Resultatkontrakt 2004-2007 - Bilag\n> Forsiden > Om GEUS > Fakta om GEUS > Resultatkontrakter > Resultatkontrakt 2004-2007 - Bilag\nResultatkontrakt 2008-2011 - Bilag\nResultatkontrakt 2004-2007 - Tillæg\nResultatkontrakt 2004-2007 - BilagValgt i øjeblikket\nBILAG til Resultatkontrakt 2004-2007\nGEUS - Bilag til Resultatkontrakt 2004-2007\nBilag 1: GEUS' organisationsplan\nBilag 2: GEUS' vision\nBilag 3: Strategiske indsatsområder\nBilag 4: GEUS' institutionsmål 2004\nBilag 5: GEUS' bidrag til koncernmål 2004\nGeologi for et samfund i forandring\nSom rigets geologiske undersøgelse bidrager GEUS til samfundsudviklingen ved at forfølge sin vision.\nGEUS skal være en internationalt anerkendt, og på udvalgte områder førende, forsknings- og rådgivningsinstitution inden for miljøgeologi, vandressourcer, energi og mineralske råstoffer.\nGEUS skal være den centrale institution i rådgivningen af danske og grønlandske myndigheder i alle spørgsmål, hvor geologiske forhold er af betydning.\nGEUS skal være det nationale geologiske datacenter, der er i front internationalt og sikrer troværdig og uafhængig information til gavn for offentlighed og erhvervsliv.\nGEUS skal være en attraktiv arbejdsplads, hvor etiske normer og sociale værdier er bærende i virksomhedskulturen.\nGEUS skal være aktiv i udvikling af geologien i fagets grænseområder.\nGEUS skal være toneangivende i at udvikle partnerskab med andre forskningsinstitutioner, erhvervsliv og internationale organisationer.\nGEUS skal sammen med parterne i Geocentret være et internationalt kendt forskningscenter, som tiltrækker gæsteforskere og ph.d.-studerende.\nGEUS skal være en synlig aktør i den internationale udviklingsbistand vedrørende udnyttelse og beskyttelse af geologiske naturressourcer.\nGEUS skal være synlig i samfundet og formidle geologisk viden til offentligheden på en lettilgængelig måde.\nGEUS' data og kort på Internettet\nAt gøre de væsentligste af GEUS' data tilgængelige for offentligheden via Internettet for at opnå en bedre samfundsmæssig udnyttelse af de geologiske data, samt at opfylde kravene om åbenhed, formuleret i bl.a. Århuskonventionen og i regeringens intentioner vedrørende digital forvaltning.\nDer etableres hjemmesider med faciliteter til præsentation, søgning og hjemtagning af data fra GEUS' digitale databaser og digitale kort. I løbet af resultatkontraktperioden forventes alle relevante data at være tilgængelige på Internettet. Derudover udvikles webservices, der sætter andre institutioner og firmaer i stand til at trække på og nyttiggøre de geologiske data evt. i kombination med egne data. Disse webservices udvikles efter anbefalingerne fra den Digitale Taskforce kombineret med de standarder, der er gældende inden for den geologiske verden. Faciliteterne vil også blive anvendt til en tidssvarende markedsføring af GEUS' data.\nHjemmesider med offentlig adgang med faciliteter til søgning og hjemtagning af data fra GEUS' digitale databaser og digitale kort.\nWebservices som sikrer at eksterne brugere kan nyttiggøre GEUS' digitale data f.eks. på egne hjemmesider og i egne programmer.\nUdvikling af driftsrutiner til overførsel af data til webserver.\nUdvikling af faciliteter til præsentation data på GEUS' websider.\nData for vandboringer på GEUS' websider juni 2004.\nUdvikling af faciliteter på GEUS' web-sider til præsentation af øvrige miljø- og råstofrelate-rede data og kort.\nOrganisering af data fra Grønland til brug for præsentation på Internettet.\nUdvikling af faciliteter på GEUS' websider til præsentation af data og kort fra Grønland.\nØvrige miljø- og råstofrelaterede data og kort fra Danmark på GEUS' websider marts 2005.\nGEUS' data og kort fra Grønland på GEUS' websider juli 2005.\nUdvikling af faciliteter på GEUS' websider til præsentation af energirelaterede data og kort\nUdvikling af generelt web-service programmel.\nUdvikling af webservices for miljørelaterede data.\nEnergirelaterede data og kort fra Danmark på GEUS' web-sider november 2006.\nWebservices for miljø- og energirelaterede-data til tilgængelige januar 2006.\nUdvikling af webservices for energi- og råstofrelaterede data.\nWebservices for miljø- og energirelaterede data tilgængelige januar 2007.\nWeb-services for råstofrelaterede data tilgængelige juni 2007.\nMiljøstyrelsen, Skov- og Naturstyrelsen, Energistyrelsen, Danmarks Miljøundersøgelser, amterne, DANVA, Grønlands Hjemmestyres Råstofdirektorat og Kort- og Matrikelstyrelsen.\nBasisfinansiering kombineret med indtægtsdækket virksomhed, idet nogle af interessenterne må forventes mod betaling af være interesseret i at påvirke hvordan data tilgængeliggøres.\nStrategisk indsatsområde 1.2\nPopulærvidenskabelig formidling fra Geocentret\nAt øge kendskabet til og interessen for geovidenskaberne og deres betydning for samfundsudviklingen, samt at forbedre offentlighedens viden om GEUS' og Geocentrets virke.\nGEUS vil fremover tilrettelægge sit informationsarbejde, så det i størst muligt omfang baserer sig på og tilgodeser samarbejdet i Geocentret. Samarbejdet omfatter både fælles formidlingsaktiviteter og koordinering af individuelle aktiviteter fra parterne. Indsatsen skal øge synligheden af geovidenskaberne i den brede offentlighed og appellere til undervisning i geovidenskabelige emner i folke- og gymnasieskolen bl.a. med henblik på at rekruttere studenter til naturfagene.\nAktiviteterne vil omfatte udgivelse af et fælles populærvidenskabeligt Geocenter-blad med et bredt spektrum af emner inden for geologi og geografi, en fælles årlig udgivelse om arktiske feltaktiviteter, samt udvidet adgang til oplysninger om Geocentrets aktiviteter via centrets hjemmeside. Endelig vil samarbejdet omfatte fælles afvikling af arrangementer så som populære foredrag, udstillinger, Kulturnat, Geologiens Dag samt praktikantordninger.\nUdgivelse af det fælles blad Geologi og Geografi - Nyt fra Geocenter København, eventuelt kun digitalt.\nUdgivelse af årlig folder om arktiske feltaktiviteter til myndigheder i Grønland og Danmark.\nOffentlig adgang til oplysninger om aktiviteter i Geocentret via centrets hjemmeside.\nFælles initiativer for modtagelse af erhvervspraktikanter og afvikling af foredrag, udstillinger og arrangementer.\nUdarbejdelse af Geologi og Geografi - Nyt fra Geocenter København.\nUdarbejdelse af folder om arktiske feltaktiviteter.\nUdvidet drift af Geocentrets hjemmeside.\nUdgivelse af Geologi og Geografi - Nyt fra Geocenter København.\nUdgivelse af folder om arktiske feltaktiviteter.\nFælles initiativer for modtagelse af erhvervspraktikanter og afholdelse af populærvidenskabelige foredrag og arrangementer fra 2005. Ad hoc deltagelse i regionale eller landsdækkende naturvidenskabelige fremstød fx Kulturnat.\nFælles faste tilbud til erhvervsprakti-kanter i Geocentret samt fælles afvikling af Populære Foredrag og Kulturnat.\nIndsatsområdets aktiviteter overgår til driftsopgaver.\nGeologisk og Geografisk Institut (KU), Geologisk Museum (KU), Skov- og Naturstyrelsen, Undervisningsministeriet og folke- og gymnasieskoler.\nAktiviteterne vil helt overvejende blive finansieret via basismidler.\nGeologisk og hydrologisk modellering i Vandressourceforvaltning\nAt tilvejebringe det forskningsmæssige fundament for integration af geologisk viden og hydrologisk modellering, som grundlag for rådgivning af centrale og decentrale myndigheder og vandforsyninger.\nI hydrologisk modellering er det et stort problem at skaffe tilstrækkelig data og viden om et områdes geologiske og hydrologiske karakteristika. Der er derfor behov for at videreudvikle metoder til at udnytte al eksisterende geologisk viden, herunder viden om geologisk usikkerhed, direkte i hydrologiske modeller. Der er behov for viden om vandstrømningerne og stofomsætningen i de å-nære områder og i vådområder, for at kunne opstille bedre modeller af samspillet mellem grundvand og overfladevand. Vandressourcens kvantitative udvikling og den fremtidige efterspørgsel skal sammenholdes med den klimatiske udvikling, og der skal endvidere udvikles værktøjer og metoder til beskrivelser af scenarier, således at interessenterne kan inddrages i beslutninger på vandområdet.\nMetoder til integration af eksisterende geologisk viden, geologisk usikkerhed og nye geofysiske resultater fra GERDA-databasen i opbygningen af geologiske modeller, som grundlag for den hydrologiske modellering.\nMetoder og database for opbevaring og udveksling af tolkede geologiske modeller.\nMetoder til vurdering af usikkerheder på data og modeller.\nMetoder til integration af geologiske-hydrologiske data med økologiske og socio-økonomiske data med henblik på karakterisering af vandressourcerne og udarbejdelse af indsatplaner som krævet i forbindelse med zonering og Vandrammedirektivet.\nMetoder og anbefalinger til integration af monitering og modellering.\nMetode til standardisering og harmonisering med henblik på forbedret kvalitetssikring af modelprojekter, herunder kvantificering af usikkerhed og følsomhed.\nUdvikling af værktøjer, der muliggør involvering af interessenterne i beslutninger på det hydrologiske område.\nMetoder til multiskala betragtninger ved at anvende DK-modellen som referenceramme for mere detaljerede geologiske og hydrologiske modeller.\nMetoder til karakterisering af interaktionen mellem grundvand, overfladevand, vådområder.\nUdvikling af integrerede modellerings metoder.\nUdvikling af værktøjer til interessent involvering (MERIT).\nMetoder for analysering af grundvandsoverfladevands interaktion.\nUdvikling af metoder til usikkerhedsvurdering (HarmoniRiB).\nForbedret kvalitetssikring af hydrologisk modellering.\nUdvikling af metodikker til integration af monitering og modellering (HarmoniCA).\nBidrag til implementering af Vandrammedirektivet.\nMetodik for hydrologisk modellering på Vandområde-skala.\nSlutrapportering til EU.\nSlutrapportering til Miljøstyrelsen.\nRapport om Metodik til karakterisering af usikkerhed i data.\nRapport om Metodik og Prototype af støtteværktøjer (Guideline Tool, Monitoring Tool) til at sikre kvaliteten gennem en modelleringsproces.\nRapportering vedr datatilgængelighed til EU.\nUdarbejdelse af database for opbevaring af geologiske modeller.\nDatabase for opbevaring og udveksling af geologiske modeller som grundlag for hydrologisk modellering.\nData fra Odense Å karakteriseret med usikkerheder + prototype af usikkerhedsværktøjer.\nRapportering af data assimilationsteknikker.\nUdvikling af metodikker til integration af moni-tering og modellering (HarmoniCA).\nEksempel på indragelse af usikkerhed i beslutningsprocessen fra Odense Å, Usikkerhedsværktøjer + Slutrapport.\nKvalitetssikringsværktøjer + Slutrapport.\nRapportering af anbefalinger og guide-lines + slutrapportering.\nUdvikling af integrerede metodikker (fase 2).\nProjekterne gennemføres primært i samarbejde med internationale og nationale forskningsinstitutioner, Miljøstyrelsen, amterne, større vandforsyninger samt Geocenter partnerne.\nFinansieringen er i væsentlig grad baseret på EU-forskningsmidler, nationale forskningsmidler eller projektaftaler med centrale og decentrale myndigheder samt større vandforsyninger.\nTværgående strategisk Indsatsområde 2.2\nHydrogeologiske modeller af dybtliggende grundvandsmagasiner baseret på integrerede metoder\nAt frembringe ny geologisk viden og hydrologisk forståelse af udviklingen i grundvandskvaliteten i de dybtliggende grundvandsmagasiner i kalk, neogene sandsedimenter samt i begravede dale i prækvartæroverfladen med henblik på at sikre den danske drikkevandsforsyning.\n(i) Begravede dalsystemer indeholder kvartære aflejringer ned til mere end 150 meters dybde, og kan indeholde flere grundvandsmagasiner. Kortlægning foretages ved en kombination af forskellige overfladegeofysiske metoder samt borehulslogging, og der vil blive udviklet en optimal kortlægningsstrategi. Opstilling af forbedrede hydrogeologiske modeller af disse grundvandsmagasiner som grundlag for udvikling af undersøgelsesstrategier af de enkelte enheder. Hydrologiske beregningsmodeller skal kalibreres med aldersbestemmelser af grundvandet og grundvandskemiske data med henblik på forbedret prognosticering af grundvandskvalitetens tidsmæssige udvikling.\n(ii) Neogene sandformationer: Anvendelse af højopløselig refleksionsseismik kombi-neret med log-stratigrafi til kortlægning af de neogene sandsedimenter i Jylland fortsæt-tes og et netværk af dybe boringer søges etableret dækkende de neogene grundvands-magasiner. Udbygning af de stratigrafiske principper som anvendes til at forudsige late-rale og vertikale lithologiske variationer og dermed permeabilitetsvariationer. Årsagen til stedvis optræden af "brunt vand" i disse formationer undersøges med sigte på bedre pronogsticering af problemet. Beregningsmodeller skal kalibreres med aldersbestem-melser af grundvandet i forskellige dele af de neogene grundvandsmagasiner og med grundvandskemiske data med henblik på ressourcevurderinger.\n(iii) Udbygningen af viden om kalkmagasinernes lithostratigrafi og dennes eventuelle betydning for sprækkesystemernes optræden og dermed for grundvandets strømningsforhold vil blive fortsat. Der vil blive anvendt højopløselig refleksionsseismik i kombina-tion med borehulslogging. Statistisk karakterisering af sprækkefordelinger til brug for hydrologiske modeller søges gennemført. Studiet af de hydrogeologiske faktorer og parametre, som synes at styre saltvandspåvirkning af kalkmagasinerne vil blive fortsat, med henblik på at udvikle modeller til prognosticering. Saltvandsgrænsen skal fastlægges i Selandien og Danien kalkmagasiner.\nForbedret hydrologisk modellering af de neogene grundvandsmagasiner i Vestjylland med henblik på opgørelse af den danske grundvandsressource.\nForbedret geologisk og hydrologisk modellering af grundvandsmagasinerne i de begravede dale i prækvartæroverfladen med henblik på opgørelse af den udnyttelige ressource til drikkevandsproduktion.\nForbedret kendskab til kalken (Selandien, Danien og Skrivekridt) som grundvandsmagasin, herunder afklaring af grænsen mellem fersk- og saltvand samt opgørelse af den udnyttelige ressource især omkring hovedstadsregionen, hvor kalken udgør det primære grundvandsmagasin.\nForbedret kendskab til grundvandskvaliteten i de dybtliggende grundvandsmagasiner.\nStratigrafisk undersøgelse af neogene aflejringer.\nAfslutning af kalk-skrivekridt omkring hovedstaden.\nUndersøgelser af begravede dale (EU-INTEREG).\nRapportering af projekt om saltvandsgrænsen i kalkmagasinerne i det Nordøstlige Sjælland.\nAfrapportering af undersøgelser af begravede dale (EU-INTEREG)\nRapporter/artikler med beskrivelse af udvalgte indika-torer for grundvandskvalitet (udvalgt på baggrund af EU's drikkevandsdirektiv) samt grundvandsdateringer foretaget i magasinerne i de begravede dale\nAmterne og de større vandforsyninger er vigtige eksterne partnere i forhold til indsatsområdet, men samarbejdet med DTU omkring kalk magasinerne vil fortsættes, ligesom Miljøstyrelsen vil være hovedinteressent i mange af aktiviteterne.\nIndsatsområdet forventes delvist at skulle gennemføres på baggrund af en række detailprojekter baseret på ekstern finansiering, der samlet set skal tilvejebringe de ønskede resultater. Herudover vil det være nødvendigt at søge nationale og internationale forsknings- og udviklingsmidler.\nNaturlige og miljøfremmede stoffers udvaskning til og omsætning i grundvandet\nAt forbedre forståelsen af transport, mobilisering og omsætning af miljøfremmede stoffer i det hydrologiske kredsløb herunder udviklingen af hydrologisk/geokemiske modeller af relevans for myndigheders zoneringsarbejde og for stoffers skæbne i punktkilder.\nKoncept for Udpegning af Pestidfølsomme Arealer (KUPA) skal operationaliseres for sandede jorde; desuden fortsættes arbejdet med at undersøgel og udvikle et zoneringskoncept for lerjorde.\nTil forståelse af grundvandsforurening og om miljøfremmede stoffers skæbne i vandkredsløbet, sættes der fokus på at forøge viden om stoffernes bindingsforhold, kemiske og mikrobiologiske omsætning samt om skæbneforhold for persistente nedbrydningsprodukter. Resultaterne skal kunne indbygges - sammen med geologiske og hydrologiske data - i eksisterende modeller for transport og omsætning af miljøfremmede stoffer.\nForskningen rettes endvidere imod forståelse af miljøfremmede stoffers skæbne under iltfrie forhold, hvor processer forløber meget langsomt.\nVarslingssystemet for pesticider fortsætter undersøgelserne af de godkendte pesticider, med henblik på tests og videnopbygning om pesticiders omsætning og eventuelle ud-vaskning. Systemet søges også anvendt i forhold til skovbrug, samt andre stofgrupper, f.eks. hormonlignende stoffer.\nMålemetoder til beskrivelse af, og etablering af viden om, mobilisering af naturlige og miljøfremmede stoffer i jord videreudvikles med henblik på at etablere et bedre grundlag for risikovurdering i forbindelse med oprydning af forurenede grunde. GEUS' viden på området skal desuden nyttiggøres i forbindelse med udarbejdelsen af det eventuelt kommende EU Jordrammedirektiv.\nDen eksisterende viden om næringsstoffernes (fosfat- og kvælstof-) kredsløb videreudvikles og bringes i anvendelse i forbindelse med implementeringen af vandramme-direktivet.\nForbedret viden i forhold til lerjorde.\nUdvikling af modelleringsværktøjer der giver bedre estimater for miljøfremmede stoffers transport og omsætning i vandkredsløbet.\nØget kendskab til miljøfremmede stoffers skæbne i grundvandsmagasinerne.\nFortsættelse af Varslingssystem for pesticider, og udvidelse af systemets anvendelse.\nEtablering af et bedre grundlag for risikovurdering af forurenet jord, samt levering af baggrundsværdier i relation til et eventuelt kommende EU-Jordrammedirektiv.\nFortsat overvågning af grundvandsressourcens kvalitet gennem NOVANA og Boringskontrollen.\nPlanlægning af KUPA-ler projektet.\nNova og Novana.\nOmsætning af pesticider i grundvandsmagasinerne.\nUdvikling af immunkemiske analysemetoder.\nÅrlig rapportering af foregående driftssæson samt planlægning af ny sæson.\nUdarbejdelse af projektplan for KUPA-ler.\nÅrlig GRUMO rapport.\nUndersøgelse af BAM's potentielle omsætning under anaerobe forhold.\nAfslutning, udarbejdelse af rapport og artikel.\nUndersøgelse af biotilgængelig-hed af forurening i små koncen-trationer.\nAfsluttes med brugerseminar og artikler.\nDe vigtigste eksterne partnere er: Miljøstyrelsen, amterne, de større vandforsyninger samt DJF, Geocenter partnere, samt KVL, KU, DTU og Skov- og Naturstyrelsen.\nVarslingssystem for pesticider og en fortsat forskning i zonering af lerjorde finansieres via Pesticidplan 2004-2009 (FFL). En række af aktiviteterne forudsættes delfinansieret via forskningsrådsbevillinger. Yderligere finansiering vil blive søgt tilvejebragt fra amterne og vandværkerne, samt fra EU forskningsfonde.\nKulbrinteressourcerne i kalken i Nordsøen\nAt styrke integrationen af relevante geologiske fagdiscipliner med henblik på at bestemme ressourcernes størrelse i udvalgte kalkfelter.\nRegional kortlægning og opbygning af geologiske reservoirmodeller for udvalgte kalkfelter og deres flankeområder. Der vil være fokus på kortlægning af de enkelte lag i reservoiret med hensyn til tykkelse, porøsitet, kulbrintemætning og net/gross forhold - og på baggrund heraf en vurdering af ressourcernes størrelse. På felternes centrale dele bygger kortlægningen først og fremmest på brøndoplysninger kombineret med seismisk tolkning, men med hensyn til flankerne vil det være nødvendigt at anvende seismisk inversion kombineret med en udredning af væksthistorien. I den forbindelse vil migrations- og fyldningshistorien også blive belyst. Arbejdet udføres desuden med sigte på at forbedre kendskabet til kalken som petroleumssystem, således at der opnås en bedre forståelse af kulbrintefordelingen, fluiddynamikken og fældemekanismerne i felterne.\nRegional seismisk tolkning og kortlægning af udvalgte områder i Nordsøen.\nOpbygning af geologiske reservoirmodeller indenfor disse områder.\nUdredning af felternes fyldningshistorie.\nKortlægning og påvisning af mulige migrationsveje til felterne.\n3-D seismisk kortlægning og modellering af Gorm-Dagmar området.\nTolkning af Gorm områdets væksthistorie og fældedannelse.\nRessourceevaluering af Gorm området.\nEtablering af reservoirgeologisk model.\nOpgørelse af tilstedeværende kulbrintemængder.\n3-D seismisk kortlægning og modellering af Svend/Syd-Arne området.\nTolkning af områdets væksthistorie og fældedannelse.\nRessourceevaluering af Svend/Syd-Arne området.\nBasismidler suppleret med industrifinansiering.\nStrategisk indsatsområde 3.2\nKulbrinteressourcerne i Vestgrønland\nAt tiltrække investeringer fra den internationale industri til olieefterforskning i det centrale Vestgrønland, primært ved at opstille og markedsføre fagligt velunderbyggede efterforsknings-modeller.\nArbejdet med olie i Vestgrønland er tæt koblet med "Kubrinte-strategi 2003 for Grønland", som er tiltrådt af det grønlandske Hjemmestyre og den danske regering i juni 2003.\nRegional kortlægning og opstilling af modeller for regional udbredelse af oliekildebjergarter er centrale for den videre efterforskning i Vestgrønland. Der vil være fokus på indsamling og tolkning af seismiske og andre geofysiske data off-shore Vestgrønland samt indsamling af højopløselige geofysiske data og efterfølgende havbundsprøve-indsamling. Om muligt vil tolkning og vurdering af disse data danne basis for opfølgning med korte boringer sidst i resultatkontraktperioden. Analyse og datering af indsamlede og evt. kernede sedimenter og vulkanske bjergarter samt af mulige udsivende kulbrinter vil være vigtige for opstilling af aflejrings- og tektoniske modeller. På Nuussuaq gøres forsøg på at planlægge og gennemføre landseismik, evt. efterfulgt af korte stratigrafiske boringer med et omfattende analytisk program. I forbindelse med det faglige arbejde vil der udover normale rapporter og publikationer blive lagt stor vægt på direkte markedsføring overfor olieindustrien.\nDokumentation af alder og udbredelse af ældre lagserier end de hidtil gennemborede.\nPåvisning og dokumentation af mulige kildebjergarter i inverterede lagserier offshore.\nPåvisning og dokumentation af olie- og gasudsivninger offshore og revurdering af kildebjergartspotentialet.\nJustering af regionale tektoniske modeller.\nOpstilling og markedsføring af nye efterforskningsmæssige modeller.\nBidrag til markedsføring og efterfølgende vurdering af ansøgninger i forbindelse med en kommende udbudsrunde i udvalgte områder i Vestgrønland.\nFortsat geofysisk og geologisk tolkning samt havbundsprøve-indsamling.\nVurdering af mulighed for at gennemføre kerneboringer offshore Vestgrønland m.h.p. identifikation af kildebjergarter.\nFortsat geofysisk og geologisk tolkning.\nJusteret tektonisk model for Vestgrønland. Gennemførelse af stratigrafiske boringer på land eller til havs i Vestgrønland. Aktiviteten afhængig af ekstern finansiering.\nSamarbejdspartnere vil primært være Råstofdirektoratet, Grønlands Hjemmestyre, men også olieindustrien og akademiske partnere, især ved Geocenter København og den Canadiske Geologiske Undersøgelse.\nAktiviteterne forventes finansieret af basismidler og af Råstofdirektoratet, bl.a. som en delvis fortsættelse af indsatsen under den tidligere resultatkontrakt. Der forventes også væsentlige bidrag fra olieindustrien.\nRegional geologi vedrørende sokkelundersøgelsesområderne\nAt gennemføre de i forbindelse med Danmarks ratifikation af FN's Havretskonvention nødvendige undersøgelser i fem områder rundt om Færøerne og Grønland, hvor der potentielt kan gøres krav ud over 200 sømil.\nGEUS er som faglig projektleder en væsentlig bidragyder til sokkelundersøgelserne. Havretskonventionen's § 76 opstiller retningslinier for, hvilke betingelser et land skal opfylde for at kunne gøre krav gældende ud over 200 sømil. Det drejer sig om områder nordøst og sydvest for Færøerne, syd og nordøst for Grønland samt i det Arktiske Ocean nord for Grønland. De væsentligste geologiske betingelser er den naturlige forlængelse af landmasserne ud under havbunden og tykkelsen af de sedimentære lag. Der er behov for at etablere geologiske modeller for de fem mulige områder, som i dag ikke er særligt godt undersøgt. Det er nødvendigt at foretage en omfattende ny dataindsamling af især refraktions- og reflektionsseismiske data og anden geofysik samt geologisk prøvetagning. Det forventes, at dette arbejde kan føre til justerede eller helt nye modeller for skorpeopbygning og tektonisk udvikling for Nordatlanten og det Arktiske Ocean. Følgeforskning, f.eks. samspillet mellem vulkanisme og sedimentation samt studier af større strukturelementer, kan blive meget væsentlige for argumentationen for evt. sokkeludvidelser.\nNye tektoniske kort over de fem områder.\nModeller for naturlig forlængelse i de fem områder.\nSedimenttykkelseskort for de fem områder.\nRapporter som vurderer muligheder for at gøre krav.\nDokumentation af nødvendige data.\nTolkning af data fra nord for Færøerne.\nTolkning af indsamlede data ud for hhv. Sydgrønland og Nordøstgrønland.\nEtablering af seismiske stationer i Nordgrønland til undersøgelse af skorpe strukturen.\nFortsat planlægning af dataindsamling nord for Grønland.\nDataindsamling v. Færøerne.\nEt kort over relevante sedimentmægtigheder nord for Færøerne.\nFastlæggelse af yderligere dataindsamlingsbehov.\nRevideret køreplan med budget for aktiviteter nord for Grønland.\nAfslutning af planlagt dataindsamling.\nTolkning og processering af data med relevans for den naturlige forlængelse fra Færøerne mod Rockall Hatton.\nYderligere dataindsamling ud for Sydgrønland og ud for Nordøstgrønland.\nEn model for den naturlige forlængelse fra Færøerne mod Rockall Hatton.\nVurdering af krav i 2 områder.\nTolkning og processering af data fra seismiske stationer i Nord-grønland.\nRapporter med indstilling om at gøre krav gældende hhv. syd for Grønland og nordøst for Færøerne.\nPræliminær model for skorpestrukturen i Nordgrønland.\nVurdering af krav i yderligere 2 områder.\nRapporter med indstilling om at gøre krav gældende hhv. nordøst for Grønland og sydvest for Færøerne.\nDen overordnede interessent er den danske stat, som ved en særbevilling placeret i Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling finansierer aktiviteterne. Der samarbejdes desuden med de grønlandske og færøske myndigheder. I det faglige arbejde deltager i øvrigt Kort- og Matrikelstyrelsen og Farvandsvæsenet. GEUS har projektledelsen af de faglige aktiviteter. Der er også etableret kontakt m.h.p. samarbejde med forskningsinstitutioner og myndigheder i andre lande om tilsvarende problemstillinger, især Canada, Norge og USA.\nAktiviteterne er foreløbigt finansieret over 10 år med ca. 150 mill. kr. fra Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, hvoraf ca. 50 mill. kr. forventes anvendt ved Færøerne. Der er endnu ikke bevilget midler til aktiviteterne i det Arktiske Ocean.\nSuprakrustaler og deres ressourcer i Grønland\nAt ajourføre, detaljere og formidle viden om prækambriske suprakrustalbjergarter, som findes i både Vest- og Østgrønland, og som kan rumme mineraliseringer af ædel- og basismetaller. At sammenstille og udbygge den eksisterende viden om prækambriske suprakrustaler og deres ressourcer i de mest lovende områder og geologiske miljøer i Grønland.\nIndsatsen vil involvere geologisk kortlægning og ressourcegeologiske undersøgelser, indsamling og anvendelse af geofysiske og geokemiske data, samt organisering af eksisterende og nye data i relevante databaser. Der forventes gennemført feltarbejde i Nuuk regionen, og evt. senere i et nyudpeget område. Feltarbejdet vil omfatte geologisk, geokemisk og/eller geofysisk kortlægning efter behov og opnået finansiering. Opfølgende laboratorieundersøgelser skal fastlægge mineralforekomsternes dannelsestidspunkt og mineralparageneser, samt bestemme hvilke metaller bjergarterne indeholder.\nHovedresultaterne af indsatsen vil omfatte en forøget forståelse af suprakrustaler i Grønland, samt et mere detaljeret kendskab til en række væsentlige suprakrustalområder, herunder deres mineralpotentiale. Geologiske og metallogenetiske kort vil blive udarbejdet, og resultaterne vil blive præsenteret som GEUS rapporter og videnskabelige artikler samt som organiserede geodata, der kan stilles til rådighed for den internationale mineindustri på CD-ROM.\nSammenstilling af data til brug for feltarbejde 2004.\nUndersøgelser i Nuuk regionen.\nSammenstilling af geodata fra udvalgte suprakrustalbælter.\nResultater præsenteres på en workshop ultimo 2004.\nUndersøgelser i Nuuk regionen. Feltarbejdet fortsættes efter behov.\nStatusrapport fra Nuuk regionen ultimo 2005.\nEventuelt fortsatte undersøgelser i Nuuk regionen.\nEvt. undersøgelser i den ny region.\nPublicering af data fra Nuuk regionen.\nAfrapporteringer og evt. fortsatte undersøgelser i det nye område.\nPublikation af 1:100 000 geologisk kort fra Nuuk regionen.\nUndersøgelserne vil blive koordineret med Hjemmestyrets råstofdirektorat. Universitetsforskere fra ind- og udland søges inddraget og forskere fra forskellige grønlandske organisationer vil medvirke; Geocenterpartnere deltager i en del af analysearbejdet. Desuden vil der være et vist samarbejde med repræsentanter fra den internationale efterforsknings- og mineindustri.\nAktiviteterne forventes finansieret dels via basismidler, samt i et vist omfang gennem tilskud fra Råstofdirektoratet. En mindre del forventes finansieret via midler fra forskningsråd og lignende til specifikke videnskabelige delprojekter. Aktivitetsniveauet på projekterne vil afhænge af den eksterne finansieringsgrad.\nMagmatiske miljøer og deres ressourcer i Grønland\nAt ajourføre og detaljere viden om udvalgte riftrelaterede magmatiske miljøer, som kan rumme forekomster af basismetaller, ædelmetaller, specialmetaller og diamanter, med fokus på tertiære intrusioner og lavaer i Østgrønland og i det centrale Vestgrønland; desuden er der fokus på forekomster af kimberlit, lamproit og karbonatit.\nAjourføring af den eksisterende viden på området, og feltarbejde i nogle udvalgte områder af ovennævnte geologiske miljøer. Feltarbejdet vil omfatte geologisk, ressourcegeologisk, geokemisk og/eller geofysisk kortlægning efter behov og opnået finansiering. Efterfølgende laboratorieundersøgelser skal belyse dannelsesprocesser for bjergarter og mineraler samt eventuelle mineraliseringer, bl.a. gennem kemiske og isotopkemiske analyser.\nHovedresultaterne af indsatsen vil være et mere detaljeret kendskab til de ressourcemæssigt mest lovende riftrelaterede magmatiske miljøer i Grønland. Der vil blive udarbejdet geologiske og ressourcegeologiske kort for udvalgte lokaliteter, til belysning af den generelle forståelse og/eller af råstofpotentialet. Resultaterne vil desuden blive publiceret i egne serier og internationalt, samt omfatte bearbejdede geodata som kan stilles til rådighed for den internationale mineindustri.\nIndsatsen vil strække sig over alle fire år af resultatkontraktperioden og række ind i den næste; rapporteringen fra indsatsen vil række ud over kontraktperioden.\nSammenstilling af eksi-sterende viden vedrørende et udvalg af tertiære bjergarts-komplekser i Vestgrønland og Øst-grønland.\nVurdeirng og tolkning af eksisterende sammenstillede data for kimberlitter og lamproitter.\nSammenstilling og præsentation af data som forberedelse til workshop 2005.\nFortsat sammenstilling af data.\nAnalyse af feltområdernes råstofpotentiale.\nWorkshop forår 2005.\nUdpegning af områder med gunstigt råstofpotentiale.\nFormulering af problemstillinger og hypoteser for petrogenetiske og mineraliseringsgenetiske processer.\nFormulering af geokemisk analyseprogram.\nIdentifikation af bjergartsgrupper med potentiale for mineralforekomster.\nFeltarbejde og start på tolkning af geokemiske data.\nStart på afrapportering.\nGennemførelse af det geokemiske analyseprogram.\nUndersøgelserne vil blive koordineret med Råstofdirektoratet. Repræsentanter fra den internationale efterforsknings- og mineindustri vil blive inddraget. Der forventes samarbejde med forskere fra følgende universiteter: Stanford University, Florida State University, Woods Hole Oceanographic Institution, Københavns Universitet, Danmarks Tekniske Universitet og Århus Universitet.\nFinansieres dels via basismidler og forventes desuden delfinansieret med bidrag fra Råstofdirektoratet, ligesom en mindre del påregnes finansieret via midler fra forskningsråd og lignende til specifikke videnskabelige delprojekter. Aktivitetetsniveauet vil være afhængigt af sådanne tilskud.\nTværgående strategisk indsatsområde 4.3\nAt løse samfundsrelevante problemstillinger inden for olie- og mineralefterforskning og miljøgeologi ved at kombinere en tværfaglig mineralogisk og mineralkemisk ekspertise med en række centrale instrumenter i GEUS' instrumentpark. Det er desuden hensigten at bringe GEUS forskningsmæssigt i front inden for området fysisk og kemisk karakterisering af mineralselskaber i sedimentære bjergarter.\nFremkomsten af nye metoder til analyse af mineralers kemiske sammensætning (Laser Ablation ICP/MS) har åbnet muligheder for hurtig karakterisering af mineralselskaber gennem deres indhold af sporelementer og isotopsammensætning. Herudover har GEUS' udvikling af kvantitativ bestemmelse af tungmineralselskaber (Computer Controlled Scanning Elektron Microscopy (CCSEM)) muliggjort hurtig mineralanalyse koblet med karakterisering af kornstørrelsesfordeling og kornform for de enkelte mineraler.\nSamlet skal disse metoder udvikles til brug for bl.a. at undersøge mineralkorns vandringsveje (provenansanalyse), og herved eksempelvis få indsigt i dannelsesmekanismer for sandstensreservoirer for hydrocarboner, sporing af mineralforekomster, samt til at belyse nutidige kystprocesser.\nUdvikling og afprøvning af metoder til analyse af kildeområder for reservoirbjergarter i området syd for Færøerne (Sindri Projekt: "Linking the Faroese area and Greenland: An innovative, integrated provenance study")(projektet påbegyndt i den forrige resultatkontraktperiode).\nDer gennemføres løbende undersøgelser for bl.a. mineral- og olieindstrien.\nDet forventes at GEUS ved afslutningen af resultatkontrakperioden internationalt fremstår som en forskningsenhed der er nyskabende inden for metoder til bestemmelse af sedimentkorns fysiske og kemiske egenskaber, og som kan nyttiggøre denne viden inden for fagdiscipliner som olie- og mineralefterforskning og miljøgeologi. Dette udmøntes dels gennem publikationer og dels gennem international finansiering til forskning og udvikling af området.\nImplementering af metode til bly/bly datering af zirkon v.h.a. laser ablations ICP-Ms.\nSindri studiet afsluttes.\nImplementering af granat og ilmenit provenans analysemetode baseret på laser ablations ICP-Ms af sporelementer.\nPublikation af resultater fra provenancestudier gennemført med de ny metoder internationalt.\nGeocentret, CASP, olieindustrien, mineralindustrien, Kystdirektoratet og Grønlands Hjemmestyres Råstofdirektorat.\nDet gennemførte udviklingsarbejde på området har været eksternt finansieret, herunder særligt af mineindustrien og olieindustrien. Indsatsområdet finansieres af eksterne midler, som overvejende søges tilvejebragt fra projekter med olieindustrien og subsidiært fra partnere som f.eks. Kystdirektoratet, Råstofdirektoratet og virksomheder inden for mineralindustrien.\nDer forventes behov for nyinvesteringer i mineralsporelement- og isotopbestemmelse, dvs. i en Quadrupol ICP-MS (massespektrometer) koblet til laser systemet, og der forventes behov for en tilhørende mere kortbølget laser. Det tilstræbes at søge disse delvist finansieret af forskningsfonde.\nMaringeologi i areal- og ressourceforvaltning\nAt etablere metoder til beskrivelse og klassifikation af havbundens sedimentsammensætning og relationerne til naturlige biologiske forhold, geohabitater, miljøændringer og konsekvenser af ændret areal anvendelse, herunder råstofindvinding.\nVurdering af ændret anvendelse med udgangspunkt i havbundssedimenternes sammensætning og strukturer samt lagenes karakterer. Udvikling af metoder og opdatering af geologiske kort og ressourceopgørelser til brug for areal- og ressourceforvaltning. Udvikling af metoder til beskrivelse og klassifikation af havbunden indenfor en række områder. Fortsat udvikling af de acoustiske kortlægningsmetoder af marine habitater og havbundssedimenter, samt til brug for VVM-undersøgelser af kommende råstofområder og til vurdering af miljøeffekter af råstofindvinding på havbunden. Undersøgelser og analyser af bæredygtig råstofindvinding mellem land og havområdet. Opdatering af det digitale havbundssedimentkort i 1:500 000, som blev udgivet på CD-ROM i 2000. Ny ressourceopgørelse af de marine råstoffer i det danske havområde.\nNyt havbundssedimentkort i 1:500 000 med udgivelse på CD-ROM.\nNy opgørelse af de danske sand, grus og sten ressoucer på den danske havbund.\nUdvikling af metode til beskrivelse og klassifikation af havbundssedimenterne og biotoperne ved hjælp af acoustiske metoder, geohabitater.\nUdvikling af metode til bæredygtig råstofindvinding mellem land og hav.\nKompilering af nye og gamle havbundsdata. Metodik for analyse og kortlægning af bæredygtig råstofindvinding mellem land og havområdet.\nKoncept og rapport udarbejdet.\nKompilering af nye og gamle havbundsdata.\nNy råstofressource opgørelse foreligger.\nNyt havbundssediment kort udarbejdet.\nMetodik for kortlægning med acoustiske teknikker.\nSkov- og Naturstyrelsen, amterne, råstofbranchen, Geocenterpartnere, Århus universitet, private konsulentfirmaer.\nBasisfinansiering, forskningsmidler og indtægtsdækket virksomhed for bl.a. amterne samt Skov- og Naturstyrelsen.\nStrategisk indsatsområde 5.2\nKlimaforandringer: Overvågning og effekter\nAt udarbejde koncept for overvågning af Grønlands indlandsis' massebalance ved integration af jordobservationer og satellitbaserede højdemålinger, for at få bedre forståelse af indlandsisens samspil med det globale og arktiske miljø inklusiv dens klimafølsomhed. Desuden er det målet at medvirke til udarbejdelse af koncept for overvågning af effekter af klimaforandringer.\nDen grønlandske indlandsis anslås at bidrage med 58 % af den ferskvandsbetingede havstigning under de givne klimascenarier frem til 2100. Der er påvist en betydelig udtynding af isranden flere steder i Grønland og for at følge og forklare denne afsmeltningseffekt udarbejdes et overvågningskoncept ligesom faktiske målinger foretages ved tre automatiske stationer og profiler. Hele konceptet indeholder overvågning af de isdynamiske forhold, måling af afsmeltningsserier samt satellitmålinger med tilhørende modellering. Udvikling af overvågningsmetoder, overvågningskoncept og måleresultater vil indgå i den videre strategiske udvikling på området.\nMed udgangspunkt i koncernmålet for 2003 angående udviklingen af et koncept for overvågning arbejdes der videre med de relevante måleparametre, der kan tænkes at indgå, såfremt en overvågning måtte blive besluttet fra politisk side.\nUdarbejdelse af et fuldautomatisk moniteringskoncept for indlandsisen.\nEtablering af tre israndsstationer og israndsprofiler.\nTilvejebringelse af tidsserier fra profilerne som indikerer udtynding af isen.\nUdarbejdelse af overvågningskoncept for effekter af klimaændringer.\nKortlægning af eksisterende klimaovervågningsaktiviteter og udarbejdelse af forslag til koncept.\nKoncept for overvågning af effekter af klimaændringer.\nUdarbejdelse af koncept for overvågning af indlandsisen.\nRapportering og publicering af tidsserier m.v. om overvågning af indlandsisen.\nRegistreringer af tidsserier m.v. fra overvågning af indlandsisen.\nIntegration af overvågningsdata og satellitdata fra indlandsisen tolket i lyset af isudtynding og klimaændringer.\nRapportering og international publicering.\nMiljøstyrelsen, forskningsinstitutioner indenfor og udenfor Miljøministeriet. Råstofdirektoratet, Natur- og Miljødirektoratet, udenlandske forskningsinstitutioner, Asiaq.\nMiljøstyrelsen, Dancea, Grønlandske direktorater, forskningsfonde, basismidler.\nAt påbegynde anden fase af i alt tre faser af færdiggørelsen af den geologiske overfladekortlægning af Danmark (1:25 000).\nDen geologiske kortlægning i 1:25 000 af jordarterne lige under dyrkningslaget (1 meters dybde) er foretaget for ca. 82 % af landets areal. Kortlægningen er ressourcekrævende, men brugernes interesse i at anvende denne korttype er steget væsentligt de seneste år. Flere amter er således indgået i en samfinansiering af kortlægningen bl.a. inden for deres OSD-områder (områder med særlige drikkevandsinteresser). Jordartskortene anvendes i forbindelse med opgaver om grundvandsbeskyttelse og zonering, jordforurening, fredning, braklægning, skovrejsning og behandling af vådbundsarealer, planlægning af vejføringer og byggeri. For at gøre kortene mere brugbare digitaliseres resultaterne løbende og udgives på CD-ROM.\nI Resultatkontrakten 2000 - 2003 blev kortlægningen opdelt i tre faser, hvor der i fase 1 blev kortlagt og publiceret af 3 (oprindelig 4) kort i 1:50 000. Et kortudvalg, med deltagere fra GEUS, Skov- og Naturstyrelsen og Miljøstyrelsen, fremkom med en plan for færdiggørelse af de kortområder, som allerede er påbegyndt (fase 2) og for færdiggørelse af de resterende kortblade (fase 3). Rækkefølgen af kortene vil blive bestemt i forhold til interessenternes behov.\nAftaler med Geologisk Institut, KU, Geologisk Museum og Geologisk Inst., AU, indebærer at disse institutioner forespørges om interesse i deltagelse (AC'ere og studenter) i kortlægningen i forbindelse med planlægning af årets aktiviteter.\nUdgivelse af 4 geologiske kort (1:50 000) i GEUS kortserie.\nOpdatering af den digitale kortdatabase (nykortlagte områder).\nUdarbejdelse af kortbladsbeskrivelser.\nKortlægning i felten, digitalisering, kortfremstilling og udarbejdelse af tekst.\nPublicering af geologisk kort (1:50 000) og kortbladsbeskrivelse.\nUdgivelse af geologiske kort på CD-ROM.\nUdgivelse af geologisk kort på CD-ROM.\nUdarbejdelse af rapport, hvori der gøre status for fase 2 og de detaljerede planer for fase 3 beskrives.\nAmterne, Skov- og Naturstyrelsen, Miljøstyrelsen, de geologiske institutter ved KU og AU.\nFinansieringen består af basismidler, samfinansiering med amterne samt indtægtsdækket virksomhed for bl.a. private firmaer og offentlige myndigheder.\nVidereudvikling af organisationsformen\nIndsatsområdet skal sikre, at GEUS' projektorganisering understøtter opgaveløsningen med hensyn til effektivitet og kvalitet samt sikre udnyttelse af eksisterende kompetencer og udvikling af nye.\nDer gennemføres en evaluering af projektorganiseringen. Herunder vurderes anvendelsen af projektorganisering, den konkrete udformning af projektorganiseringen samt grænseflader mellem linieorganisation og projektorganisation.\nPå baggrund af evalueringen gennemføres en drøftelse af eventuelle behov for justeringer af eksisterende organisationsstrukturer eller udvikling og implementering af nye. Tiltag i forhold til projektorganiseringen besluttes og gennemføres på baggrund af drøftelsen.\nØget fokusering på effektivitet og kvalitet samt anvendelse af kompetencer.\nEvaluering af projektorgani-seringen. Drøftelse af behov for justeringer.\nBeslutning vedrørende tiltag til implementering.\nImplementering af organisa-tionsformen.\nAlle tiltag er igangsat.\nEvaluering af implementerede tiltag.\nEvalueringsrapport til direktionen.\nDer inddrages eventuelt en ekstern konsulent.\nStrategisk indsatsområde I.2\nIndsatsområdet skal evaluere og dokumentere kvaliteten af GEUS' videnskabelige arbejde ved gennemførelse af internationale evalueringer af to af GEUS' programområder.\nDer gennemføres evalueringer inden for Programområde 2 Vandressourcer og Programområde 5 Natur og Miljø.\nEvalueringerne tilrettelægges i samråd med Statens Naturvidenskabelige Forskningsråd.\nUdarbejdelse af to evalueringsrapporter, som forelægges bestyrelsen, med forslag om eventuelle tiltag på de pågældende områder.\nEvaluering af Programområde 5 igangsættes ultimo 2004\nEvaluering af Programområde 5 Natur og Miljø.\nImplementering af forbedrings-forslag for Programområde 5 Natur og Miljø.\nEvaluering af Programområde 2 Vandressourcer.\nHver af de to evalueringer vil blive gennemført af et evalueringspanel med et flertal af internationalt anerkendte forskere inden for fagområderne.\nStrategisk indsatsområde I.3\nIndsatsområdet skal bidrage til GEUS' fortsatte arbejde med kompetenceudvikling, herunder arbejde med nøglekompetencer, strategisk fokusering og understøttende systemværktøjer, for at sikre sammenhæng mellem medarbejdernes kompetencer og de fremtidige behov.\nVidereudvikling af GEUS' MUS-koncept.\nGive videnskabelige medarbejdere undervisningskompetence til universitetet.\nVidereudvikling af GEUS' chefgruppe som ledere.\nKompetenceudvikling i forbindelse med projektledelse.\nImplementering af IT-værktøj til understøttelse af arbejdet med kompetenceudvikling.\nGennemførelse af mindst et årligt lederudviklingskursus for GEUS' chefgruppe.\nFortsat udvikling af GEUS' projektlederuddannelse.\nFortsat udvikling af GEUS' projektleder-uddannelse.\nKursus i universitets-pædagogik.\nKursus i universitetspædagogik er gennemført og evalueret.\nMUS-koncept forelagt SU.\nImplementering af værktøj til kompetenceudvikling.\nImplementering af værktøj til kompetenceudvikling er iværksat.\nAnvendelse af ekstern konsulent til dele af aktiviteterne.\nStrategisk indsatsområde I.4\nPersonaleplanlægning og rekruttering\nIndsatsen skal bidrage til at sikre,\nat GEUS rekrutterer og fastholder de bedst kvalificerede og mest kompetente medarbejdere set i forhold til de opgaver GEUS skal løse og de kompetencer GEUS har brug for.\nat udviklingen i sammensætningen af GEUS' medarbejdere og den nødvendige fornyelse af medarbejdere sker på et målrettet og strategisk prioriteret grundlag.\nat rekrutteringen sker på en effektiv og administrativt fleksibel måde.\nEffektive forenklede ansættelsesprocedurer.\nRelevante personale planlægningsværktøjer.\nMetoder til afdækning af personlige kompetencer hos ansøgere.\nVejledning til udenlandske ansøgere/medarbejdere.\nRekrutteringsstrategi, som beskriver GEUS' langsigtede rekrutteringsbehov, potentielle målgrupper og samarbejdspartnere, handlingsplan (inkl. annonceringsindsats). I strategien defineres langsigtede effektmål.\nGennemføre effektivisering og forenkling af ansættelses procedurer i intranetbaseret form.\nUdvikling af personale-planlægningsværktøjer som fundament for dimensionering.\nUdarbejdelse af rekrutterings strategi (og dimensioneringsplan).\nIntranetbaseret ansættelsesprocedure er implementeret.\nPersonaleregnskab baseret på udvalgte personaleplanlægningsværktøjer er indarbejdet.\nRekrutteringsstrategi er vedtaget i chefgruppen.\nMålrettet rekrutteringsindsats over for ønskede målgrupper.\nStyrkelse/udvikling af metoder til afdækning af personlige kompetencer hos ansøgere.\nUdvikling af beredskab/ vejledning i forhold til udenlandske ansøgere/ medarbejdere.\nUdvalgte rekrutteringsinitiativer er iværksat.\nVejledning til udenlandske ansøgere er udarbejdet.\nEffektmåling er gennemført.\nEventuelt samarbejde med Geocenterparter.\nIndsatsen gennemføres alene med interne medarbejderressourcer for basismidler i sekretariatet og informationsafdelingen.\nINSTITUTIONSMÅL 1 - GEUS' data på Internettet - Miljøportalen\n1. Type af mål\nMålet indgår som en del af Indsatsområde 1.1 i GEUS' Resultatkontrakt 2004-2007.\n2. Baggrund for institutionsmålet\nMålet har sin baggrund i et samarbejde med Amtsrådsforeningen i 2003, om etablering af en fælles Miljøportal. GEUS indgår i Miljøportalen som databasevært for grundvandsrelaterede data.\n3. Målets sammenhæng med andre plandokumenter\nStatens IT-strategi og strategi for digital forvaltning.\n4. Eventuelle samarbejdspartnere i resten af ministeriet\nDer skal samarbejdes snævert med Amtsrådsforeningen samt internt koordineres med DMU og MST.\n5. Eventuelt flerårigt perspektiv\nMiljøportalen skal kobles til GEUS' database i 2004 og sættes i drift i 2. kvartal 2005.\n6. Resultatkrav til det enkelte institutionsmål\nInstitutionsmålets resultater i 2004:\nMiljøportal projektets hovedaktiviteter og mål:\nImplementering fælles grundvandsdatamodel for amter og stat i GEUS' Jupiter database.\nEtablering af integration mellem lokale amtslige systemer og Jupiter databasen, samt udvikling af web-service der gør det muligt at importere data.\nUdvikling af web-service til levering af data fra Jupiter til Miljøportalen.\n7. Målepunkter for om institutionsmålet er opfyldt\nMålet er opfyldt såfremt ovennævnte resultatkrav er opfyldt.\n8. Skøn over forventet ressourceforbrug til opfyldelse af institutionsmålet\nRessourceforbrug for 2004:\nMiljøportalen: 0.3 årsværk.\nINSTITUTIONSMÅL 2 - Vandrammedirektiv - implementering, opfølgning og videnbehov\nInstitutionsmålet knytter sig dels til de grundvandsmæssige, drikkevandsmæssige og hydrologiske aspekter af koncernmål 2 om den sammenfattende vandmiljøindsats. Koncernmålet skal støtte op om implementering af Vandrammedirektivet og Habitatdirektivet samt udformningen af en ny Vandmiljøplan (VMP III), og skal desuden støtte op om regeringsgrundlagets formuleringer om rent drikkevand. GEUS indgår i en række EU-støttede forskningsinitiativer som understøtter implementeringen af Vandrammedirektivet. Institutionsmålet skal også bidrage til det forberedende arbejde med det nye Grundvandsdirektiv. Institutionsmålet knytter sig desuden til Indsatsområde 2.1 samt 2.2 i GEUS' Resultatkontrakt 2004-07.\n2. Type af mål\nEksternt og internt mål.\n3. Baggrund for institutionsmålet\nVandrammedirektivet skal implementeres i dansk lovgivning inden udgangen af 2003. Der skal i den forbindelse udarbejdes bekendtgørelser om: 1) Basisanalyse og miljømål, 2) Overvågnings-programmer, 3) Indsatsprogrammer og vandplaner samt udarbejdes en vejledning om Basisanalyse. Basisanalyserne i de enkelte vandområder skal være afsluttet med udgangen af 2005 og inden udgangen af 2006 skal der være udarbejdet moniteringsprogrammer for vandområderne. Frem til 2009 skal der herefter udføres yderligere karakteriseringer for de vandområder, hvor miljømålene ikke forventes opfyldt. Med udgangen af 2009 fremsættes handleplaner for at opnå miljømålene, der skal opfyldes inden 2016. Vedrørende VMP III forventes de politiske forhandlinger at pågå i foråret 2004.\n4. Målets sammenhæng med andre plandokumenter\nMålet knytter sig til Vandrammedirektivet, Habitatdirektivet, Grundvandsdirektivet, Vandmiljøplan III, amternes zoneringsindsats i områder med særlige drikkevandsinteresser, samt Lov om Miljøspørgsmål.\n5. Eventuelle samarbejdspartnere i resten af ministeriet\nI forhold til Ministeriet udføres arbejdet i en række arbejdsgrupper med Miljøstyrelsen, Skov- og Naturstyrelsen, Danmarks Miljøundersøgelse, samt amter og kommuner.\n6. Eventuelt flerårigt perspektiv\nOpfølgningen på de nævnte direktiver bliver en løbende proces over en lang årrække, jf. det ovennævnte.\n7. Resultatkrav til det enkelte institutionsmål\nInstitutionsmålets resultater i 2004.\nGrundvandsmæssige og hydrologiske bidrag til bekendtgørelser og vejledninger.\nRådgivning i forbindelse med det kommende Grundvandsdirektiv.\nVidenopbygning knyttet til hydrologisk modellering i Europæiske Pilot River Basins i form af metodik til karakterisering af usikkerhed i data samt metodik til sikring af kvaliteten i modelleringsprocessen.\nVidenopbygning omkring kombineret anvendelse af modellering og monitering i form af rapportering om datatilgængelighed.\nRapportering af typologier for interaktionen mellem grundvand og overfladevand.\nVidenopbygning omkring nitrats skæbne i jorden i niveauet under rodzonen.\nSlutrapportering af interessenternes involvering i grundvandsforvaltning (MERIT projektet).\nRapportering af grundvandsovervågningen og bidrag til bekendtgørelse om overvågning.\n8. Målepunkter for om institutionsmålet er opfyldt\n9. Skøn over forventet ressourceforbrug til opfyldelse af institutionsmålet\nRessourceforbrug for 2004: 2,8 årsværk.\nINSTITUTIONSMÅL 3 - Status for udvaskning af pesticider - Varslingssystemet\nVarslingssystemet for udvaskning af pesticider (VAP) danner et væsentlig grundlag for Miljøstyrelsens revurdering af godkendte pesticider. VAP projektet omfatter 2 lokaliteter med sandjord og 4 lokaliteter med lerjord; alle er relevant instrumenteret. Lokaliteterne er i regelret landbrugsdrift, dog således at pesticider udbringes i deres maksimale dosis. Lokaliteterne moniteres løbende, hvorved eventuel udvaskningen af pesticider kan registreres. Såfremt et undersøgt pesticid udvaskes over den tilladte grænseværdi kan det danne grundlag for at Miljøstyrelsen ændrer godkendelses betingelserne for stoffet. Beskæringer i VAP's budget har gjort det nødvendigt, at tage en mark ud af systemet. Under forudsætning af ekstern finansiering vil denne mark imidlertid indgå i 2004 i en undersøgelse af glyphosatudvaskning i forbindelse med juletræs- og pyntegrønt produktion (PESTO). Målet er en del af aktiviteterne under indsatsområde 2.3.\nProjektet er en del af Pesticidplanen der blandt andet skal medvirke til at sikre beskyttelsen af grundvandet. VAP skal sikre at godkendte pesticider under regelret anvendelse ikke udvaskes til grundvandet i koncentrationer over grænseværdien.\nPESTO skal verificere Miljøstyrelsens reguleringsgrundlag for glyphosat i forhold til nåletræsproduktioner.\nIndsatsen er et led i GEUS' Resultatkontrakt, Indsatsområde 2.3. Projektet er en del af Pesticidplan 2004-2009.\nProjektet til undersøgelse af glyphosats udvaskning i forbindelse med juletræsproduktion, er et resultat af den forbudsprocedure Miljøstyrelsen har iværksat overfor glyphosat.\nMiljøstyrelsen deltager i følgegruppen for VAP og er aktivt involveret i planlægningen af projektets kampagner. Miljøstyrelsen forventes ligeledes at indgå i følgegruppen for PESTO. I begge projekter er Miljøstyrelsen den primære aftager af resultaterne.\nVAP løber foreløbigt over 6 år til og med 2009. I forbindelse med de politiske forhandlingerne er det tilkendegivet, at projektet skal fortsætte ud over denne periode. PESTO projektet har projektstart i 2004 og løber over 3 år.\nProjektets resultater i 2004.\nTilpasning af projektet til fremtidig drift på 5 marker.\nAfrapportering af 2002-2003 sæsonens resultater.\nValg af dyrknings- og analyseprogram for 2005.\nEtablering af markfaciliteter herunder opdeling af det eksisterende drænsystem.\nTilplantning med juletræer.\nAfrapportering af første års resultater - herunder resultater af pilotprojekt til karakterisering af markvariabilitet efter TOS (Theory of Sampling) princippet.\nMålet er opfyldt såfremt ovennævnte resultatkrav for VAP er opfyldt. Det samme gør sig gældende for "juletræs" projektet under forudsætning af at finansieringen endeligt tilvejebringes.\nRessourceforbrug for 2004.\nVAP: 2.8 årsværk.\nPESTO: 0.75 årsværk.\nINSTITUTIONSMÅL 4 - Medvirken til gennemførelse af udbudsrunde i Grønland\nMålet er en del af en langsigtet strategi, som skal få tiltrukket den international olieindustri til at gennemføre olieefterforskning i Vestgrønland. Målet indgår som en del af indsatsområde 3.2 i GEUS' resultatkontrakt 2004-2007.\nGEUS har, i et tæt samarbejde med Råstofdirektoratet, deltaget aktivt i processen med planlægning af den kommende udbudsrunden til olieefterforskning i Vestgrønland. Ud fra tolkning og vurdering af nyere seismiske og geologiske data, og i løbende dialog med olieindustrien, vil den fremtidige efterforskning blive koncentreret i fire delområder.\nMålet skal ses i forhold til råstofdirektoratets strategi "Kulbrinte Strategi 2003 - Målsætninger og planer for den fremtidige olie- og gasefterforskning i Grønland"; denne strategi er tiltrådt af den danske regering og det grønlandske landstyre i juni 2003. Målet er desuden afstemt med efterfølgende dokumenter udarbejdet af Råstofdirektoratet i forbindelse med den politisk-administrative proces ved åbning af runden.\nArbejdet vil primært foregå med samarbejdspartnere udenfor Miljøministeriet (især Grønlands Hjemmestyres Råstofdirektorat). Der vil i begrænset omfang være et samarbejde med DMU.\nSelve arbejdet i forbindelse med udbudsrunden forventes afsluttet ved årets udgang med tildeling af efterforskningstilladelser til et antal olieselskaber. Efterfølgende vil der være en løbende vurdering og sagsbehandling i forbindelse med gennemførelse af selskabernes arbejdsprogrammer m.v.\nInstitutionsmålet vil omfatte følgende aktiviteter og mål:\nMarkedsføring i forbindelse med åbning af runden i foråret 2004 (udarbejdelse af Ghexis Newsletter og andre oversigtsartikler, opdatering af web-site, fremstilling af udstillingsmateriale, besøg hos et antal olieselskaber, besøg af et antal olieselskaber, præsentation ved et eller flere større møder);\nTolkning og vurdering af alle seismiske data, inkl. nye data indsamlet i 2003, i de fire rundeområder. Rapportering vil blive foretaget samtidig med frist for ansøgninger;\nVurdering af ansøgninger, især arbejdsprogrammer, afgrænsning af områder m.v.\nInstitutionsmålet vil være opfyldt, hvis ovennævnte resultatkrav er opfyldt hhv. ved åbning af runden, ved ansøgningsfrist, og ved tildeling af tilladelser.\nRessourceforbrug: ca. 2½-3 årsværk (fordelt over ca. 10 AC'ere).\nINSTITUTIONSMÅL 5 - 3D-seismisk kortlægning af Gorm-Dagmar-regionen\nInstitutionsmålet skal styrke integrationen af relevante geologiske fagdiscipliner med henblik på at bestemme ressourcernes størrelse i udvalgte kalkfelter og deres flankeområder.\nInstitutionsmålet skal fastholde forskning, ekspertise og rådgivning af relevans for indvinding og efterforskning af olie og gas på dansk område.\nMålet har sammenhæng med regeringsgrundlag og strategier vedrørende forsyningssikkerhed.\nSamarbejdspartner er Energistyrelsen, som er udenfor MIM.\nFor at kunne vurdere ressourcernes størrelse, vil der blive gennemført regional kortlægning og opbygning af geologiske reservoirmodeller for udvalgte kalkfelter og deres flankeområder. Desuden vil migrations- og fyldningshistorie blive belyst for at forbedre kendskabet til kalkens petroleumssystem.\n3-D seismisk tolkning og modellering af Gorm-Dagmar området.\nDer skal udarbejdes det nødvendige kortgrundlag for etablering af en reservoirgeologisk model for området.\nINSTITUTIONSMÅL 6 - Geologisk kortlægning i Godthåbsfjorden\nMålet indgår som en del af indsatsområde 4.1.\nOpstart af ny resultatkontrakt og hermed nyt område for feltarbejde i Godthåbsfjords-området i Grønland. Der er en forventning om, at bl.a. grønstensbælterne i Godthåbsfjord-området udgør potentielle værtsbjergarter for guldmineraliseringer. Kapissiliit-kortbladet (1:100.000) er ikke kortlagt med publikation i skala 1:100.000 for øje; da dette område også må forventes at indeholde grønstensbælter af potentiel råstofinteresse, vil området blive kortlagt i 2004 og 2005.\nGrønlands Hjemmestyres Råstofdirektorat er ved at færdiggøre en mineraliseringsstategi, hvori undersøgelser af guldpotentialet i Vestgrønland er højt prioriteret. Kortlægningen i Godthåbsfjorden skal - i sammenhæng med andre feltaktiviteter - rettes mod denne prioriterede opgave.\nUdenfor Miljøministeriet: Grønlands Hjemmestyres Råstofdirektorat\nFørste fase af flerårig aktivitet i Godthåbsfjorden og det faglige emne suprakrustaler. Aktiviten i Godthåbsfjorden vil mindst omfatte to års feltaktiviteter (2004 og 2005). Den efterfølgende bearbejdning af data vil mindst vare et år efter feltaktiviteternes ophør.\nIndledende planlægning af feltaktiviteter, herunder realisering af de mest effektive og økonomiske logistiske løsninger.\nGennemførelse af kortlægning af ca. halvdelen af Kapissiliit-kortbladet.\nUnder forudsætning af ekstern finansiering gennemføres fotogeologisk tolkning /efterfølgende feltopfølgning af den koncessionsbelagte del af Storø i Godthåbsfjorden.\nKortlægning af ca. halvdelen af Kapissiliit-kortbladet.\nCa. 5 årsværk.\nINSTITUTIONSMÅL 7 - Kvartærgeologisk kortlægning - Geologisk kort i 1:50.000.\nMålet er en del af Indsatsområde 5.3 i GEUS' Resultatkontrakt 2004-2007. Det indgår desuden i GEUS' løbende kortlægningsaktiviteter.\nDen geologiske kortlægning af jordarterne lige under dyrkningslaget (1 meters dybde) er foretaget for ca. 82 % af landets areal. Brugen af denne type kort er steget de seneste år. Kortene anvendes således ved amternes opgaver med grundvandsbeskyttelse og zonering, jordforurening, råstofefterforskning, fredning skovrejsning og behandling af vådbundsarealer.\nDet geologiske kortgrundlag er baggrundsdokument for planlægning i stat, amter og kommuner til brug for deres forvaltning af det åbne land, som eksempelvis grundvandsbeskyttelse, råstofplanlægning, fredning og skovrejsning. Færdiggørelsen af de geologiske kort i Danmark indgår i GEUS strategi for natur og miljøområdet og resultatkontrakt for 2004-2007.\nGEUS samarbejder med Skov- og Naturstyrelsen og Miljøstyrelsen omkring planer for kortlægningens færdiggørelse. GEUS samarbejder desuden med de geologiske institutter ved Københavns og Århus Universiteter og Geologisk Museum omkring det faglige og praktiske kortlægningsarbejde. Endvidere indgår amternes konkrete behov i prioriteringen og finansieringen.\nI den kommende resultatkontraktperiode vil der blive færdiggjort og trykt ét kortblad pr. år; men kortlægningen vil forsætte en årrække udover resultatkontraktperioden.\nMålet vil indeholde\nkortlægning i felten på det aktuelle kortblad,\nbearbejdning og digitalisering af resultaterne,\nteknisk kortfremstilling og trykning, samt\nudarbejdelse af tekst.\n7. Målepunkter for institutionsmålet\nPublicering af ét geologisk kort i skala 1:50.000\nIndlæsning i den digitale kortdatabase\n8. Skøn over forventet ressourceforbrug\n1,5 årsværk og 50.000,- kr. drift.\nINSTITUTIONSMÅL 8 - Koncept for overvågning af effekter af klimaændringer\nMålet er en forsættelse (fase 2) af koncernmål 2, delmål 7 fra 2003, og udgør i 2004 en del af koncernmål 6. Målet indgår som en del af indsatsområde 5.2 i GEUS' Resultatkontrakt 2004 -2007.\nI 2003 udarbejder Miljøministeriets institutioner et foreløbigt forslag til koncept for overvågning af effekter af klimaændringer baseret på ministeriets egne opgaver indenfor klimaområdet. I 2004 vil institutioner udenfor Miljøministeriet blive inddraget for at videreudvikle og supplere forslaget inden et endeligt koncept fremsættes. Afsmeltning fra Grønlands indlandsis formodes at have indflydelse på de klimatiske forhold i fremtiden og på blandt andet ændringer i havniveaet. Der etableres med ekstern støtte tre overvågningsstationer i Sydgrønland og i løbet af tre år udvikles et overvågningskoncept.\nMålet er indgår i GEUS' strategi inden for natur- og miljøområdet ligesom det er en del af Indsatsområde 5.2 i den kommende Resultatkontrakt for 2004-2007. Eventuel overvågning af effekter af klimaændringerne skal medvirke til, at Danmark kan overholde forpligtelser inden for klimastrategier og internationale aftaler bl.a. ved at udfylde huller i den viden som findes i dag. Overvågningen skal desuden medvirke til at fremme og underbygge beslutninger til at imødegå fremtidige effekter af klimaændringer.\nFølgende institutioner medvirker: DMU, FSL, SNS, MST, KMS. Desuden skal der samarbejdes med institutioner udenfor ministeriet, der besidder eller forvalter data eller foretager overvågning af relevans for koncernmålet.\nKonceptet færdigøres i 2004, men en eventuelt implementering vil strække sig over flere år.\nen gennemgang af eksisterende overvågning med påpegning af hvilken, der kan anvendes i en klimasammenhæng,\nbeskrivelse af nye emner der kan supplere den eksisterende overvågning,\nbeskrivelse af de udvalgte overvågningsemner, organisatoriske forhold samt overordnet økonomi.\nDesuden vil etablering af målestationer på indlandsisen blive afsluttet og indsamling af data påbegyndes.\nEn rapportering af det samlede overvågningskoncept.\nEn rapport ved årets udgang med de foreløbige erfaringer med overvågningskoncept og de indsamlede resultater.\nGEUS forventes at anvende 0,5 årsværk. De øvrige deltageres ressourceforbrug er endnu ikke fastsat, men samlet forventes Miljøministeriet at bruge 1,0 -1,5 årsværk, for udvikling af konceptet alene; ud over dette vil der blive brugt ressourcer til forskningsprojekter eller andre projekter, der bidrager med data og viden.\nFor undersøgelser af indlandsisen: 0,5 årsværk.\nMiljøministeriets koncernledelse har udarbejdet 7 koncernmål for 2004 (vedtages dog først endeligt i koncernledelsen i januar 2004). I nedenstående tabel angiver ét kryds, at GEUS bidrager til koncernmålets opfyldelse, og to krydser at GEUS har en betydelig rolle i gennemførelsen af koncernmålet.\nDanmark som netværkssamfund - digital forvaltning\nSammenfattende vandmiljøindsats i 2004\nKonsekvenser af Strukturkommissionens anbefalinger for Miljøministeriets opgaver\nMiljøøkonomi - samfundsøkonomiske analyser og opfølgning på Grøn markedsøkonomi\nImplementering af klimastrategien\nEtablering af Miljøministeriets administrative serviceenhed


Hvordan at være en nerf snigskytte – WKEDK\nHvordan at være en nerf snigskytte\nMange Nerf pistoler er designet til nærkamp kæmpende situationer og undertrykkende ild. Men med dedikation man kan mestre de sjældne kunst guerillaen. Warfare er mest effektiv, når skytten er i stand til at levere præcis langtrækkende ild mod udvalgte mål, at skabe ofre blandt fjendtlige tropper, bremse fjendens bevægelser, skræmmende fjendtlige soldater, sænke moralen, og tilføje forvirring for deres aktiviteter, alt imens at blive skjult af syne. Den strategiske betydning af "Sniper" i krigsførelse kan ikke måles ved blot at antallet af ofre, han påfører fjenden, som realisering af snigskytte tilstedeværelse indgyder frygt i fjendens tropper elementer, og påvirker deres beslutninger og handlinger.\nIndlæse din Nerf pistol, fortrinsvis Nerf N-Strike Longshot CS-6, Longstrike CS-6 eller Recon CS-6. Sæt omfanget på først.\nDu skal finde et udsigtspunkt på slagmarken med en overdækket infiltration / ex filtrering rute. (Dybest set, hvor du kan afslutte og indtaste snigskytte posten uden at sprænge dit cover eller give væk din skjule stedet.) * Cover og Sløring er Nøglen *\nHvordan at være en nerf snigskytte. Vurdere dit mål, huske på, at afstanden er relevant for dit miljø.\nVurdere dit mål, huske på, at afstanden er relevant for dit miljø. Hvis du spiller udenfor, eller når vinden kan være en faktor, vindhastighed og værdi vil helt sikkert nødt til der redegøres for. Bare regne ud, hvor vinden kommer fra, og derefter tænde din pistol 1 ○ den måde. (I sniper snak, "Tryk 1 til højre eller venstre.")\nNår du er sikker på, at du vil nå dit mål, udånder indtil du når din krops naturlige pause, og langsomt trække sig tilbage på aftrækkeren, indtil din pistol brande. Dette vil bekræfte, at du er helt stille, så hvert skud tæller.\nTræk vejret roligt og skridt stille. En måde at træde stille, er at træde hælen først, og derefter sænke din fod ned langsomt.\nBekræft skudt gennem din rækkevidde, hvis en anden runde er nødvendig. Denne teknik gøres bedst med brug af en spotter. I situationer med begrænset personale, kan "Tyrkiet hals" teknik anvendes. Spotters fortælle dig, hvor dit mål er, mandlige eller kvindelige, omtrentlige fødder / værfter dit mål er væk, og vindhastigheden og retning.\nReload / generhverve. Altid.\nPå grund af den begrænsede rækkevidde af projektiler, counter guerillaen operationer er ganske vanskeligt og opfordrede til indirekte ild vil være din bedste løsning.\nAltid har en lille ekstra ammo årsag du har brug for det.\nNår du tager et par skud... flytte til en anden position.\nALDRIG stå i et hjørne i mere end tre (3) shots! Hvis du gør det, og du får fundet, vil du få ødelagt!\nMå ikke skyde din dart så langt som du kan. Dart bremser før den når sit fjerneste punkt. I stedet skyder omkring 70% af din kanoner max rækkevidde, medmindre de ikke ville se det komme.\nHvis du planlægger at konkurrere i en længere krig, har en anden snigskytte og nogen til at beskytte snigskytte.\nPrøv at lave en rem. Hvis du ejer nogen "Guitar Hero" eller "Rock Band" guitar, tag remmen! Sæt det på din pistol ved at binde den til området nær aftrækkeren. Dette fungerer bedst for Longstrike CS-6.\nMedbring en sikkerhedskopi pistol. Nite Finders, Mavericks, og Elements er alle velkomne.\nIngen omfang og / eller ingen pistol? Køb Element sæt! Den leveres med en stor pistol og to (2) anvendelsesområde.\nDu vil ikke være effektiv, medmindre du kan nå 28 '.\nEnhver Nerf pistol kan vinde afstand med trodse tyngdekraften. Peg din pistol på en 45 ○ vinkel at se din maksimale distance og / eller drage fordel af en medvind.\nMå ikke overforbrug nogen snigskytte skjul, vil din position blive kompromitteret forhindre yderligere brug.\nEkstra ammunition er praktisk, men en konstant øje og ordentlig vejrtrækning teknikker kan slå 1 ud af 10 skud på en dag i ugen.\nBær handsker. Ømme hænder ryster, så handsker øger sigter færdighed.\nTarget afsløring, stalking, og skudt dom er afgørende for din teams overlevelsesevne. Alligevel er det ikke altid, hvis du kan gøre skudt, men når du skal.\nAltid føre et bevægeligt mål. Gør dig selv en, også.\nEfter at have slået et par spillere flytter til en anden plet uanset hvor god stedet MOVE! Dette er fordi, hvis stedet er god, og du bliver fanget, fordi du ikke lader deres gonna tage det, og det vil være en ødelagt stedet, fordi alle vil bruge det. Hold altid gode gemmesteder spots til dig selv.\nØv skyde din riffel på forhånd, for nøjagtigt synet dit våben og samle DOPE (Data fra tidligere Engagement) på afstand og vindretning.\nAldrig lade dig glemme målet kan det være fatalt, hvis du går glip af første så se at genindlæse de kunne få dækning og tage dig ud af den tid, dit syn er faste.\n-Se efter andre kontakter, før du tager et skud, hvis du fjerne en enhed er det sandsynligt, at han var sammen med someone.Especially når bolt action rifler Sigt efter målet i ryggen af gruppen, vil dette holde fjenderne gætte, hvor skuddene kommer fra. Også dette vil holde fortielse mod endog andre snigskytter.\nTag dit våben s luft restrictor, der giver mulighed for større afstande.\nGemmer sig bag din mors planter giver fortielse, ikke dækker.\nSkyd fra by huder. Ideelle steder giver dig mulighed for at trække sig tilbage efter dine billeder, såsom kabinettet under køkkenvask.\nRunder kan ændres for at forbedre projektiler flyvning og stabilitet.\nHvis du har en Air Drossel ændring dit våben, det gør det meget højere, medmindre du har polstring for stemplet, være klar over dette.\nHvis du får en Longshot sørg for at det er blåt, for det er sværere at se blå end den er gul. Du kan også male blå en gul en, du har.\nDu kan også bruge anvendelsesområde fra Super Soaker Shot Blast.\nKom en rigtig 2-5 forstørrelse anvendelsesområde advised.If, du ikke ønsker at gøre dette, få en recon flip op syne, og en kikkert stykke og permanent markør et recticle på, så varm lim det til klappen op syne.\nAldrig klatre i træer. Hvis du bliver set af fjender, mens i et træ, du skruet.\nSkyd ikke på offentlige områder!\nVær forsigtig, når du skyder! Du kunne banke noget over eller bryde noget,\nMå ikke fjerne luft restriktor hvis love siger noget andet. Hvis du fjerner luften begrænseren du opretter et farligt våben, hvis det bruges i Luk Quarter Battles.\nSkyd ikke hinanden øjne, medmindre iført Nerf briller.\nNerf reguleret ammunition\nEn Target (Helst bevægende)\nEn anstændig skjulested\nEt godt sigte\nHvordan at være en skater pige\nSådan taler som en skater\nHvordan til at bygge snavs hopper (bmx / hård…\nHvordan man kan udføre en 360 flip på et…\nHvordan at skyde en nerf pistol præcist\nSådan laver du en påklædningsdukke lyddæmper


Car Repossession Laws i Michigan - 2019 | Det grundlæggende\nVigtigste /Det grundlæggende /Car Repossession Laws i Michigan\nRet til forløsning\nNår du ikke kan gøre dine bilbetalinger eller på anden måde opfylder betingelserne i kontrakten, du har underskrevet med din auto långiver, er dit køretøj genstand for genoptagelse. Men ligesom långivere har krav på at indsamle sikkerhedsstillelse, når en forbruger undlader at betale, har låntagere rettigheder, som Michigan domstole har fastholdt.\nMichigan er en selvhjælp genoptagelsesstat. Hvis du standard på din kontrakt med din långiver, typisk ved ikke at foretage betalinger, kan långiveren komme tage din bil uden at sagsøge dig i retten først eller endda give dig besked. Michigan har vedtaget Uniform Commercial Code, der tillader dette så længe långiveren eller dens agent ikke gør det bryde freden når du tager dit køretøj. Långivere og deres agenter kan ikke tage visse handlinger, når de repossesserer køretøjer.\nDen repossessor kan ikke komme ind i en struktur, som din garage, selvom garagen er låst op.\nHan kan ikke narre dig til at give ham adgang til din bil, for eksempel ved at vildledende hvem han er eller hvorfor han vil se dit køretøj eller vide, hvor det er.\nHan kan ikke være uhøflig eller truende. Han kan ikke provokere dig til at miste dit temperament og kan ikke bruge fysisk kraft mod dig.\nHan skal fjerne køretøjet stille og uden forstyrrelse.\nForudsat at repoagenten lovligt tager dit køretøj, har du 15 dage at få det tilbage. Men medmindre du arkiverer for kapitel 13 konkursbeskyttelse, giver Michigan lov kun en måde, du kan gøre dette ved at indløse bilen. Dette indebærer at betale lånet i sin helhed ud over eventuelle tilbageholdelsesgebyrer, der er vurderet mod dig.\nIfølge American Recovery Association er det "generelt krævet", at din långiver giver dig besked om hvornår og hvor dit køretøj vil blive solgt, efter at det er taget tilbage. Michigan domstole har taget stilling til långivere, der undlader at gøre dette, og forhindrer dem i at indsamle mangelbalance fra dig efter salget. I de fleste tilfælde, hvis din bil i sidste ende sælger for mindre end din lånebalance, kan din långiver saksøge dig for forskellen, især hvis dette er fastsat i din kontrakt. Men Michigan Court of Appeals har fastslået det kreditorer er udelukket fra at indsamle mangelsaldoer, hvis de undlader at underrette låntagere af hvornår og hvor repossession salget vil finde sted.\nVideo: How Does A Vehicle Repossession Work In Flint, Michigan? | (810) 620-7799\nnone: gæld, repossession, laws, michigan, ikke, det grundlæggende |\nSkatfradrag for en doneret mobiltelefon\nHvordan kan jeg trække mine penge ud af min 401K?\nHvad er en Streamline Refinance?\nForbedringstilskud til seniorer\nFor mange seniorer kan det være en stor byrde at finde penge til at lave et hjem. Mange er pensionister og på fast indkomst. Selvom indtægten kan have bremset, gør udgifterne ofte ingen...


Kristian Thulesen Dahl | Page 3 | DenOffentlige.dk\nThulesen Dahl afviser lavere topskat »uanset forklædning«\n25.08.17 Politik Gæster\nFolk skal vide nøjagtigt, hvad vi går efter. Og vi går ikke efter topskattelettelser hverken i den ene eller anden forklædning, siger Kristian Thulesen Dahl til Politiken.\n13.08.17 Politik Ritzau\nRegeringens ambition om, at færre danskere skal betale topskat, droppes på ubestemt tid, siger Samuelsen. Nu kan krudtet blive brugt på andre ting, siger DF's Flydtkjær, om at topskattelettelser lægges på hylden.\nDer er døbt løb mellem blokkene, viser den seneste meningsmåling fra Voxmeter. Dog med knebent blåt flertal.\nDA angriber S og DF for at føre skræmmekampagne\n19.06.17 Politik Gæster\n- De siger, at det er årsag til lønpres og social dumping og misbrug af vores velfærdsgoder. Hvortil vi bare siger, at det er postulater. Jeg har ikke set nogen dokumentation for nogen af delene,« siger DA-direktør til Information.\nMeningsmåling: Thulesen Dahl har mest magt i dansk politik\n15.06.17 Politik 1 Ritzau\nDF-formanden er den politiker med mest magt i dansk politik lige nu, viser Voxmeter-undersøgelse for Ritzau.\nEfter melding fra S og DF: Løkke opgiver at hæve pensionsalderen\n21.05.17 Politik Ritzau\nDer kan ikke samles politisk opbakning til at hæve pensionsalderen, erkender statsministeren efter melding fra S og DF.\nDansk Folkeparti: Undersøgelse af Skat skal kunne placere ansvar\n16.05.17 Politik Ritzau\nRegeringen har måske den største interesse i at få Skats kriser undersøgt til bunds, siger DFs formand.\nDF fik sit ønske, men garantierne faldt: Politiskolen i Vejle bliver først klar i 2020\n20.04.17 Politik Ritzau\nDer skal optages politielever i 2018. Men det kan ikke lade sig gøre i Vejle, fastslår Bygningsstyrelsen. Hvad skal der ske, spørger Claus Oxfeldt mens Hernings borgmester undrer sig og siger, at der stadig er mulighed i Herning.\nLøkke kalder Brexit trist mens Thulesen Dahl kalder det en festdag\n29.03.17 Politik Ritzau\nBrexit vil koste danske arbejdspladser siger statsministeren mens hans støtteparti kalder det en festdag for demokratiet.\nThulesens krav til Løkke: Kernevelfærd, stramninger og mur omkring Danmark\n27.02.17 Politik Ritzau\nDF har flere politiske ønsker, hvis regeringen vil have genopbygget det tillidsfulde samarbejde.


Svendborg Gymnasium forpligter sig til at gøre webstedet https://www.svendborg-gym.dk/ tilgængeligt, jf. ”Lov om tilgængelighed af offentlige organers websteder og mobilapplikationer”.\nOplever du, at der er ikketilgængeligt indhold på https://www.svendborg-gym.dk/?\nDu kan kontakte Svendborg Gymnasium , hvis du oplever, at der er ikketilgængeligt indhold på https://www.svendborg-gym.dk/\nTelefon: 63 21 31 41\nDet offentlige organ beskriver vurderingsmetoden som: Vi har selv vurderet webstedet, men afventer rapport udført af eksternt firma\nStort set alle vores billeder er dekorative. Vi mangler at få indsat en tom alt-attribut på billederne.\nFlere steder bruges "Læs mere" i linkteksten, som skal tilrettes.\nIndtastningsfelt mangler beskrivelse\nSøgefeltet på forsiden mangler beskrivelse\nPDF filer fra før den 23. september 2018\nVideoer fra før den 23. september 2018\nVi afventer en rapport udarbejdet af et eksternt firma. Fejl og mangler som bliver identificeret i rapporten, bliver gennemgået og udbedret. Konkret iværksættes en generel kvalitetssikring af tabeller, eksterne links, links til PDF filer samt PDF filer.


Fjern .CHERNOLOCKER file virus\naf Nikolaus Dreher | Adware Published: 2019 December 23, 08:18\nHvad er .CHERNOLOCKER file virus virus\n.CHERNOLOCKER file virus er et fil-kryptering af malware, men den kategorisering, som du sikkert har hørt før, er ransomware. Du kan ikke nødvendigvis har hørt eller er stødt på det før, og det kunne være særligt chokerende at se, hvad det betyder. Når filerne er krypteret med en stærk kryptering algoritme, vil du være i stand til at åbne dem, da de vil være låst. Data kryptering af ondsindet program, er anset for at være en af de mest ødelæggende malware, som dekryptering af data ikke altid er sandsynligt.\nDu vil blive givet mulighed for at gendanne filer, hvis du betaler den løsesum, men det er ikke en foreslået løsning for et par grunde. Giver i de anmodninger, der ikke altid garantere fil restaurering, så der er en mulighed for, at du måske bare være at spilde dine penge. Tænk over, hvad er der for at stoppe cyber-kriminelle fra blot tage dine penge. Hertil kommer, at ved at betale dig, ville være at finansiere projekter (mere-fil kodning malware og ondsindet program) for disse kriminelle. Har du rent faktisk ønsker at støtte noget, som ikke mange millioner af dollars i tab. Folk er tiltrukket af nemme penge, og jo flere ofre i overensstemmelse med de krav, de mere attraktive ransomware bliver til den slags mennesker. Køb backup med, at pengene ville være bedre, fordi hvis du nogensinde har sat i denne situation igen, du fil tab ville ikke bekymre dig, da de ville være at restaurere fra backup. Hvis du havde backup til rådighed, kan du bare slette .CHERNOLOCKER file virus virus og derefter gendanne data uden at være bange for at miste dem. Hvis du ikke er sikker om, hvordan du fik den infektion, vil vi forklare de mest hyppige sprede metoder i det følgende afsnit.\nSnarere grundlæggende måder er bruges til distribution af ransomware, såsom spam e-mail og ondsindede downloads. En hel masse data kryptering af malware, afhænger af brugerens uagtsomhed, når du åbner vedhæftede filer i e og mere sofistikerede måder er ikke nødvendigt. Det er ikke til at sige, mere sofistikerede metoder anvendes ikke på alle, men. Skurke behøver ikke at gøre meget, bare skriv en e-mail, der vises temmelig troværdig, skal du tilføje den inficerede fil til e-mailen, og send den til fremtidige ofre, der måske tror, at afsenderen er en person troværdig. Penge problemer er et fælles emne i de e-mails, som folk har tendens til at engagere sig med dem e-mails. Skurke har også ofte foregiver at være fra Amazon, og fortælle potentielle ofre om nogle mærkelige aktivitet i deres konto, som burde straks bede en bruger til at åbne den vedhæftede fil. Er der et par ting du bør tage hensyn til, når du åbner filer føjes til e-mails, hvis du ønsker at holde din enhed sikker. Check, hvis afsenderen er bekendt for dig, før du åbner filen tilføjet til e-mail, og hvis du ikke kan genkende dem, undersøge, hvem de er. Må ikke haste til at åbne den vedhæftede fil, bare fordi afsenderen virker bekendt for dig, skal du først nødt til at dobbelt-tjekke, hvis e-mail-adresse kampe. Tydelige grammatiske fejl er også et tegn. En anden bemærkelsesværdig tegn kunne være, at dit navn ikke bruges overalt, hvis, lad os sige, at du er en Amazon-kunde og de var til at e-maile dig, ville de ikke bruge typiske hilsner som Kære Kunde/Medlem/Bruger, og i stedet indsætte det navn, du har givet dem med. Det er også muligt for ransomware til at bruge ikke-opdateret software på din computer for at komme ind. De svage punkter er som regel fundet af malware forskere, og når software-udviklere bliver opmærksomme på dem, de udgiver patches til at reparere dem, så skadelig software-udviklere kan ikke drage fordel af dem til at distribuere deres malware. Desværre er, som dokumenteret af den WannaCry ransomware, ikke alle mennesker kan installere opdateringer, af en eller anden grund. Det er afgørende, at du ofte opdaterer dine programmer, fordi hvis det er et svagt sted, er alvorlig nok, det kan bruges af malware. Patches kan installere automatisk, hvis du ikke ønsker at besvære dig selv med dem hver gang.\nRansomware vil scanne til bestemte filtyper, når det kommer ind i enheden, og de vil blive kodet hurtigt efter, at de er identificeret. Hvis du tilfældigvis ikke har bemærket noget mærkeligt i, indtil nu, når du er ude af stand til at åbne filer, vil det blive tydeligt, at noget ikke er rigtigt. Tjek dine filer for mærkelige udvidelser tilføjes, at de burde vise navnet på den ransomware. Dine oplysninger er blevet krypteret ved hjælp af stærke krypteringsalgoritmer, og der er en sandsynlighed for, at de kunne blive permanent krypteret. Efter krypteringen er afsluttet, en løsesum bemærk vil synes, der burde forklare, til en vis grad, hvad der er sket med dine data. En decryptor vil blive tilbudt til dig, til en pris, naturligvis, og cyber skurke vil hævde, at ved hjælp af en anden fil opsving muligheder kunne skade dem. Notatet bør angive prisen for en decryptor men hvis det ikke er tilfældet, vil du nødt til e-mail cyber-kriminelle gennem deres forudsat adresse. Det er indlysende, at betale en løsesum, er ikke foreslået. Forsøger ud hver anden sandsynlig mulighed, før du selv overveje at købe, hvad de tilbyder. Det er muligt, at du har simpelthen glemt, at du har sikkerhedskopieret dine filer. For nogle fil kodning malware, folk kunne endda få gratis decryptors. En gratis decryptors kan være til rådighed, hvis ransomware blev dekrypteret. Tage den mulighed i betragtning, og kun når du er sikker på, der er ingen gratis decryptor, bør du selv overveje i overensstemmelse med de krav. En meget klogere investeringer ville være backup. Og hvis backup er tilgængelig, fil gendanner skal udføres efter du slette .CHERNOLOCKER file virus virus, hvis den stadig er til stede på din enhed. Nu, at du, hvordan, hvor skadelig data kryptering af, at malware kan være, gøre dit bedste for at undgå det. Kontrollér, at din software er opdateret, hver gang en opdatering er tilgængelig, kan du ikke åbne tilfældige e-mail-vedhæftede filer, og du kan kun stole på sikker kilder med dine downloads.\n.CHERNOLOCKER file virus fjernelse\nHvis den fil, kodning malware forbliver på din enhed, Et anti-malware program skal bruges til at slippe af med det. Hvis du ikke er erfaren med computere, utilsigtede skader kan være forårsaget på din computer, når du forsøger at løse .CHERNOLOCKER file virus ved hånden. At vælge at bruge en anti-malware hjælpeprogram, er en klogere beslutning. Disse typer af værktøjer, der er udviklet med den hensigt at opdage eller endda stoppe disse former for infektioner. Når malware fjernelse software er blevet installeret, skal du blot køre en scanning af din computer, og hvis truslen er identificeret, giver det adgang til at slippe af med det. Det burde være nævnt, at en anti-malware værktøj er beregnet til at fjerne den trussel, og ikke for at hjælpe med at gendanne data. Når din computer er ren, begynder til rutinemæssigt at sikkerhedskopiere dine filer.\nDownload værktøj til fjernelse afto scan for .CHERNOLOCKER file virusUse our recommended removal tool to scan for .CHERNOLOCKER file virus. Trial version of WiperSoft provides detection of computer threats like .CHERNOLOCKER file virus and assists in its removal for FREE. You can delete detected registry entries, files and processes yourself or purchase a full version.\ntrin 1. Slette .CHERNOLOCKER file virus ved hjælp af fejlsikret tilstand med netværk.\nFjerne .CHERNOLOCKER file virus fra Windows 7/Windows Vista/Windows XP\nFjerne .CHERNOLOCKER file virus fra vinduer 8/10\nSlette .CHERNOLOCKER file virus fra Windows 7/Windows Vista/Windows XP\nSlette .CHERNOLOCKER file virus fra vinduer 8/10\nBruge værktøjet til at fjerne .CHERNOLOCKER file virus\nBruge softwaren til at slette .CHERNOLOCKER file virus\nOfferDownload værktøj til fjernelse afto scan for .CHERNOLOCKER file virusIf you have been infected with .CHERNOLOCKER file virus, you need to get rid of it as soon as possible. For faster removal, use anti-malware software.


Bravo Tours om skudangreb: Der er 250 danskere i området – Ekstra Bladet\n26. jun. 2015 kl. 14:01\nOpdateret: 26. jun. 2015 kl. 16:55\nBravo Tours om skudangreb: Der er 250 danskere i området\nEt turisthotel i Sousse i Tunesien er følge ritzau under angreb. Dansk rejseselskab har gæster i byen\nAf Peter Roelsgaard • Steffan K Frandsen • Christian Kloster\nEr du eller nogen du kender i Sousse i Tunesien lige nu? Kontakt Ekstra Bladet på 1224@eb.dk. Eller send en sms til 1224.\nDer er flere danskere til stede i Sousse i Tunesien, hvor der er meldinger om skudangreb med flere dødsofre ved tunesisk badehotel.\nDet oplyser kommerciel direktør, Gitte Søndergaard hos Bravo Tours til Ekstra Bladet.\n- Ja, vi har gæster i Sousse. Vi har både gæster fra København og fra Billund Jeg kan bekræfte, at der har fundet sted dernede. Det som min destinationschef har hørt dernede, og som han fortæller mig, er, der er tale om seks personer, der er blevet skudt. Det er sket på et turistområde, hvor der opholder sig danskere. Mig beskendt er der ikke sket noget med nogen af vores gæster eller har været i nærheden af det, men det kan jeg ikke endeligt bekræfte endnu, siger Gitte Søndergaard til Ekstra Bladet.\nHun siger, at Bravo Tours har 197 gæster i landet. Spies har godt 50 gæster i Tunesien.\n- Ingen af dem bor på de to hoteller nær den strand, der var undergreb. De fleste har været på udflugter eller bor 10 kilometer fra det strandafsnit, hvor det er skete. Mit indtryk er, at ingen at vores gæster har været nær angrebet, siger Gitte Søndergaard.\n- Al vores personale er på vej ud til de hoteller, hvor vores gæster er, for at på samling på det. Men ellers arbejder de tunesiske myndigheder på at få kontrol over situationen, forklarer hun.\n- Lige nu forholder vi os selvfølgelig til Udenrigsministeriets anbefalinger. Det er dem, som lægger retningen for, hvad der skal ske herfra. Men lige nu arbejdes der på at skabe klarhed over, hvad der reelt er sket, forklarer Gitte Søndergaard.\nSpies har fire gæster i området, men ikke på de to hoteller, som er blevet angrebet i Tunesien, siger produktchef Carlos Cebrian til Ritzau.Endnu har rejseselskabet ikke været i kontakt med de danske gæster.\n'Vi har ingen gæster i området', oplyser Apollo Rejser i en mail til Ekstra Bladet.\nHeller ikke Star Tours har gæster i området.\nRitzau citerer lokale radiostationer og sikkerhedskilder for nyheden, der nu frygtes at have en forbindelse til dagens terrorangreb mod en gasfabrik nær Lyon i Frankrig, hvor en mand er blevet halshugget, og et 'islamisk flag' er set på stedet.\nOgså på Twitter er der meldinger om 'skyderier og flere dræbte uden for et tunesisk badehotel'.