder. Jeg vil gerne gå på cafe cirka en gang om ugen, hver dag eller andet interval. Vil du det?\no Vi har brug for at spare op og have en konto til vores barn/børn. De bruger i snit 150.000 om året. Hvordan gør vi det på sigt?\no Disse spørgsmål kan bruges, når I er en ung familie.\nTil generationen med udeboende børn kan spørgsmålene tillægges:\n• Ønsker du at arbejde frem til pension?\n• Vil du blive boende stort og dyrt, så der er plads?\n• Hvad tænker du om fritiden?\n• Hvor mange penge behøver du til din pension?\n• Er det realistisk at spare så mange penge op, eller gør sygdom dig uarbejdsdygtig før tid?\n• Vil du så have en forsikring, som støtter dig?\n• Hvad vil du ofre for at tjene penge?\nSkriv endelig, hvis du har spørgsmål. Eller køb en gave til dig selv her. Læs mere om økonomi her hos Tænk, hvis du er helt til rotterne og flov over det.\nDet foregår hele tiden og du ved ikke hvad du skal stille op med det. Du føler dig stadig som et lille barn, og tiden er altså inde til, at I snart får en anden relation til hinanden.\nRent biologisk er det sådan, at vi fødes hjælpeløse og fuldstændig afhængige af vores forældre. De drager omsorg for os, lærer os op, underviser i etik og moral for den del af verden, som vi befinder os i – og i takt med at vi bliver ældre, slipper de oplæringen, fordi vi er blevet selvhjulpne.\nI vores del af verdenen er det mere normalt, at vi “holder” for længe fast i vores børn. Det virker som en skræmmende verden at lukke dem ud i, og vi kan tro, at vi kun kan beskytte dem – ved at hjælpe dem, ved at brokke os over systemet, som ikke hjælper dem på samme måde, som vi synes de skal, og ved at låne dem penge samt tøj og fornødenheder – og vi gør dem en bjørnetjeneste ved at beskytte dem og låne dem penge til mad, tøj og fornøjelser. For hvornår skal de så lære at stå på egne ben?\nVi holder fast i, at vi ved bedst, og derfor kan vi komme op og skændes med dem. Når de forsøger at se om vingerne kan bære, og kommer hjem for at fortælle om deres erfaringer, er vi ikke sene til at sige, Hvad sagde jeg? Du kan da heller ikke passe på dig selv… eller noget i den dur.\nVi forsøger at belære dem om holdninger, selv efter de er flyttet hjemmefra og dermed lader vi dem i stikken. Vi vil hellere skændes med dem end at give dem magten for deres eget liv tilbage.\nBare fordi vi som forældre er så bange for at føle, at vi er bange for at miste. Bange for at føle os forladte eller bange for at give slip. Tænk hvis vi blev ensomme. Men er det fair at fastholde sit barn i den fælde? Ikke hvis du spørger mig. Det er meget mere ansvarligt som forældre at løsne grebet (også det følelsesmæssige) lidt efter lidt og erkende, at de jo skal flytte hjemmefra på et tidspunkt.\nHvis du som forældre til et ungt menneske skændes meget med ham eller hende, så øv dig i at stoppe op inden du taler…. Øv dig i at stoppe talestrømmen og se hvad der sker.


Tilbage til indholdsfortegnelsen Gratis spins til casinoer online Grundene til at spille på casino er mange. Først og fremmest er der i dag så mange gode danske sider, som har timevis af underholdning til dig, der godt kan lige at spille pengespil på nettet. For det andet er det meget mere praktisk at spille på casinoer end det er at spille på et ægte casino eller gå ned i den lokale spillehal.\nLeoVegas anmeldelse kr. LeoVegas er så småt ved at træde ind i Dannevang med deres online casino, som der i udlandet har haft kæmpe Afkast tildeles uden omsætningskrav. Indbetaling skal omsættes 10x på casino, før kontantbonus udbetales Kun spilleautomater tæller med til omsætningskravet Tilbud gyldigt på første indskud Supplerende regler og vilkår gælder regler plus vilkår LeoVegas er Danmarks nyeste på casino med dansk licens! LeoVegas er så småt ved at træde ind i Danmark med deres online casinosom der i udlandet har haft slås succes med at byde spillere på sjove online casino spilbåde spillemaskinerblackjackroulette plus hvad man ellers kan forestille sig af pengespil på nettet indenfor på casino genren. LeoVegas står stadig lige på tærsklen til at tilbyde skuespil til danskerne, men det varer ikke længe før man kan nyde deres enorme udvalg af spilleautomater på nettet.


2 metoder | Sådan afliver du dræbersnegle korrekt\nSådan afliver du dræbersnegle\nEn spade, en saks og kogende vand er de bedste måder at dræbe dræbersnegle på. Der findes også metoder, du ikke bør bruge. Læs hvorfor, og hvad du gør med dræbersneglene, når du har aflivet dem.\nSnegle er omfattet af dyreværnsloven, og det har tidligere været ulovligt at aflive snegle ved drukning. Den regel blev dog ændret i 2021, hvorfor du gerne må bruge en ølfælde til at fange sneglene. Dog anbefaler eksperter at benytte andre metoder, som er mere effektive.\nNår du afliver dræbersnegle, eller den plettede voldsnegl, har du pligt til at gøre det så hurtigt og smertefrit som muligt. Snegle er nemlig, ligesom alle andre dyr, omfattet af dyreværnsloven, der siger at: Den, der vil aflive et dyr, skal sikre sig, at dyret aflives så hurtigt og så smertefrit som muligt.\nHvornår aflivningsmetoden er så smertefri som muligt, kan variere efter omstændighederne, og hos Dyrenes beskyttelse understreger man, at du altid må vurdere den enkelte situation og de eksisterende muligheder, når du afliver dræbersnegle.\nHak dræbersneglenes hoved af\nIfølge dyrlæge og dyreværnsinspektør ved Dyrenes Beskyttelse, Søren Kent Pedersen, er afhugning af sneglens hoved med fx en spade eller ved afklipning med saks den mest humane måde at aflive snegle på.\nÅndehullet er et godt pejlemærke, men det er ikke afgørende, om snittet lægges på den ene eller anden side af åndehullet.\nBemærk, at begge snegle-halvdele godt kan bevæge sig, men det betyder ikke, at dræbersneglen opfatter lidelser. Slagtedyr kan også få ufrivillige muskelbevægelser efter bedøvelse/afblødning – det er helt naturligt.\nOverhældning med spilkogende vand er en anden løsning for human aflivning af dræbersneglene.\nIndsaml sneglene i en spand eller balje og overhæld dem med det kogende vand. Men husk, vandet SKAL være spilkogende. Det duer altså ikke at bære vandet et par meter til sneglene, hvor det når at køle lidt, så bliver sneglene blot skoldede og dør en pinefuld død. Husk, kom ikke flere snegle i spanden, end vandet kan dække dem alle.\nUanset, hvilken metode du bruger, er det en god idé at undgå berøring af sneglene, da de indeholder mange bakterier. Tag handsker på eller brug en gribetang til håndtering af sneglene.\nVideo: Hak eller klip dræbersnegle over\nSådan skal du IKKE aflive dræbersnegle\nHos Dyrenes Beskyttelse mener man ikke, at aflivning ved brug af salt lever op til kravet om smertefrihed. Derudover fraråder specialister, at du bruger salt i haven, da det ødelægger både belægninger og planter.\nHvad gør du med de døde snegle?\nDøde snegle skal graves ned eller puttes i en plastikpose og smides ud, ellers tiltrækker de nye snegle. Omvendt kan du også vælge at bruge de døde snegle som et målrettet lokkemiddel for andre dræbersnegle i nærheden, så du nemmere kan dræbe disse efterfølgende.


SAS har flere udgange, hvis fremtiden skal sikres - STANDBY.dk\nSAS har flere udgange, hvis fremtiden skal sikres\nAf: Ejvind Olesen i Luftfart, Nyheder 2. december 2016\nSenest opdateret: 2. december 2016 kl. 10:14 Print\nWEEKENDKLUMME: Om en uges tid ved vi meget mere om, hvordan SAS ser sig selv i fremtidens luftfart, når årsrapporten kommer. Efter skilsmissen fra JetTime og et eventuelt salg af Cimber samt ikke mindst muligheden for at få baser i andre lande med mindre restriktive overenskomster.\nDe store netværksselskaber i luftfartens verden presses hårdere og hårdere af lavprisselskaber og er nødt til at foretage sig noget drastisk, hvis de ikke langsomt og sikkert skal glide ud af markedet. De tjener nemlig ingen penge, eller de tjener i hvert fald ikke nok til et hæderligt resultat på årets bundlinje.\nI denne uge taler man i luftfartskredse meget om, hvorfor det gode samarbejde mellem JetTime og SAS revnede. Og om hvor det ender med det førende luftfartsselskab i Europa, Lufthansa, pint og plaget af stærke fagforeninger med milliardtab på et utal af strejker. For tiden ca. 110 mio. kr. om dagen for den løbende strejke.\nHertil kommer spørgsmålet i SAS om Cimber overhovedet er til salg. Rygtet har løbet siden sommer og et frustreret personale (ca. 300) aner ikke, om de er købt eller solgt. Der er intet sket, og SAS har aldrig bekræftet rygterne. Og nu har de set, hvad der kan ske i værste fald som med JetTime.\nSidst men ikke mindst er der fra ledelsens side nævnt muligheden for, at det utænkelige skulle ske, at SAS vælger – i lighed med Norwegian, Ryanair med flere – at skabe baser i andre lande, som for eksempel Irland og Italien og ansætte lokalt personale. Det er en kontroversiel løsning, som de færreste vist havde tænkt sig, nogensinde skulle komme til debat i SAS koncernen.\nTre baser i hvert af de skandinaviske lande samt en overgang en base i Bangkok (med udstationeret dansk personale) er det nærmeste, SAS er kommet. Men derfra og til at have italienere og irere og måske på længere sigt andre nationer ansat på italienske og irske overenskomster, er der et langt spring.\nHvis det viser sig, på trods af et marginalt overskud i det år, som nu er afsluttet, at SAS ikke i konkurrencen kan klare sig med de nuværende indtægter i forhold til udgifterne. Og at der heller ikke er tilstrækkelig hjælp fra de mindre selskaber, som wetleaser fly til SAS, kan det blive nødvendigt at udflage eller sælge.\nCimber ender nok med at blive solgt og måske derefter hyret som samarbejdspartner. En anden partner er pt. CityJet, som i et nyt regnskabsår netop har haft et minus på 90 mio. kr. og selv tegner en lyserød fremtid for en udvidet kontrakt med SAS. Men måske alligevel ikke nogen driftssikker partner. Især ikke hvis arven efter Cimber og JetTime skal løftes med to års store underskud i rullekufferten. Der er plads til, at CityJet i tide kan blive klogere.\nSet i det lys, kan vi vente os lidt af hvert tirsdag den 13. i denne måned. Om det bliver julegaver til de ansatte i SAS er tvivlsomt. Måske julegaven bliver, at deres arbejdsplads i det mindste bevares. Men det er langtfra sikkert.\nCimber CityJet Lufthansa Norwegian Ryanair SAS weekendklumme\t2016-12-02\nTagget med: Cimber CityJet Lufthansa Norwegian Ryanair SAS weekendklumme\nRyanair advarer mod falske boardingkort


november 2013 - Blåvand Bowl\nDårlig hørelse har farmand uheldigvis fået\nFarmand har fået en nedsat hørelse, og min opfattelse er, at han sandsynligvis også har tinnitus i sit øre. Tinnitus er en fornemmelse af en lyd, som du kan have i ørene, trods det at der ej kommer lyd ind i ørerne fra omverdenen. Min farmand gengiver det som, at det suser i hans øre. Nu har det stået på i noget tid, og det bliver formentlig mere og mere slemt. Det er ganske difficilt for mig, for han har altid været det menneske, der lagde sit øre til, når jeg gerne ville fortælle noget. Nu hvor han ikke er ejer af en god hørelse mere, men en nedsat hørelse, har jeg ikke talt helt ligeså meget med ham, det længes jeg efter.\nDen hovedsaglige anledning til, at min farmand har nedsat hørelse, er en støjskade, fordi han er forhenværende tømrer og ikke benyttede høreværn. Det er i alt fald mit gæt. Der regnes med, at tinnitus hænger sammen med bristede øreceller i den indre del af øret, nok også grundet en støjskade. Det minder mig om, at jeg skal huske min bror, der er trommeslager, på, at han skal gøre brug af et musikerhøreværn. Jeg tager min far til ørelægen i morgen, som så skal lave en hurtig undersøgelse af hans hørelse. Fars læge sender ham formentlig til en høreklinik, som skal lave et nøje eftersyn af hans hørelse. Herefter vil der blive bedømt, om løsningen på problemet vil være et høreapparat.\nEn hel del divergerende slags høreapparater kan man finde, og hvert enkelt høreapparat bliver selvfølgelig indstillet, så det passer til ens hørenedsættelse. Min far skal sikkert have et høreapparat, der skal sidde bag øret. Høreapparaterne er bestående af 2 genstande; apparatet selv omme bag ved øret plus et lydrør, der vil bringe lyden hen til en øreprop i ørets fordybning og videre ind til det, som kaldes trommehinden. De førnævnte høreapparater benyttes til mennesker med stærke hørenedsættelser samt til dem, der har brug for regulering af lyden. Det er op til en selv, om man vil modtage behandling og tage imod høreapparatet omkostningsfrit af de officielle høreklinikker, eller om man kunne tænke sig økonomisk bidrag til at få høreapparatet af en ordentlig privatejet høreklinik/fra forhandlere, der samarbejder med høreklinikker. Efter min mening er det imponerende, at det kan tages imod helt omkostningsfrit af en høreklinik. Høreklinikker tager sig vist godt af deres kunder.\nEn støjfyldt arbejdsplads har min farmand som tidligere nævnt været på, og i grunden var det en nødvendighed at bruge et høreværn, det er min far et godt eksempel på, fordi for meget støj nemlig evt. vil give dig høreskade. Jeg hørte forleden dag, at omkring tres pct. af dem, der arbejder i støjende omgivelser, ej anvender høreværn eller musikerhøreværn. Min bror er musiker, og jeg er ret så sikker på, at han også vil blive den uheldige ejer af en høreskade, på betingelse af at han ikke snarest muligt begynder at bruge et musikerhøreværn, når han er ude at give koncert.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 30. november 2013 af bowleren.\nDu kan erhverve den mest kompetente hjælp i SQL administration\nEt kursus var jeg på i onsdags sammen med nogle kollegaer, og her blev vi bedre til SQL tuning. Det var et fortrinligt kursus, som jeg glædeligt kan rekommandere, på grund af at det var virkelig lærerigt. SQL kan man læse mere om her.\nEr du interesseret i et SQL kursus, så meld dig til nu, før alle billetterne sælges! Du lærer om SQL administration, samt hvorledes man får den mest sikre og mest vederhæftige databasebaggrund, som kursist. Det medfører en vigtig drift af din databaseplatform foruden den bedste SQL tuning.\nVælger du at melde dig til et SQL administration kursus, finder du ud af, at undervisning for faktisk helt ned til to-tre kolleger kan tjene dine penge i et SQL kursus ind igen. Det er samtidig gældende i forbindelse med tid plus arbejdskraft, og her er det muligt at få maksimeret værdien af din investering. En investering i et SQL kursus tjener altså hastigt sig selv ind i form af bedre drift med større sikkerhed i din virksomhed.\nHar du lyst til at have fortræffelig SQL administration? Dine medarbejdere og dig kan tage et SQL kursus og undervejs erhverve den mest kompetente oplæring til dit firma. Det er muligt at blive undervist af nogle af landets mest kompetente tekniske fagkyndige fra en computervirksomhed, der er en verdensomspændende leverandør af avanceret assistance, der omfatter kurser i SQL samt andre tekniske løsninger. Flertallet af kursuslærerne indehaver ordentlig baggrund i SQL server administration og er derfor i stand til at videregive den påkrævede viden, idet du skal kunne perfektionere selskabets databaseplatform, og samtidig kan de alment forære dig udsøgt SQL tuning.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 22. november 2013 af bowleren.\nI det tilfælde at du ej kan tage hånd om det tunge gøremål selv, vil vores firma sørge for dit dødsbo\nAt du har mistet din eneste tilbageværende forælder og har arvet et hus proppet med flere gamle møbler, er måske den forfærdelige situation du befinder dig i? I den situation er du oftest for presset til at ordne det forladte dødsbo, især de tusinde himstergimser, dine forældre har fået samlet på gennem tiderne. Her eksisterer bestemt et par ting, du selv foretrækker at have, plus ting som de afdøde har besluttet bør gives til nogle andre, men de tilbageblivende ting vil du gerne sælge. Anvendende os kan dødsboer ryddes, samt vi tilbyder tilmed specialrengøring bagefter: vi kan tilbyde en fremragende mulighed.\nDu behøver derfor ikke holde styr på noget som helst andet udover at lade os vide, hvornår vi bør gå i gang, for idet dødsboer ryddes, bliver møblerne fordelt til familiemedlemmer og sælges på auktion. Vi kan garantere, at dit dødsbo er hundrede procent perfekt til andre indflyttere, og bagefter vores specialrengøring bør du blive overbevist om, at her næppe er én støvpartikel tilbage.\nAt du så skal få styr på at afbestille deres betalinger og rengøre deres hus, er det vigtigt at det hele ej forværres af, når man netop har mistet nogen, der stod en nær. Den specialrengøring, der opstår når dødsboer ryddes, kan vores virksomhed ordne, så du i stedet for kan værne om de gode minder.\nDette indlæg blev udgivet i Ikke kategoriseret den 4. november 2013 af bowleren.


Ellen DeGeneres vendte tilbage på skærmen: Her er, hvad hun sagde - politiken.dk\nTv-værten Ellen DeGeneres har siden premieren på sit talkshow stået for at være venlig og god mod alle. Men i løbet af sommeren har flere tidligere ansatte stået frem og fortalt om det »giftige arbejdsmiljø«, der er bag kameraet. Og nu adresserer Ellen DeGeneres kontroverserne i premieren på sin nye sæson.\nEllen DeGeneres har siden starten af sommeren stået overfor en lang række anklager, der indebærer sexisme og racisme bag kameraet på hendes talkshow.\nEllen DeGeneres har siden starten af sommeren stået overfor en lang række anklager, der indebærer sexisme og racisme bag kameraet på hendes talkshow. Foto: Andrew Harnik/Ritzau Scanpix\nKultur 22. sep. 2020 kl. 13.24\nDen 62-årige talkshowvært Ellen DeGeneres startede 18. sæson af sit tv-show med at kommentere de talrige anklager, der har været imod både hende som person og om det »giftige arbejdsmiljø«, flere ansatte mener, der er på ’The Ellen DeGeneres Show.’\nOg beskyldningerne har været alvorlige.\nFlere tidligere ansatte har fortalt om seksuelle krænkelser, racisme, sexisme og mobning bag kameraet, og det har tv-værten nu adresseret.\nPå ironisk vis startede hun tv-showet med at nævne, at hun har haft en »vidunderlig sommer«, hvorefter hun kommenterede de kontroverser og beskyldninger, der har trukket negative overskrifter om showet hen over de sidste par måneder.\nPå arbejdspladsen, der har 270 ansatte, er der hen over sommeren blevet foretaget en større undersøgelse af arbejdsforholdene.\n»Jeg er blevet bevidst om, at der er foregået ting, der aldrig skulle have fundet sted. Jeg tager det meget alvorligt, og jeg vil sige, at jeg er så ked af det på de ramte menneskers vegne«, sagde Ellen DeGeneres, ifølge The Guardian.\nDet er ikke første gang, at Ellen DeGeneres kommenterer på kontroverserne omkring hendes brand. Hun var også ude at undskylde i sommer, men ved premieren på den nye sæson gentog hun undskyldningen og påtog sig det fulde ansvar.\n»Jeg ved, at jeg er i en privilegeret og magtfuld stilling, og jeg indser, at der følger et ansvar med den position. Jeg tager ansvar for, hvad der sker på mit show«.\nHun forsikrede i sin præsentation af det nye sæson om, at der er blevet afholdt »en masse samtaler« med alle ansatte, og at koncernen har og fortsat er i gang med at foretage de nødvendige ændringer for at gøre det til en god arbejdsplads for alle ansatte.\nNægter at kigge ansatte i øjnene\nUd over kritikken af det giftige arbejdsmiljø har der også været personlige anklager mod talkshowværten som chef, der særligt startede, efter at komikeren Kevin T. Porter i en tweettråd opfordrede folk til at skrive om episoder, hvor Ellen DeGeneres havde været »led«.\nDet fik flere ansatte og et par kendte, der har været gæster i showet, til at stå frem og berette om ubehagelige oplevelser, som de personligt har haft med talkshowværten, skriver Insider.\nNogle af rygterne var, at Ellen DeGeneres eksempelvis nægtede at se sine ansatte i øjnene. Et karaktertræk, der stod i stærkt kontrast til sætningen »vær god ved hinanden«, som hun normalt afslutter sit talkshow med.\nDe rygter adresserede hun også:\n»Som I ved, er jeg ikke bare tv-vært, men også skuespiller. Jeg har spillet heteroseksuel på film (Ellen DeGeneres er lesbisk, red), så jeg er en ret god skuespiller. Men jeg tror ikke, at jeg er så god, at jeg kan lave det her show i 17 år og narre jer«.\nTopfolk forlader omstridt talkshow efter alvorlige anklager


Damien Mckenzie New Zealand North videoer, transfer historie og statistikker - SofaScore\nTilføj Damien Mckenzie's info til din hjemmeside!\nDamien Mckenzie statistik, karriere statistik og video højdepunkter er muligvis tilgængelig på SofaScore for nogle af Damien Mckenzie og New Zealand North kampe. Damien Mckenzie sidste kamp for New Zealand North var mod Hurricanes i Super Rugby, og resultatet af kampen blev 24 - 27. (Hurricanes vandt kampen ).\nSofaScore live resultater live resultater er tilgængelig som iPhone og iPad app, Android app i Google Play og Windows mobil app. Du kan finde os i alle butikker på forskellige sprog, hvis du søger efter "SofaScore". Installer SofaScore app'en og følg alle Damien Mckenzie kampe live på din telefon!


Nyt rekordresultat - Vognmandens Fagblad\n21. juni 2019 - 02:30\nResultat før skat på 47,4 millioner kroner – en stigning på 48 procent.\nÅrsrapporten 2018 for tyske Dachsers nordiske koncern viser en omsætning på 1,2 milliarder kroner og et resultat før skat på 47,4 millioner kroner – hvilket svarer til en stigning på 48 procent. Størst har væksten været for det svenske datterselskab, hvor resultatet før skat er firdoblet fra 3,1 millioner kroner i 2017 til 12,6 millioner kroner i 2018.\n- De flotte resultater bevidner, at vi har formået at kapitalisere på synergier i flere sammenhænge. Vi har præsteret en lønsom vækst og har ikke taget markedsandele for enhver pris, men fået vores bundlinje til at følge med. Vi har øget fokus i forhold til den rette godsstruktur og skabt vækst i flere af vores segmenter, hvoraf den største ligger på eksport af stykgods, fortæller René Sidor, Managing Director for Dachser Nordic A/S.\nDanmark: Plus 41 procent\nAlle tre nordiske datterselskaber – Dachser Denmark A/S, Dachser Sweden AB og Dachser Norway AS – viser en markant vækst i 2018. I særdeleshed i Sverige har man øget resultatet før skat, men også i Dachser Denmark er resultatet øget betydeligt, hvor man ender året med en stigning i forhold til 2017 på 41 procent til godt 20,7 millioner kroner.\n- Jeg er meget tilfreds med vores årsregnskab for 2018. Markedet er præget af hård konkurrence, men vi har alligevel formået at fastholde og udvide vores markedsposition som en kvalitetsudbyder. I 2018 blev Dachser kåret som Europas største logistikleverandør inden for stykgodssegmentet, og vi vil også være den foretrukne stykgodspartner i Norden, fastslår René Sidor, der med årsregnskabet for 2018 sætter en afsluttende underskrift på sit første år som Managing Director for Dachser Nordic.\nMed sin firdobbelte resultatrekord tager Dachser Sweden det største kvantespring i den nordiske koncern. Det skyldes blandt andet et skarpt fokus på at kombinere lønsomme kundesegmenter med et højt serviceniveau og fastholdelse af høj kvalitet.\n- Takket være medarbejdernes store indsats har vi sat en epokegørende rekord i Sverige. Jeg er meget stolt over Dachser Swedens præstation. Det vidner om det hårde arbejde, vi har gennemført for at opnå stabilitet i driften i de foregående år, og at det er den rigtige opskrift, vi følger. Vores stærke europæiske netværk med 399 filialer, der arbejder i ét fælles IT-system, som er det samme såvel i Jönköping som i Berlin og Paris og som lader os følge alle sendinger i realtid, gør os enestående i branchen.\nFor at fortsætte den positive vækstkurve i alle datterselskaberne er det ifølge René Sidor vigtigt at bevare fokus på at tiltrække og fastholde de rette medarbejdere. Der er blevet lagt stor vægt på kompetenceudvikling af virksomhedens 455 medarbejdere i Danmark, Sverige og Norge.\n- Vi vil gå benhårdt efter at blive den foretrukne arbejdsplads i Norden og tiltrække de bedste medarbejdere, så vi kan fortsætte den positive udvikling. Vi har stort fokus på kompetenceudvikling af vores medarbejdere, både på kontorerne i vores ni filialer i Skandinavien og på vores terminaler. Vi deler viden og kompetencer med hinanden og løfter på den måde hele organisationen – og det kommer til udtryk i vores årsresultater, siger René Sidor.\nI 2018 genererede Dachsers cirka 30.600 medarbejdere, fordelt på 399 filialer over hele verden, en konsolideret nettoomsætning på 5,6 milliarder euro. I årets løb håndterede logistikudbyderen i alt 83,7 millioner forsendelser med en samlet vægt på 41,3 millioner tons. Landeorganisationer repræsenterer Dachser i 44 lande.\nLoadmac: Ny forhandler\nNetværk: Tag højde for ny fartskriver-generation\nVognmandens Dag ved Haderslev\nDigital bogholder følger med på vejen\nAntal brugere online: 111


Designideer til trappe slidbaner & Risers / Shareoflancaster.com\nHvordan man kan skære glaslinser\nSådan foretages fejlfinding af derfor Maytag tørretumbler ikke arbejder\nMin tørretumbler lugter som brændt gummi\nBee voks anvendelser\nHvordan til at grave huller til træer i hård jord uden en Jackhammer\nHvad man skal kigge efter, når de køber en King Size madras\nSådan Trace Sprinkler ledninger\nDesignideer til trappe slidbaner & Risers\nTrapperummet er ofte overset som en del af et hjem indretning, på trods af at være blandt de mest brugte funktioner i hjemmet. I stedet for at ignorere denne struktur, skal du medtage den i den udsmykning ordningen ved at klæde op slidbaner og stødtrin. Puste nyt liv i en gammel trappe i en af mange måder at varierer i omkostninger og besvær. Hvis trappen er strukturelt lyd, vil en kosmetisk touch-up hjælpe polsk udseende og stil af hjemmet.\nEn runner er en lang, smal stykke tæppe ideel til brug på trappen. Da slidbaner af en trappe har tendens til at slides hurtigt på grund af høje mund trafik, er dette en forholdsvis billig måde at holde gulve i god stand længere og mindske risikoen for glide på fliser eller træ trapper. Stoffet vil tilføje en smule tekstur og farve til en almindelig trappe og den rigtige mønster eller farve vil støtte til at skabe en harmonisk stemning med nærliggende værelser stilarter.\nSom ved væggene og andre dele af hjemmet, er en frakke af maling en billig måde at skabe et helt nyt look til en trappe. Male riser og træde de samme farve til en moderne design, eller riser hvid med en træ tonet slidbane til et mere traditionelt udseende. Et moderne alternativ er at vælge to farver, én til slidbanen og én for riser. Vælge forskellige nuancer fra den samme familie--en fed farve og en neutral eller to kontrasterende nuancer. Flere toner vil tilføje ekstra blikfang til trapperummet.\nStenciling er en måde at punch op en almindelig trappe ved at tilføje farve, tekstur og mønster til design. Der er en næsten ubegrænset udvalg af størrelser, stilarter og motiver til at passe næsten ethvert hjem udsmykning stil. De fleste hjem forbedring eller udsmykning butikker og en række af online sites tilbyder stencils for maleri på eksisterende risers eller slidbaner og vil indslag primært geometriske mønstre og abstrakt design. En alternativ mulighed, hvilket giver en mere tilpassede udseende til design, er at købe prestenciled gulve til brug på trappen. Denne indstilling typisk har en højere prisseddel og kræver fjernelse og udskiftning af eksisterende gulvbelægning.\nGummi stempler vil producere en ligner en stencil, men har et bredere udvalg af former og designs at vælge imellem. For hovedtrappe, holde det simpelt med en blomst eller bladmønster, nogle pawprints eller et andet design, der passer familien og indretningen. For trapper, der fører til kælderen eller loftet legerum, vælge noget lidt mere børnevenligt--insekter, dinosaurer, blomster, er bier og sommerfugle i lyse farver ideelle. Stempling er en lettere metode end stenciling, ideel til at få yngre familiemedlemmer involveret.\nUdsmykning idéer til trappe slidbaner\nSkal jeg lim eller negle når tilføje Molding til trappe slidbaner?\nSådan vedhæfte runde indlæg til trappe slidbaner\nHvordan man laver en trappe slidbane Gauge\nGennemsnitlige udgifter til installation eg trappe slidbaner\nUdsmykning idéer til trappe Risers


Stjernestøv og fakkelskær på The Garden Studio\n09/10/2021 KL. 16:48\nFilmkunst og jazz i international klasse på en weekend.\nDet er ikke hver dag, man kan opleve en verdensberømt jazzmusik på en gård uden for Lyngby - men chancen er der søndag 17. oktober, når den amerikanske trommeslager Billy Hart går på scenen. Pressebillede\nI weekenden lørdag 16. og søndag 17. oktober drysser der stjernestøv over The Garden Studio på Fladstrupvej ved Lyngby, når der inviteres til nyskabende filmkunst, og jazz i international klasse.\nHele sommeren har den unge filmskaber Judith Anna Laiko Molich, som er opvokset i Homå og har gået på Grenaa Gymnasium, været i residency på The Garden Studio.\nHer har hun, i samspil med musiker Karoline Skriver fra Homå, som har komponeret musikken, skabt forestillingen: “I am ringing like a bell”.\nDet er et nyskabende filmværk, hvor levende musik og levende billeder fletter sig ind mellem hinanden, og fremkalder en poetisk tilstand af stort nærvær.\nMusikken til filmen spilles af Anna Jalving på violin og Morten Sønderskov på klarinet og basklarinet.\nVærket, som varer 20 minutter, vises første gang lørdag aften på maleren Ulla Lundsgarts værksted. The Garden Studios café, som er trukket ind i varmen i galleriet, er åben en time før, og igen efter forestillingen.\nSøndag aften kan værket opleves i forbindelse med et større arrangement, når faklerne tændes og havelågen åbnes for dette stemningsfulde event: I efterårsmørket inviterer The Garden Studio inden for til først film om lørdagen, derefter søndag med suppe i caféen og til sidst jazz på værkstedet, med musikere fra den absolutte verdenselite.\nJazz i topklasse\nDet er den lokale, men internationalt anerkendte jazzsaxofonist Niels Vincentz, der lægger vejen forbi med sin kvartet Artved -Vincentz4 featuring Billy Hart og David Wong.\nTrommeslageren Billy Hart er en af jazz-verdenens legendariske trommeslagere.\nI 60 år har han turneret kloden tynd, og har i den tid været efterspurgt af folk som Miles Davis, Stan Getz, Herbie Hancock og NHØP og mange mange flere. Hart, der har rundet de 80 år, har netop i år modtaget USAs højeste officielle anerkendelse som kunstner, National Endowment of the Arts. Han er en stilskabende musiker.\nKvartettens øvrige musikere er David Wong, født og opvokset i New York City og klassisk uddannet på Juilliard School. Siden da er Wong blevet en af de mest efterspurgte bassister på jazzscenen, og har turneret med flere af jazzens største profiler.\nGuitaristen Jacob Artved, er sine 22 år til trods, allerede ved at skabe sig en karriere i New York, som en af de mest lovende unge guitarister.\nEfter koncerten har Dansk Musiker Forbund sponsoreret en artist talk med de fire musikere.\n»Det er altså en enestående chance for at møde den store verden her ude på landet i Udkantsdanmark, nede af en grusvej, på en kunstners værksted. Vel mødt til en stemningsfuld aften for øjne, ører og gane,« siger Ulla Lundsgart, der driver The Garden Studio.\nSøndagsarrangementet starter kl. 19 og caféen er åben en halv time før og igen efter koncerten.\nSuppe er inkluderet i prisen.


Opfinderisk enhed mellem selvstændige krav i forskellige kategorier - Patent- og Varemærkestyrelsen\nSærlige tekniske træk metode\nBehandling af opfinderisk enhed\nOpfinderisk enhed mellem selvstændige krav i samme kategori\nOpfinderisk enhed mellem selvstændige krav i forskellige kategorier\nOpfinderisk enhed mellem uselvstændige krav\nOpfinderisk enhed mellem mellem- og slutprodukter\nOpfinderisk enhed mellem alternativer f.eks. Markush formel\nOpfinderisk enhed mellem individuelle træk i et krav\nFlere selvstændige krav i forskellige kategorier kan udgøre en gruppe af opfindelser så nært forbundne, at de har opfinderisk enhed. BEK § 15, stk. 1 skal fortolkes som omfattende følgende kombinationer af krav af forskellige kategori i samme ansøgning, når den nødvendige "tekniske sammenhæng" er til stede:\n(i) et selvstændigt krav for et angivet produkt, et selvstændigt krav for en fremgangsmåde til fremstilling af det angivne produkt, og et selvstændigt krav til anvendelse af produktet; eller\n(ii) et selvstændigt krav for en given fremgangsmåde, et selvstændigt krav for apparatet eller hjælpemidlet til udøvelsen af den angivne fremgangsmåde; eller\n(iii) et selvstændigt krav for et angivet produkt, et selvstændigt krav for en fremgangsmåde til fremstillingen af det angivne produkt og et selvstændigt krav for et apparat eller hjælpemiddel til udøvelsen af den angivne fremgangsmåde.\nDet er vigtigt, at den i BEK § 15, stk. 1 forlangte "tekniske sammenhæng" knytter kravene sammen i de forskellige kategorier.\nI forbindelse med (i) ovenfor, udgør produktet den mulige tekniske sammenhæng, det fælles identiske tekniske træk, som angivet i BEK § 15, stk. 1, mellem produktet, fremgangsmåden og anvendelsen, (se EPO W 11/99, OJ 4/2000, 186). Hvis produktet er patenterbart, er det fælles identiske tekniske træk særligt, og der er opfinderisk enhed mellem de tre opfindelser. Er produktet ikke patenterbart, er der ikke opfinderisk enhed mellem de tre opfindelser.\nEt kravsæt ifølge (i) kan være:\nKrav 1: En metode til fremstilling af en kemisk forbindelse X.\nKrav 2: Forbindelsen X\nKrav 3: Anvendelse af X som insekticid.\nDet fælles identiske tekniske træk udgøres af forbindelsen X. Ved vurdering af enhed må man se på, om forbindelsen X er patenterbar. Hvis det er tilfældet, er der enhed mellem de tre opfindelser i krav 1-3. Er forbindelsen X ikke patenterbar, er der ikke enhed mellem de tre opfindelser.\nI forbindelse med (ii) ovenfor udgør apparatet eller hjælpemidlet den mulig tekniske sammenhæng i form af identiske eller tilsvarende tekniske træk, som angivet i BEK § 15, stk. 1, mellem apparatet eller hjælpemidlet og fremgangsmåden. Det er ikke tilstrækkeligt, at apparatet eller hjælpemidlet blot kan anvendes ved fremgangsmåden. På den anden side er det ikke vigtigt om apparatet eller hjælpemidlet også kan anvendes til en anden fremgangsmåde eller ej, eller om fremgangsmåden også kan udøves ved anvendelse af andre apparater eller hjælpemidler. Er apparatet/hjælpemidlet patenterbart, er der enhed mellem de to opfindelser. Er det ikke patenterbart, er der ikke enhed mellem de to opfindelser.\nI (iii) optræder der ikke et fælles identisk teknisk træk i de tre krav. Der er dog fælles tilsvarende tekniske træk i de tre krav i forståelsen "et fælles koncept". Konceptet går ifølge ansøger ud på at udvikle et nyt produkt. For at kunne realisere dette har det være nødvendigt at anvise en ny fremgangsmåde og et nyt apparat, der er nødvendigt for udøvelsen af fremgangsmåden. Hvis produktet (mod ansøgers forventning) viser sig ikke at være nyt eller vurderes at mangle opfindelseshøjde, er der ikke enhed mellem produktet og fremgangsmåden/apparatet. Hvis apparatet viser sig ikke at være patenterbart, er der ikke enhed mellem produktet/fremgangsmåden og apparatet.\nEksempel 2: (fælles særlige tekniske træk)\nKravsættet indeholder seks selvstændige krav af forskellig kategori med følgende opbygning:\nKrav 1: En brændstofbrænder med tangentielle brændstofindløb til et blandingskammer.\nKrav 2: En fremgangsmåde til fremstilling af en brændstofbrænder omfattende et trin til dannelse af tangentielle brændstofindløb til et blandingskammer.\nKrav 3: En fremgangsmåde til fremstilling af en brændstofbrænder, som omfatter et støbningstrin A.\nKrav 4: Et apparat til udførelse af en fremgangsmåde til fremstilling af en brændstofbrænder, som indeholder et træk X til dannelsen af tangentielle brændstofindløb.\nKrav 5: Et apparat til udførelse af en fremgangsmåde til fremstilling af en brændstofbrænder, hvilket apparat indeholder et beskyttende hus B.\nKrav 6: En fremgangsmåde til fremstilling af kønrøg omfattende et trin til at indføre brændstof tangentielt til et blandingskammer i en brændstofbrænder.\nDet eneste fælles tekniske træk for de seks krav er det identiske tekniske træk "en brændstofbrænder". Brændstofbrændere er umiddelbart kendte. Der er derfor ikke enhed mellem opfindelserne i alle de seks krav. Krav 1, 2, 4 og 6 har yderlige det fælles identiske tekniske træk "et tangentielt brændstofindløb". Der er opfinderisk enhed mellem krav 1, 2, 4, og 6, hvis dette træk er patenterbart. Der er ingen yderligere fælles tekniske træk mellem krav 1, 2, 4, og 6, krav 3 og krav 5. Disse tre grupper af opfindelser er derfor uafhængige af hinanden.\nEksempel 3: (fælles særlige tekniske træk)\nKravsættet indeholder to selvstændige krav af forskellig kategori med følgende opbygning:\nKrav 1: Anvendelse af en familie af forbindelser X som insekticider.\nKrav 2: En forbindelse x1 hørende til familien X.\nI krav 1 optræder forbindelserne X, og i krav 2 optræder forbindelserne x1. Selvom x1 er en undergruppe af X, kan trækkene X og x1 ikke siges at være identiske. Krav 1 og 2 har derfor ikke fælles identiske tekniske træk. Trækkene X og x1 er altså forskellige, men kan henføres til samme koncept, nemlig anvisning af insekticid forbindelser af typen X. Der er opfinderisk enhed mellem opfindelserne i krav 1 og 2, hvis den insekticide anvendelse af forbindelserne X er patenterbar for alle forbindelserne.\nEksempel 4: (fælles tekniske træk)\nKravsættet indeholder tre selvstændige krav af forskellig kategori med følgende opbygning:\nKrav 1: En fremgangsmåde til at male en genstand med maling, der indeholder en ny korrosionsinhiberende substans X, hvilken fremgangsmåde omfatter et trin til atomisering af malingen vha. komprimeret luft, et trin til elektrostatisk ladning af den atomiserede maling vha. en ny elektrodeindretning A og et trin til påføring af malingen på genstanden.\nKrav 2: En maling, som indeholder substans X\nKrav 3: Et apparat, som indeholder elektrodeindretning A.\nMalingen indeholdende substansen X optræder i både krav 1 og 2. Hvis dette fælles identiske tekniske træk er patenterbart, er der opfinderisk enhed mellem opfindelserne i krav 1 og 2.\nElektrodeindretningen A optræder i både krav 1 og 3. Hvis dette fælles identiske tekniske træk er patenterbart, er der på tilsvarende vis opfinderisk enhed mellem opfindelserne i krav 1 og 3.\nMalingen i krav 2 og den i krav 3 beskrevne elektrodeindretning anvendes begge ved udøvelse af fremgangsmåden i krav 1, men der mangler alligevel opfinderisk enhed mellem disse to opfindelser, da der ikke er noget fælles teknisk træk mellem dem.\nDer er hermed ikke et fælles identisk teknisk træk, der går igen i alle tre krav. Der er heller ikke fælles tilsvarende tekniske træk i de tre krav i forståelsen af "et fælles koncept". Derfor er der ikke opfinderisk enhed mellem de tre opfindelser.\nEksempel 5: (Flere selvstændige krav af forskellig kategori med tilknyttede uselvstændige krav)\nKravsættet indeholder tre selvstændige krav af forskellig kategori med tilknyttede uselvstændige krav med følgende opbygning:\nKrav 1: Maling, som indeholder A.\nKrav 2: Maling ifølge krav 1, som indeholder B.\nKrav 3: Maling ifølge ethvert af de foregående krav, som indeholder C.\nKrav 4: Maling ifølge ethvert af de foregående krav, som indeholder D.\nKrav 5: Fremgangsmåde til at fremstille malingen ifølge ethvert af kravene 1-4.\nKrav 6: Fremgangsmåde ifølge krav 5, hvor man fremstiller malingen ifølge krav 4.\nKrav 7: Anvendelse af malingen ifølge ethvert af kravene 1-4 som rustbeskytter.\nKravsættet indeholder flere selvstændige krav. Derfor foretager sagsbehandleren ved en efterfølgende behandling en vurdering af, om der er opfinderisk enhed mellem opfindelserne i disse krav inden patenterbarhedsvurderingen af kravene i kravsættet.\nDet fælles tekniske træk for opfindelserne i de selvstændige krav 1, 5 og 7 er en maling, som indeholder A. Der skal foretages en yderligere nyhedsundersøgelse af hensyn til enhedsspørgsmålet for at afgøre, om en sådan maling er patenterbar. Den yderligere nyhedsundersøgelse viser, at en maling med denne sammensætning er kendt. Det fælles tekniske træk for de tre opfindelser i krav 1, 5 og 7 er dermed ikke særligt. Der er derfor ikke opfinderisk enhed mellem de tre opfindelser.\nAnsøgningen beskriver følgende uafhængige opfindelser: (1) Malingen i krav 1-4, (2) Fremgangsmåden i krav 5-6 og (3) Anvendelsen i krav 7.\nSagsbehandleren kontakter ansøger for at få en hurtig afklaring af hvilken opfindelse, ansøger ønsker behandlet. Ansøger vælger opfindelse (1) - det vil sige opfindelsen i krav 1-4. Dokumentet, som viste, at det fælles tekniske træk og dermed malingen i krav 1 var kendt, viser også, at malingen i krav 2 og 3 er kendt. Den yderligere nyhedsundersøgelse af opfindelse (1) viser, at malingen i krav 4 (læst som krav 1 + 2 + 3 + 4) er patenterbar. Ansøger kan derfor få patent på denne opfindelse. Kommer ansøger tilbage med et nyt krav 1, der er rettet mod opfindelsen i det oprindelige krav 4, kan ansøger også have selvstændige fremgangsmåde- og anvendelseskrav til fremstilling og anvendelse af malingen i det nye krav 1. Sagsbehandleren kan gøre ansøgeren opmærksom på det i behandlingsbrevet.\nHvis de tre opfindelser kan behandles uden urimeligt meget ekstra arbejde, kan sagsbehandleren gøre det, men ansøger skal gøres opmærksom på den manglende opfinderiske enhed i behandlingsbrevet. I denne situation skal sagsbehandleren være opmærksom på ikke at drage forkerte konklusioner ved at behandle krav 1-4, som beskrevet ovenfor og konkludere, at krav 4 og dermed også krav 5-6 og 7 er patenterbare (fordi krav 5 og 7 kan læses ifølge det patenterbare krav 4). Krav 5 og 7 er kun patenterbare, hvis de opfylder patenterbarhedskriterierne for alle deres udførelsesformer, dvs. når de læses ifølge krav 1. En yderligere nyhedsundersøgelse, som er tilstrækkelig for at bedømme krav 1-4, er ikke nødvendigvis tilstrækkelig til at kunne bedømme krav 5-7.


Domstolens Dom af 26. januar 1999.\nF.C. Terhoeve mod Inspecteur van de Belastingdienst Particulieren/Ondernemingen buitenland.\nAnmodning om præjudiciel afgørelse: Gerechtshof 's-Hertogenbosch - Nederlandene.\nArbejdskraftens frie bevægelighed - Kombineret beskatning omfattende indkomstskat og bidrag til sociale sikringsordninger - Et loft for sociale bidrag, der gælder for arbejdstagere, som ikke har udøvet deres ret til fri bevægelighed, finder ikke anvendelse på arbejdstagere, som flytter deres bopæl fra én medlemsstat til en anden - Eventuel kompensation ved fordele af indkomstskattemæssig art - Eventuel uforenelighed med fællesskabsretten - Følger.\nDomstolens Dom af 26. januar 1999. - F.C. Terhoeve mod Inspecteur van de Belastingdienst Particulieren/Ondernemingen buitenland. - Anmodning om præjudiciel afgørelse: Gerechtshof 's-Hertogenbosch - Nederlandene. - Arbejdskraftens frie bevægelighed - Kombineret beskatning omfattende indkomstskat og bidrag til sociale sikringsordninger - Et loft for sociale bidrag, der gælder for arbejdstagere, som ikke har udøvet deres ret til fri bevægelighed, finder ikke anvendelse på arbejdstagere, som flytter deres bopæl fra én medlemsstat til en anden - Eventuel kompensation ved fordele af indkomstskattemæssig art - Eventuel uforenelighed med fællesskabsretten - Følger. - Sag C-18/95.\nSamling af Afgørelser 1999 side I-00345\n1 Fri bevaegelighed for personer - arbejdstagere - faellesskabsbestemmelser - betingelser for anvendelse - udoevelse af retten til fri bevaegelighed\n(EF-traktaten, art. 48; Raadets forordning nr. 1612/68, art. 7)\n2 Social sikring af vandrende arbejdstagere og selvstaendige erhvervsdrivende - medlemsstaternes kompetence til selv at udforme deres sociale sikringsordninger - graenser - overholdelse af faellesskabsretten - traktatens bestemmelser om arbejdskraftens frie bevaegelighed\n3 Fri bevaegelighed for personer - arbejdstagere - ligebehandling - hoejere bidrag til sociale sikringsordninger for en arbejdstager, som i loebet af aaret har flyttet sin bopael fra en medlemsstat til en anden - ulovligt - begrundelse - foreligger ikke\n(EF-traktaten, art. 48)\n4 Fri bevaegelighed for personer - arbejdstagere - ligebehandling - en arbejdstager, som har flyttet sin bopael fra en medlemsstat til en anden - bidrag til sociale sikringsordninger - beregning\n5 Fri bevaegelighed for personer - arbejdstagere - ligebehandling - national lovgivning, der foreskriver hoejere bidrag til sociale sikringsordninger for en arbejdstager, der i loebet af aaret har flyttet sin bopael fra en medlemsstat til en anden - uforenelighed med faellesskabsretten - virkninger\n1 Traktatens artikel 48 og artikel 7 i forordning nr. 1612/68 kan paaberaabes af en arbejdstager over for den medlemsstat, i hvilken han er statsborger, saafremt han har boet og udoevet loennet beskaeftigelse i en anden medlemsstat.\nEnhver statsborger i en medlemsstat, som har gjort brug af sin ret i henhold til arbejdskraftens frie bevaegelighed, og som har haft beskaeftigelse i en anden medlemsstat, er nemlig omfattet af de naevnte bestemmelsers anvendelsesomraade uanset sin bopael og sit statsborgerskab.\n2 Den omstaendighed, at en national ordning vedroerer finansieringen af den sociale sikring, kan ikke udelukke anvendelsen af traktatens bestemmelser, herunder bestemmelserne om arbejdskraftens frie bevaegelighed.\nI mangel af en harmonisering paa faellesskabsplan tilkommer det hver medlemsstat i lovgivningen at fastsaette vilkaarene for retten eller forpligtelsen til at blive tilsluttet en social sikringsordning, men medlemsstaterne skal imidlertid overholde faellesskabsretten ved udoevelsen af denne kompetence.\n3 Traktatens artikel 48 er til hinder for, at en medlemsstat afkraever en arbejdstager, der i loebet af et aar har flyttet sin bopael fra en medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, hoejere bidrag til sociale sikringsordninger end dem, som under tilsvarende omstaendigheder skulle betales af en arbejdstager, som i hele aaret har opretholdt sin bopael i den paagaeldende medlemsstat, uden at den foerstnaevnte arbejdstager i oevrigt oppebaerer ekstra sociale ydelser. En saadan ordning med opkraevning af sociale bidrag vil nemlig kunne afholde en statsborger i en medlemsstat fra at forlade den medlemsstat, hvor han er bosiddende, for at udoeve loennet beskaeftigelse i en anden medlemsstat, og udgoer derfor en hindring for arbejdskraftens frie bevaegelighed.\nEn saadan hindring kan hverken begrundes med den omstaendighed, at den foelger af en lovgivning, som har til formaal at forenkle og samordne opkraevningen af indkomstskat og bidrag til sociale sikringsordninger eller med, at der til andre opkraevningsmetoder er knyttet gennemfoerelsestekniske vanskeligheder, eller at der i visse situationer er andre fordele i forbindelse med indkomstbeskatningen, som kan medfoere kompensation eller endog overkompensation af skaden vedroerende bidrag til sociale sikringsordninger.\n4 Ved bedoemmelsen af, om udgiften til bidrag til sociale sikringsordninger for en arbejdstager, der har flyttet sin bopael fra en medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, er stoerre end for en arbejdstager, der har opretholdt sin bopael i samme medlemsstat, skal der tages hensyn til alle de indtaegter, der ifoelge den nationale lovgivning er relevante for fastsaettelsen af bidragsbeloebet, i givet fald ogsaa indtaegter af fast ejendom.\n5 Saafremt den nationale lovgivning - der paalaegger en arbejdstager, der i loebet af et aar har flyttet sin bopael fra en medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, hoejere bidrag til sociale sikringsordninger end dem, som under tilsvarende omstaendigheder skulle betales af en arbejdstager, som i hele aaret har opretholdt sin bopael i den paagaeldende medlemsstat, uden at den foerstnaevnte arbejdstager i oevrigt oppebaerer ekstra sociale ydelser - er i strid med traktatens artikel 48, har en arbejdstager, der flytter sin bopael fra en medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, ret til, at hans bidrag til sociale sikringsordninger fastsaettes til samme niveau som de bidrag, der skal betales af en arbejdstager, der har opretholdt sin bopael i samme medlemsstat.\nI sag C-18/95,\nangaaende en anmodning, som Gerechtshof, Hertogenbosch (Nederlandene), i medfoer af EF-traktatens artikel 177 har indgivet til Domstolen for i den for naevnte ret verserende sag,\nat opnaa en praejudiciel afgoerelse vedroerende fortolkningen af EOEF-traktatens artikel 7 og 48 og af artikel 7, stk. 2, i Raadets forordning nr. 1612/68/EOEF af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet (EFT 1968 II, s. 467),\nsammensat af formanden for Fjerde og Sjette Afdeling, P.J.G. Kapteyn, som fungerende praesident, afdelingsformaendene G. Hirsch og P. Jann samt dommerne G.F. Mancini (refererende dommer), J.C. Moitinho de Almeida, C. Gulmann, J.L. Murray, L. Sevón, M. Wathelet, R. Schintgen og K.M. Ioannou,\n- F.C. Terhoeve ved skattekonsulenter i Moret Ernst & Young F.W. van Eig og S. Feenstra\n- Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber ved B.J. Drijber og I. Martínez del Peral Cagigal, Kommissionens Juridiske Tjeneste, som befuldmaegtigede,\nefter at der i retsmoedet den 17. marts 1998 er afgivet mundtlige indlaeg af F.C. Terhoeve ved S. Feenstra, af den nederlandske regering ved juridisk konsulent M. Fierstra, Udenrigsministeriet, som befuldmaegtiget, og af Kommissionen ved juridisk konsulent P.J. Kuijper, som befuldmaegtiget,\nog efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgoerelse den 30. april 1998,\n1 Ved kendelse af 30. december 1994, indgaaet til Domstolen den 23. januar 1995, har Gerechtshof, Hertogenbosch, i medfoer af EF-traktatens artikel 177 forelagt Domstolen en raekke spoergsmaal vedroerende fortolkningen af EOEF-traktatens artikel 7 og 48 samt af artikel 7, stk. 2, i Raadets forordning nr. 1612/68/EOEF af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet (EFT 1968 II, s. 467).\n2 Disse spoergsmaal er blevet rejst under en tvist mellem F.C. Terhoeve og Inspecteur van de Belastingdienst Particulieren/Ondernemingen buitenland (herefter »Inspecteur«) vedroerende kombineret beskatning omfattende indkomstskat og bidrag til sociale sikringsordninger for 1990.\n3 Den nederlandske lovgivning - navnlig Algemene Ouderdomswet (lov om almindelig alderdomsforsikring), Algemene Weduwen- en Wezenwet (lov om almindelig forsikring for enker og for boern, der har mistet begge foraeldre eller en af dem), Algemene Arbeidsongeschiktheidswet (lov om almindelig forsikring mod uarbejdsdygtighed) og Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten (lov om almindelig forsikring for saerlige udgifter i anledning af sygdom) - indeholder bestemmelser om obligatorisk forsikring, der i princippet gaelder for alle personer, der er bosiddende i Nederlandene.\n4 Opkraevning af bidrag til sociale sikringsordninger er snaevert forbundet med opkraevning af loen- og indkomstskat. Indtil 1990 blev der paa grundlag af den skattepligtige indkomst foretaget to saerskilte ansaettelser af indkomstskat: én vedroerende bidrag til sociale sikringsordninger, og én vedroerende skat af indkomst i egentlig forstand. For at undgaa, at der opstod et misforhold mellem det betalte bidrag og de ydelser, der forventes udbetalt i henhold til de sociale sikringsordninger, var der i lovgivningen om sociale sikringsordninger fastsat bestemmelser om, at der ikke blev opkraevet bidrag for den del af indkomsten, der oversteg en bestemt graense. Det var endvidere bestemt, at saafremt den paagaeldende kun havde vaeret bidragspligtig i en del af aaret, skulle det maksimale bidragsbeloeb nedsaettes forholdsmaessigt.\n5 Naar en person er bosiddende i Nederlandene i en del af et kalenderaar og i en anden del af aaret i udlandet, samtidig med at han i begge perioder oppebaerer indtaegter, der er skattepligtige i Nederlandene, forligger der en saerlig situation.\n6 Indtil 1990 var der ingen bestemmelser i lovgivningen, der regulerede spoergsmaalet om, hvorvidt der for en saadan skattepligtig person skulle foretages én eller to ansaettelser af indkomstskat for det paagaeldende kalenderaar. I praksis blev der foretaget to ansaettelser af indkomstskat: én for den periode, hvori den skattepligtige var bosiddende i landet, og én for den periode, hvori han ikke var bosiddende. Derimod blev der kun foretaget én ansaettelse af bidrag til de sociale sikringsordninger.\n7 I 1990 traadte den saakaldte »Oort«-lovgivning i kraft i Nederlandene, der havde til formaal at forenkle opkraevningen af indkomstskat og bidrag til sociale sikringsordninger. Begge opkraevninger foretages siden da ved en samlet ansaettelse saavel for skattepligtige, der er bosiddende i landet, som for skattepligtige, der ikke er bosiddende i landet.\n8 Artikel 62 i Wet op de inkomstenbelasting (lov om indkomstskat, herefter »WIB«) bestemmer nu, at saafremt en skattepligtig i et kalenderaar er saavel indenlandsk som udenlandsk skattepligtig, foretages der en saerskilt ansaettelse af skatten af den udenlandske indkomst og af den indenlandske indkomst. Saafremt den skattepligtige tillige skal betale obligatorisk bidrag til sociale sikringsordninger, finder bestemmelserne for ansaettelse og opkraevning af indkomstskat tilsvarende anvendelse.\n9 Ansaettelsen af bidrag til sociale sikringsordninger er i Nederlandene reguleret i Wet financiering volksverzekering (lov om finansiering af social sikring, herefter »WFV«). Ifoelge WFV's artikel 8 er den indkomst, der skal tages i betragtning ved beregningen af bidraget, den samme som den skattepligtige indkomst eller den skattepligtige indenlandske indkomst som omhandlet i WIB. Da de ydelser, som den bidragspligtige har ret til i henhold til de sociale sikringsordninger, dog ikke er knyttet til stoerrelsen af de indbetalte bidrag, er det i WFV's artikel 10, stk. 6, bestemt, at der kun skal betales bidrag af et beloeb, der svarer til det foerste trin paa indkomstskatteskalaen, saaledes at bidraget i princippet ikke overstiger et bestemt beloeb (herefter »loftet«).\n10 WFV's artikel 8 giver ikke hjemmel til opkraevning af bidrag, saafremt en obligatorisk forsikret person har indkomst, som ikke er skattepligtig indenlandsk indkomst. Ifoelge artikel 6 i Uitvoeringsregeling premieheffing volksverzekeringen (gennemfoerelsesbekendtgoerelse om opkraevning af bidrag til sociale sikringsordninger) anses den, der er forsikret i kraft af virksomhed, hvis udbytte ikke er paalagt indkomstskat, med henblik paa anvendelsen af WFV's artikel 8 ogsaa for indkomstskattepligtig med hensyn til dette udbytte. For disse personer henregnes nettoindkomster fra virksomhed, for hvilken de er forsikret, med henblik paa anvendelsen af WFV's artikel 8, til den indenlandske skattepligtige indkomst med hensyn til indkomstbeskatning.\n11 Det foelger heraf, at naar en person inden for samme aar har vaeret baade indenlandsk og udenlandsk skattepligtig, modtager han to samlede ansaettelser. For skattepligtige personer, der i hele aaret har vaeret obligatorisk forsikret i henhold til sociale sikringsordninger, gaar man dog i hver af disse ansaettelser ud fra det maksimale grundlag for opkraevning af bidrag til sociale sikringsordninger. Alt efter omstaendighederne i det enkelte tilfaelde kan denne ordning medfoere, at der skal betales et hoejere bidrag end det loft, der er beregnet paa grundlag af det foerste skalatrin for indkomstskatten. I visse tilfaelde kan denne skade kompenseres - endda overkompenseres - gennem andre fordele, der haenger sammen med den omstaendighed, at indkomstskatten beregnes paa grundlag af indkomsten i hver periode for sig, hvilket kan medfoere, at der anvendes lavere skattesatser.\n12 F.C. Terhoeve, der er nederlandsk statsborger, var fra den 1. januar til den 6. november 1990 bosiddende og arbejdede i Det Forenede Kongerige, hvor han var udstationeret af sin arbejdsgiver, der har hjemsted i Nederlandene. I denne periode var han i henhold til nederlandsk lovgivning udenlandsk skattepligtig med hensyn til opkraevning af indkomstskat. Af den arbejdsindkomst, han i disse maaneder oppebar i Det Forenede Kongerige, skulle han derfor ikke betale nederlandsk indkomstskat. Derimod var han fortsat forsikret i henhold til den obligatoriske nederlandske sociale sikringsordning.\n13 Den 7. november 1990 flyttede F.C. Terhoeve til Nederlandene, og i resten af aaret var han indenlandsk skattepligtig i Nederlandene med hensyn til opkraevning af indkomstskat. For den nederlandske domstol har F.C. Terhoeve forklaret - hvilket ikke er blevet bestridt - at han i 1990 ikke har oppebaaret stoerstedelen af sin indkomst i én medlemsstat.\n14 Den 29. april 1992 blev F.C. Terhoeve - for den periode, i hvilken han var indenlandsk skattepligtig - af Inspecteur paalagt en samlet ansaettelse af indkomstskat og bidrag til sociale sikringsordninger paa grundlag af en skattepligtig indkomst paa 15 658 NLG. I denne ansaettelse var medregnet et beloeb paa 1 441 NLG i bidrag til sociale sikringsordninger, beregnet af et beloeb paa 6 522 NLG. Den klage, der oprindelig blev indsendt over denne ansaettelse, blev trukket tilbage af F.C. Terhoeve, saaledes at ansaettelsen nu er endelig.\n15 Den 30. juni 1992 paalagde Inspecteur F.C. Terhoeve - for den periode, i hvilken han var udenlandsk skattepligtig - endnu en samlet ansaettelse vedroerende indkomstskat paa grundlag af en skattepligtig indenlandsk indkomst paa 16 201 NLG, der omfattede indkomst af loennet beskaeftigelse i Nederlandene og indkomst af fast ejendom, der var beliggende i Nederlandene, samt et paa grundlag af et beloeb paa 98 201 NLG beregnet bidrag til sociale sikringsordninger paa 9 309 NLG, som svarer til det i WFV's artikel 10, stk. 6, omhandlede maksimumsbeloeb.\n16 Inspecteur var naaet frem til dette bidragsbeloeb, da man tillige havde taget den indkomst - som ikke var undergivet nederlandsk indkomstbeskatning - som F.C. Terhoeve i 1990 havde oppebaaret ved loennet beskaeftigelse i Det Forenede Kongerige, i betragtning.\n17 Paa grundlag af disse to ansaettelser skulle F.C. Terhoeve derfor i alt betale 10 750 NLG i bidrag til sociale sikringsordninger (1 441 NLG for den periode, hvori han var indenlandsk skattepligtig, og 9 309 NLG for den periode, hvori han var udenlandsk skattepligtig). En skattepligtig, der i hele aaret havde vaeret enten indenlandsk eller udenlandsk skattepligtig, skulle derimod i henhold til de gaeldende nederlandske bestemmelser ikke betale mere i bidrag end loftet paa 9 309 NLG.\n18 Det er ubestridt, at betaling af et bidrag, der overstiger loftet, ikke giver ret til ekstra ydelser, da de ydelser, som den skattepligtige har ret til i henhold til sociale sikringsordninger, ikke er knyttet til stoerrelsen af det bidrag, der er betalt. F.C. Terhoeve har derfor for 1990 skullet betale mere end det maksimale loft, men han har ikke derved faaet ret til mere end en person, der har betalt bidrag svarende til loftet.\n19 Den klage, som F.C. Terhoeve indgav mod den anden ansaettelse, blev afvist af Inspecteur.\n20 Derefter indbragte F.C. Terhoeve sagen for Gerechtshof, Hertogenbosch, bl.a. under henvisning til, at den nederlandske lovgivning, som bl.a. foreskriver, at der skal foretages to saerskilte ansaettelser, uden at loftet for bidrag til sociale sikringsordninger nedsaettes forholdsmaessigt efter den tilbagelagte periode, er i strid med traktatens artikel 48. Ifoelge F.C. Terhoeve medfoerer beregningen af bidrag til sociale sikringsordninger for perioden 1. januar til 6. november 1990 en indirekte forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet i den forstand, at udvandrere og indvandrere, som paalaegges hoejere bidrag, hovedsagelig er statsborgere i andre medlemsstater.\n21 Inspecteur har for den nationale ret derimod gjort gaeldende, uden at dokumentere dette med naermere oplysninger, at naesten halvdelen af de udenlandsk skattepligtige og fiktivt udenlandsk skattepligtige er nederlandske statsborgere. F.C. Terhoeve var ikke i stand til at fremkomme med en begrundet indsigelse mod rigtigheden af dette anbringende.\n22 Det fremgaar af forelaeggelseskendelsen, at F.C. Terhoeve's anbringende i henhold til nederlandske bevisregler i skattesager derfor maa afvises.\n23 For det foerste er det ifoelge den nationale domstol ikke sikkert, at et forhold som det i hovedsagen foreliggende er omfattet af traktatens artikel 48. For det andet rejser retten det spoergsmaal, om nederlandske bevisregler kan anvendes uden indskraenkninger, eller om faellesskabsretten indebaerer bestemte principper eller regler paa omraadet. For det tredje er retten i tvivl om den noejagtige raekkevidde af de faellesskabsretlige bestemmelser om arbejdskraftens frie bevaegelighed. Endelig rejser retten spoergsmaalet om, hvad konsekvenserne ville vaere, hvis de nederlandske bestemmelser var i strid med faellesskabsretten.\n24 Da Gerechtshof, Hertogenbosch, var af den opfattelse, at det var noedvendigt at anmode Domstolen om en fortolkning af faellesskabsretten, har den udsat sagen og forelagt foelgende praejudicielle spoergsmaal:\n»1) Finder faellesskabsrettens bestemmelser om arbejdskraftens frie bevaegelighed anvendelse paa en person, som er statsborger i en medlemsstat, som i loebet af aaret flytter sin bopael fra en anden medlemsstat til den medlemsstat, hvori han er statsborger, og som i dette aar successivt udoever loennet beskaeftigelse i hver af disse medlemsstater, naar der ikke er tale om, at han i dette aar har erhvervet stoerstedelen af sin indkomst i én af de to medlemsstater?\n2) a) Foelger det af faellesskabsrettens regler, navnlig af EOEF-traktatens artikel 7 og artikel 48, stk. 2, samt af artikel 7, stk. 2, i forordning nr. 1612/68, at der ved anvendelse af en lovbestemt ordning, som med hensyn til opkraevning af bidrag til sociale sikringsordninger stiller udvandrere og indvandrere mindre fordelagtigt, skal anvendes en formodning for, at denne mindre fordelagtige behandling hovedsagelig rammer statsborgere fra andre stater?\nb) Saafremt spoergsmaal a) besvares bekraeftende, er der da tale om en afkraeftelig eller uafkraeftelig formodning?\nc) Saafremt der er tale om en afkraeftelig formodning, er mulighederne for afkraeftelse heraf da alene bestemt af national procesret, navnlig den paagaeldende medlemsstats bevisregler, eller stiller ogsaa faellesskabsretten krav hertil?\nd) Saafremt faellesskabsretten stiller krav til afkraeftelsen af denne formodning, hvilken betydning skal der da i den foreliggende sag tillaegges foelgende omstaendigheder:\n- Den sagsoegte myndighed har anfoert, at den - langt stoerre - kategori af skattepligtige, der bor i udlandet, for naesten halvdelens vedkommende udgoeres af egne statsborgere, uden under sagen at fremfoere de oplysninger, som denne opfattelse er baseret paa.\n- Sagsoegeren, som har paaberaabt sig indirekte forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet, har ikke bestridt rigtigheden af myndighedens ovennaevnte opfattelse.\n- Den sagsoegte myndighed er betydeligt bedre end sagsoegeren i stand til at indsamle oplysninger, som eventuelt vil kunne afkraefte den naevnte formodning?\n3) Findes der en regel i faellesskabsretten, som uanset spoergsmaalet, om der er tale om (indirekte) forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet, er til hinder for, at en medlemsstat over for en arbejdstager, som i loebet af et kalenderaar flytter sin bopael fra denne medlemsstat til en anden medlemsstat, eller omvendt, i aaret for flytningen foretager en hoejere ansaettelse af bidraget til sociale sikringsordninger end over for en arbejdstager, som under i oevrigt samme omstaendigheder i hele dette aar har opretholdt sin bopael i én medlemsstat?\n4) Saafremt opkraevning af et hoejere bidrag som omtalt i det forrige spoergsmaal i princippet er i strid med EOEF-traktatens artikel 7 eller artikel 48, stk. 2, eller med nogen anden regel i faellesskabsretten, kan denne foranstaltning i saa fald begrundes ud fra en eller flere af foelgende omstaendigheder, eventuelt set i indbyrdes sammenhaeng:\n- Foranstaltningen foelger af en lovbestemt ordning, som af hensyn til forenkling af opkraevningen gaar ud paa, at opkraevning af indkomstskat og af bidrag til sociale sikringsordninger i vidt omfang, om end ikke fuldstaendigt, skal falde sammen.\n- Loesninger, som, naar denne sammenhaeng bevares, modvirker den naevnte opkraevning af hoejere bidrag, foerer til gennemfoerelsestekniske problemer eller til muligheden for overkompensation.\n- I nogle tilfaelde, om end ikke i dette tilfaelde, er det samlede tryk af indkomstskat og bidrag til sociale sikringsordninger lavere for indvandrere og udvandrere i aaret for flytningen end for personer, som under i oevrigt samme omstaendigheder har beholdt samme bopael hele aaret?\n5) a) Saafremt opkraevning af et hoejere bidrag som omhandlet i spoergsmaal 3 er i strid med EOEF-traktatens artikel 7 eller artikel 48, stk. 2, eller med nogen anden regel i faellesskabsretten, skal der i saa fald ved vurderingen af, om der i et konkret tilfaelde faktisk er tale om opkraevning af et hoejere bidrag, alene tages hensyn til arbejdsindkomsten eller ogsaa til den paagaeldendes oevrige indkomster, f.eks. indtaegter af fast ejendom?\nb) Saafremt andre indkomster end arbejdsindkomsten skal lades ude af betragtning, hvorledes skal det da beregnes, om og i hvilket omfang opkraevningen af bidrag paa grundlag af arbejdsindkomsten foerer til, at den paagaeldende vandrende arbejdstager stilles mindre fordelagtigt?\n6) a) Saafremt der i det foreliggende tilfaelde maatte vaere tale om en tilsidesaettelse af en regel i faellesskabsretten, er den nationale domstol da forpligtet til at afhjaelpe denne tilsidesaettelse, ogsaa selv om det kraever, at der foretages et valg mellem forskellige alternativer, som hver isaer har fordele og ulemper?\nb) Saafremt den nationale domstol i dette tilfaelde faktisk afhjaelper en tilsidesaettelse af faellesskabsretten, giver sidstnaevnte da anvisninger med hensyn til det valg, som den herved skal foretage mellem forskellige taenkelige loesninger?«\n25 Med det foerste spoergsmaal oensker den nationale domstol naermere bestemt at faa oplyst, om traktatens artikel 48 og artikel 7 i forordning nr. 1612/68 kan paaberaabes af en arbejdstager over for den medlemsstat, i hvilken han er statsborger, naar han har boet og udoevet loennet beskaeftigelse i en anden medlemsstat.\n26 Det bemaerkes, at ifoelge fast retspraksis kan traktatens bestemmelser om fri bevaegelighed for personer og de retsakter, der er udstedt til gennemfoerelse heraf, ikke finde anvendelse paa aktiviteter, som ikke har tilknytning til nogen af de forhold, faellesskabsretten gaelder for, og som udgoer et rent internt forhold i en medlemsstat (dom af 28.1.1992, sag C-332/90, Steen, Sml. I, s. 341, praemis 9, af 16.1.1997, sag C-134/95, USSL n_ 47 di Biella, Sml. I, s. 195, praemis 19, af 5.6.1997, forenede sager C-64/96 og C-65/96, Uecker og Jacquet, Sml. I, s. 3171, praemis 16, og af 2.7.1998, forenede sager C-225/95, C-226-95 og C-227/95, Kapasakalis m.fl., Sml. I, s. 4239, praemis 22).\n27 Som Domstolen imidlertid har fastslaaet, navnlig i dom af 23. februar 1994 (sag C-419/92, Scholz, Sml. I, s. 505, praemis 9), er enhver statsborger i en medlemsstat, som har gjort brug af sin ret i henhold til arbejdskraftens frie bevaegelighed, og som har haft beskaeftigelse i en anden medlemsstat, saaledes omfattet af de naevnte bestemmelsers anvendelsesomraade uanset sin bopael og sit statsborgerskab.\n28 I den foreliggende sag betyder dette, at selv om F.C. Terhoeve, som er nederlandsk statsborger, over for de nederlandske myndigheder oensker at paaberaabe sig bestemmelserne om arbejdskraftens frie bevaegelighed, har dette ingen virkning for anvendelsen af disse bestemmelser. F.C. Terhoeve har netop klaget over, at han er blevet behandlet mindre fordelagtigt, fordi han har udfoert arbejde i en anden medlemsstat.\n29 Det foerste spoergsmaal skal derfor besvares med, at traktatens artikel 48 og artikel 7 i forordning nr. 1612/68 kan paaberaabes af en arbejdstager over for den medlemsstat, i hvilken han er statsborger, saafremt han har boet og udoevet loennet beskaeftigelse i en anden medlemsstat.\n30 Med det andet og det tredje spoergsmaal, som behandles samlet, oensker den nationale domstol naermere bestemt at faa oplyst, om traktatens artikel 7 og artikel 48 eller artikel 7, stk. 2, i forordning nr. 1612/68 er til hinder for, at en medlemsstat afkraever en arbejdstager, der i loebet af et aar har flyttet sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, hoejere bidrag til sociale sikringsordninger, end dem, som under tilsvarende omstaendigheder skulle betales af en arbejdstager, som i hele aaret har opretholdt sin bopael i den paagaeldende medlemsstat, uden at den foerstnaevnte arbejdstager i oevrigt oppebaerer ekstra sociale ydelser. Saafremt besvarelsen af dette spoergsmaal maatte vaere afhaengig af, at der er tale om forskelsbehandling af arbejdstagere, der er statsborgere i andre medlemsstater, oensker den nationale domstol yderligere at faa oplyst, om der under saadanne omstaendigheder er formodning for forskelsbehandling, og i bekraeftende fald om denne formodning kan afkraeftes, og i bekraeftende fald paa hvilke betingelser.\n31 Det bemaerkes indledningsvis, at i henhold til artikel 14, stk. 1, litra a), i Raadets forordning (EOEF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger paa arbejdstagere, selvstaendige erhvervsdrivende og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Faellesskabet, som affattet ved Raadets forordning (EOEF) nr. 2001/83 af 2. juni 1983 (EFT L 230, s. 6), er en person, der paa en medlemsstats omraade har loennet beskaeftigelse for en virksomhed, hvortil han normalt er knyttet, og som af denne virksomhed udsendes til en anden medlemsstats omraade for dér at udfoere et arbejde for denne virksomheds regning, fortsat omfattet af lovgivningen i den foerstnaevnte medlemsstat, forudsat at varigheden af dette arbejde ikke paaregnes at overstige ét aar, og at han ikke udsendes for at afloese en anden person, hvis udstationeringsperiode er udloebet.\n32 Det foelger heraf, at med hensyn til social sikring er en person, der befinder sig i F.C. Terhoeve's situation, derfor i princippet fortsat omfattet af nederlandsk lovgivning i den periode, i hvilken han udoever loennet beskaeftigelse i Det Forenede Kongerige.\n33 Derefter skal det argument undersoeges, som den nederlandske regering har fremfoert under den mundtlige forhandling, nemlig at da faellesskabsretten ikke begraenser medlemsstaternes kompetence til selv at udforme deres sociale sikringsordninger (dom af 7.2.1984, sag 238/82, Duphar m.fl., Sml. s. 523, af 17.2.1993, forenede sager C-159/91 og C-160/91, Poucet og Pistre, Sml. I, s. 637, af 26.3.1996, sag C-238/94, García m.fl., Sml. I, s. 1673, og af 17.6.1997, sag C-70/95, Sodemare m.fl., Sml. I, s. 3395), kan de nationale myndigheder selv frit udforme deres finansieringsordninger.\n34 Det bemaerkes, at i mangel af en harmonisering paa faellesskabsniveau tilkommer det foelgelig hver medlemsstat i lovgivningen at fastsaette vilkaarene for retten eller forpligtelsen til at blive tilsluttet en social sikringsordning, men at medlemsstaterne imidlertid skal overholde faellesskabsretten ved udoevelsen af denne kompetence (jf. isaer domme af 28.4.1998, sag C-120/95, Decker, Sml. I, s. 1831, praemis 22 og 23, og sag C-158/96, Kohll, Sml. I, s. 1931, praemis 18 og 19).\n35 Den omstaendighed, at den i hovedsagen omhandlede ordning vedroerer finansieringen af den sociale sikring, kan derfor ikke udelukke anvendelsen af traktatens bestemmelser, herunder bestemmelserne om arbejdskraftens frie bevaegelighed.\n36 Med hensyn til traktatens artikel 48, som skal gennemgaas foerst, har Domstolen gentagne gange udtalt, at denne bestemmelse er udtryk for et grundlaeggende princip, som er fastslaaet i EF-traktatens artikel 3, litra c), hvori det hedder, at Faellesskabets virke, med de i artikel 2 naevnte maal for oeje, skal indebaere fjernelse af hindringerne for den frie bevaegelighed for personer mellem medlemsstaterne (jf. navnlig dom af 7.7.1976, sag 118/75, Watson og Belmann, Sml. s. 1185, praemis 16, og af 7.7.1992, sag C-370/90, Singh, Sml. I, s. 4265, praemis 15).\n37 Domstolen har ligeledes fastslaaet, at alle traktatens bestemmelser vedroerende den frie bevaegelighed for personer skal goere det lettere for faellesskabsborgerne at udoeve erhvervsmaessig beskaeftigelse af enhver art paa hele Faellesskabets omraade, og at disse bestemmelser indeholder et forbud mod foranstaltninger, som kan skade disse borgere, saafremt de oensker at udoeve en erhvervsmaessig beskaeftigelse paa en anden medlemsstats omraade (jf. dom af 7.7.1988, sag 143/87, Stanton, Sml. s. 3877, praemis 13, dommen i Singh-sagen, praemis 16, samt dom af 15.12.1995, sag C-415/93, Bosman, Sml. I, s. 4921, praemis 94).\n38 Medlemsstaternes statsborgere har saaledes navnlig en ret, som de afleder direkte af traktaten, til at forlade deres oprindelsesland og rejse ind i og tage ophold i en anden medlemsstat med henblik paa dér at udoeve en erhvervsmaessig beskaeftigelse (jf. bl.a. dom af 5.2.1991, sag C-363/89, Roux, Sml. I, s. 273, praemis 9, Singh-dommen, praemis 17, samt Bosman-dommen, praemis 95).\n39 Bestemmelser, som forhindrer en statsborger i en medlemsstat i at forlade sit oprindelsesland med henblik paa at udoeve retten til fri bevaegelighed, eller som faar ham til at afholde sig fra dette forehavende, udgoer derfor hindringer for denne frihed, uanset om de finder anvendelse uafhaengigt af de paagaeldende arbejdstageres nationalitet (jf. dom af 7.3.1991, sag C-10/90, Masgio, Sml. I, s. 1119, praemis 18 og 19, og Bosman-dommen, praemis 96).\n40 En statsborger i en medlemsstat ville kunne blive afholdt fra at forlade den medlemsstat, hvor han er bosiddende, for at udoeve loennet beskaeftigelse i en anden medlemsstat som omhandlet i traktaten, saafremt han skulle betale hoejere bidrag til sociale sikringsordninger, end saafremt han var blevet boende hele aaret i samme medlemsstat, uden at han dog dermed faar ret til ekstra sociale ydelser som kompensation for det hoejere bidrag.\n41 Det foelger heraf, at en national lovgivning som den i hovedsagen omhandlede derfor udgoer en hindring for arbejdskraftens frie bevaegelighed, som i princippet er forbudt i henhold til traktatens artikel 48. Det er derfor ikke noedvendigt at undersoege, om der er tale om indirekte forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet, som kan vaere forbudt i medfoer af traktatens artikel 7 og 48 eller i medfoer af artikel 7, stk. 2, i forordning nr. 1612/68, og det er heller ikke noedvendigt at undersoege, hvilke formodningsregler, der eventuelt finder anvendelse i denne henseende.\n42 Det andet og det tredje spoergsmaal skal derfor besvares med, at traktatens artikel 48 er til hinder for, at en medlemsstat afkraever en arbejdstager, der i loebet af et aar har flyttet sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, hoejere bidrag til sociale sikringsordninger end dem, som under tilsvarende omstaendigheder skulle betales af en arbejdstager, som i hele aaret har opretholdt sin bopael i den paagaeldende medlemsstat, uden at den foerstnaevnte arbejdstager i oevrigt oppebaerer ekstra sociale ydelser.\n43 Under hensyn til besvarelsen af de foregaaende spoergsmaal maa det antages, at den nationale domstol med det fjerde spoergsmaal oensker at faa oplyst, om opkraevningen af hoejere bidrag fra en arbejdstager, der flytter sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, og som i princippet er i strid med traktatens artikel 48, kan vaere berettiget, for det foerste fordi den foelger af en lovgivning, som har til formaal at forenkle og samordne opkraevningen af indkomstskat og af bidrag til sociale sikringsordninger, og for det andet fordi der til andre opkraevningsmetoder er knyttet gennemfoerelsestekniske vanskeligheder, og for det tredje, fordi andre fordele i forbindelse med indkomstbeskatningen i visse situationer kan foere til kompensation eller endog overkompensation af skaden i forbindelse med opkraevningen af bidrag.\n44 Med hensyn til den foerste begrundelse skal det bemaerkes, at medlemsstaterne i princippet fortsat frit kan regulere opkraevning af skatter og bidrag til sociale sikringsordninger, og at de naturligvis kan tilstraebe en forenkling og samordning af bestemmelserne herom. Men uanset hvor oenskeligt dette end er, kan det ikke tjene som begrundelse for, at de rettigheder, som borgerne har i medfoer af traktatens bestemmelser, hvori deres grundrettigheder er forankret, tilsidesaettes.\n45 Det samme gaelder for den anden begrundelse, som den nationale domstol henviser til. Forvaltningsmaessige hensyn kan nemlig ikke begrunde, at en medlemsstat fraviger faellesskabsrettens regler. Dette princip maa saa meget mere gaelde, saafremt den paagaeldende fravigelse medfoerer, at udoevelsen af en af de grundlaeggende rettigheder, som udspringer af faellesskabsretten, udelukkes eller begraenses (jf. i denne retning dom af 4.12.1986, sag 205/84, Kommissionen mod Tyskland, Sml. s. 3755, praemis 54).\n46 Med hensyn til den tredje begrundelse, som den nationale domstol har anfoert, er det under hensyn til sagens akter tilstraekkeligt at fastslaa, at en person, der befinder sig i F.C. Terhoeve's situation, ikke har nogen som helst fordel ved beregningen af indkomstskatten. Den omstaendighed, at andre arbejdstagere, som i aarets loeb har flyttet deres bopael og befinder sig i en anden situation end F.C. Terhoeve, kan faa fordele for saa vidt angaar beregningen af indkomstskatten, kan ikke ophaeve eller udligne den ovenfor beskrevne hindring for den frie bevaegelighed (jf. i denne retning dom af 7.6.1988, sag 20/85, Roviello, Sml. s. 2805).\n47 Det fjerde spoergsmaal skal derfor besvares med, at en opkraevning af hoejere bidrag fra en arbejdstager, der flytter sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, og som i princippet er i strid med traktatens artikel 48, ikke kan begrundes med, at den foelger af en lovgivning, som har til formaal at forenkle og samordne opkraevningen af indkomstskat og af bidrag til sociale sikringsordninger eller med, at der til andre opkraevningsmetoder er knyttet gennemfoerelsestekniske vanskeligheder, eller at der i visse situationer er andre fordele i forbindelse med indkomstbeskatningen, som kan medfoere kompensation eller endog overkompensation af skaden vedroerende bidrag til sociale sikringsordninger.\nDet femte spoergsmaal\n48 Med det femte spoergsmaal oensker den nationale ret naermere bestemt at faa oplyst, om der ved bedoemmelsen af, om udgiften til bidrag til sociale sikringsordninger for en arbejdstager, der har flyttet sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, er stoerre end for en arbejdstager, der har opretholdt sin bopael i samme medlemsstat, kun skal tages hensyn til arbejdsindkomst eller ogsaa til andre indtaegter, f.eks. indtaegter af fast ejendom.\n49 Indledningsvis bemaerkes, at traktatens artikel 48 kun finder anvendelse paa arbejdstagere og paa personer, som flytter for at soege arbejde. Personer, der har indtaegter fra andre kilder, navnlig fra fast ejendom, er saaledes ikke omfattet af denne bestemmelse.\n50 En person, som henhoerer under artikel 48's personelle anvendelsesomraade, kan dog paaberaabe sig denne bestemmelse for at anfaegte en national lovgivning, som indebaerer en hindring for hans ret til fri bevaegelighed, uanset hvad der danner grundlag for denne hindring.\n51 For det andet tilkommer det, da de nationale lovgivninger ikke er harmoniseret paa faellesskabsplan, i princippet medlemsstaterne at fastsaette, hvilke indkomster der skal tages hensyn til ved beregningen af bidrag til sociale sikringsordninger.\n52 Saafremt den nationale lovgivning ved fastsaettelsen af stoerrelsen af bidragene til sociale sikringsordninger ikke kun tager arbejdsindtaegter i betragtning, men tillige andre indkomster, maa den dog ikke herigennem stille de arbejdstagere, som i loebet af et aar flytter for at udfoere arbejde paa en anden medlemsstats omraade, ugunstigere end de arbejdstagere, som bliver boende i samme medlemsstat. Foelgelig har karakteren af den indkomst, som indgaar i beregningen af bidragene til sociale sikringsordninger, ikke nogen relevans for hovedsagen.\n53 Det femte spoergsmaal skal derfor besvares med, at ved bedoemmelsen af, om udgiften til bidrag til sociale sikringsordninger for en arbejdstager, der har flyttet sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, er stoerre end for en arbejdstager, der har opretholdt sin bopael i samme medlemsstat, skal der tages hensyn til alle de indtaegter, der ifoelge den nationale lovgivning er relevante for fastsaettelsen af bidragsbeloebet, i givet fald ogsaa indtaegter af fast ejendom.\nDet sjette spoergsmaal\n54 Under hensyn til besvarelsen af de foregaaende spoergsmaal omhandler det sjette spoergsmaal de virkninger, som er forbundet med den nationale domstols konstatering af, at den omtvistede nationale lovgivning er i strid med traktatens artikel 48.\n55 Som Domstolen allerede har udtalt i dom af 4. december 1974 (sag 41/74, Van Duyn, Sml. s. 1337), har traktatens artikel 48 umiddelbar virkning i medlemsstaternes retsorden og hjemler borgerne rettigheder, som de nationale domstole skal beskytte.\n56 Efter fast retspraksis har enhver national ret inden for sin kompetence pligt til at anvende faellesskabsretten fuldt ud og til at beskytte de rettigheder, som faellesskabsretten tillaegger borgerne, idet den skal undlade at anvende enhver modstridende bestemmelse i national lov.\n57 I oevrigt bemaerkes, at saafremt national ret i strid med faellesskabsretten behandler grupper af personer forskelligt, skal medlemmerne af den gruppe, der stilles ugunstigt, behandles paa samme maade og vaere omfattet af de samme regler som de oevrige beroerte, idet disse regler er de eneste, man kan henholde sig til, naar faellesskabsretten ikke er korrekt anvendt (jf. mutatis mutandis dom af 4.12.1986, sag 71/85, Federatie Nederlandse Vakbeweging, Sml. s. 3855, af 24.3.1987, sag 286/85, McDermott og Cotter, Sml. s. 1453, af 13.12.1989, sag C-102/88, Ruzius-Wilbrink, Sml. s. 4311, af 27.6.1990, sag C-33/89, Kowalska, Sml. I, s. 2591, og af 7.2.1991, sag C-184/89, Nimz, Sml. I, s. 297).\n58 Derfor skal de bidrag til sociale sikringsordninger, som skal betales af en arbejdstager, der flytter fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, fastsaettes til samme niveau som de bidrag, der skal betales af en arbejdstager, der har opretholdt sin bopael i samme medlemsstat.\n59 Det sjette spoergsmaal skal derfor besvares med, at saafremt den omtvistede nationale lovgivning er i strid med traktatens artikel 48, har en arbejdstager, der flytter sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, ret til, at hans bidrag til sociale sikringsordninger fastsaettes til samme niveau som de bidrag, der skal betales af en arbejdstager, der har opretholdt sin bopael i samme medlemsstat.\n60 De udgifter, der er afholdt af den nederlandske regering og af Kommissionen, som har afgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke erstattes. Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i den sag, der verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger.\nvedroerende de spoergsmaal, der er forelagt af Gerechtshof, Hertogenbosch, ved kendelse af 30. december 1994, for ret:\n1) EOEF-traktatens artikel 48 og artikel 7 i Raadets forordning nr. 1612/68/EOEF af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet kan paaberaabes af en arbejdstager over for den medlemsstat, i hvilken han er statsborger, saafremt han har boet og udoevet loennet beskaeftigelse i en anden medlemsstat.\n2) Traktatens artikel 48 er til hinder for, at en medlemsstat afkraever en arbejdstager, der i loebet af et aar har flyttet sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, hoejere bidrag til sociale sikringsordninger end dem, som under tilsvarende omstaendigheder skulle betales af en arbejdstager, som i hele aaret har opretholdt sin bopael i den paagaeldende medlemsstat, uden at den foerstnaevnte arbejdstager i oevrigt oppebaerer ekstra sociale ydelser.\n3) En opkraevning af hoejere bidrag fra en arbejdstager, der flytter sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, og som i princippet er i strid med traktatens artikel 48, kan ikke begrundes med, at den foelger af en lovgivning, som har til formaal at forenkle og samordne opkraevningen af indkomstskat og af bidrag til sociale sikringsordninger eller med, at der til andre opkraevningsmetoder er knyttet gennemfoerelsestekniske vanskeligheder, eller at der i visse situationer er andre fordele i forbindelse med indkomstbeskatningen, som kan medfoere kompensation eller endog overkompensation af skaden vedroerende bidrag til sociale sikringsordninger.\n4) Ved bedoemmelsen af, om udgiften til bidrag til sociale sikringsordninger for en arbejdstager, der har flyttet sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, er stoerre end for en arbejdstager, der har opretholdt sin bopael i samme medlemsstat, skal der tages hensyn til alle de indtaegter, der ifoelge den nationale lovgivning er relevante for fastsaettelsen af bidragsbeloebet, i givet fald ogsaa indtaegter af fast ejendom.\n5) Saafremt den omtvistede nationale lovgivning er i strid med traktatens artikel 48, har en arbejdstager, der flytter sin bopael fra én medlemsstat til en anden for at udoeve loennet beskaeftigelse dér, ret til, at hans bidrag til sociale sikringsordninger fastsaettes til samme niveau som de bidrag, der skal betales af en arbejdstager, der har opretholdt sin bopael i samme medlemsstat.


@560 - @561\nTillader udvælgelse af områder i et lag og automatisk oprettelse af en vej som polygon. Lavet for at lette kortlægning af bygninger fra baggrunds lag. Optimeret til basemap.at. Flere detaljer\nThis plugin merge two overlapped contours.First selected contour is priority Flere detaljer\nDownloader OSM data langs en vej Flere detaljer\nGiver mulighed for at filtrere unødvendige GPS spor fra Flere detaljer\nSimpelt værktøj til at tagge husnumre. Flere detaljer\nThis plugin is helping you improve the OSM map by pointing at probable missing geometries (roads, parkings, path and water trails), missing traffic flow direction or missing turn restrictions in OSM. Flere detaljer\nGiver støtte ved kortlægningen af indendørs OSM bygningsdata. Indeholder en tjekker og en korttegningsstil til indendørs-data. Flere detaljer\nKonverter data fra Open Data portaler til OSM lag Flere detaljer\nLets you map from OpenStreetCam street level imagery. Flere detaljer\nAnbefaler kategorier/tags på nyoprettede OSM enheder ved at analysere rumlige enheder i træningsfunktioner og bruge SVM klassifikation Flere detaljer\nImporter/exporter OSM data i PBF format Flere detaljer\nDenne udvidelse tillader at vise ethvert billede som baggrund i JOSM og rette det til efter kortet. Flere detaljer\nDet store JGoodies Plastic udseende. Flere detaljer\nViser stop fra udvalgte offentlige transportruter som graf Flere detaljer\nUdvidelse til mærkning af objekter baseret på et udvalg af vejskilte. Dialogen kan åbnes ved at klikke på et lille ikon i øverste højre hjørne af vinduet egenskaber. Tilgængelige prædefinerede lande: Belgien, Tyskland, Polen, Slovakiet, Spanien. Flere detaljer\nThe ScoutSigns plugin helps you quickly map speed limits and other information from actual road signs automatically captured by Scout users while driving. Flere detaljer\nStart browser med en web ressource ud fra et valgt objekt der har kendte tags, såsom Wikipedia Flere detaljer\nIndpas skal-rettes (https://osmlab.github.io/to-fix/) i JOSM for at reparere fejl i OpenStreetMap Flere detaljer\n(Denne udvidelse arbejdes der i øjeblikket med!!!) Link og synkroniserer en video med geografiske koordinater mod et GPS spor, brug det til at identificere synlige objekter. Flere detaljer\nForenkler at knytte OSM objekter til Wikipedia artikler og Wikidata emner Flere detaljer\nLast modified 2 months ago Last modified on 2018-03-16T22:13:25+01:00


Mand antaster 12-årig ved skole: Det var dumt... | KRAV MAGA LEJRE\nManden sagde ‘hej’ til drengen, som svarede, at han ikke måtte tale med fremmede. Manden fortalte, at han havde en is.\nDen 12-årige dreng valgte at skifte retning, men manden fortsatte med at følge efter ham. Til sidst greb manden fat i drengens håndled.\nDet fik drengen til at vende sig om og sparke manden i skridtet. Drengen fik derefter mulighed for at løbe fra stedet og hen på skolen, hvor han fortalte, hvad der var sket.\nSjusket hår og store flyveører\nTil Østjyllands Politi har drengen beskrevet manden som værende:\n30 år, lys i huden, 175-180 centimeter høj og spinkel af bygning. Han havde mørkt, halvlangt, sjusket hår, store flyveører og skægstubbe, og han var iført mørk trøje og bukser, samt en gul, tynd vest ud over. Han talte dansk til drengen.\nØstjyllands Politi oplyser i en pressemeddelelse, at det ikke ved, hvad grunden var til, at drengen blev kontaktet af manden. Men på grund af hændelsen opfordrer politiet nu forældre til at tage en snak med deres børn om, hvordan de skal forholde sig, hvis de oplever fremmede, der tager kontakt til dem.\n»Det er vigtigt at understrege, at der ikke skete drengen noget, men vi opfordrer forældre i området til at tage en snak med deres børn om, hvordan de skal forholde sig, hvis de skulle opleve noget lignende,« skriver Østjyllands Politi.\nDerudover vil politiet gerne i kontakt med den anden person, der stod ved stoppestedet, da den 12-årige dreng kom forbi. Andre, der har været i området og kan have set manden eller optrinnet, eller som i øvrigt kunne have oplysninger til sagen, må også meget gerne kontakte Østjyllands Politi på 114.\nVil du også lære at forsvare dig selv?\nVil du også lære at forsvare dig som den seje knægt fra Tilst, så kan du komme og træne med Krav Maga Lejre’s teenagehold hver søndag fra kl. 13-14:30. Kom og lær frigørelsesgreb, skridtspark og meget mere realistisk selvforsvar!\nKom og få en gratis prøvetime – kontakt os allerede i dag!