Ugens Fremtiden: Et Vakuum i Asien - Det Udenrigspolitiske Selskab\nSerie: UGENS FREMTIDEN\nI denne tid bliver vi konstant mindet om, at verdensordenen er under forandring. Og der sker også meget i denne tid, hvor USA’s indre krise blev afløst af en verdensomspændende pandemi, som igen blev afløst af Ruslands krig i Ukraine. Men egentlig har verdensordenen altid været en dynamisk størrelse. I denne serie dykker vi ned i vores tidsskrift Fremtiden for at give et historisk perspektiv på de udviklinger, det internationale samfund har været igennem i de sidste 75 år.\nUnder Slagordene „Asien for Asiaterne”, „Stor-Asien” og „Øst-asiens fælles-Velstandssfære” gennemførte Japan i Aarene umiddelbart før Krigen og under Krigen sit omfattende Ekspansionsprogram. I nedenstaaende Artikel fra New York Times belyser en af Bladets Korrespondenter i Østen, Frank L. Kluckhohn, et amerikansk Synspunkt paa Asiens Fremtid\nHvad sker der i Asien efter Japans Nederlag? Lige siden Japan i 1895 erhvervede sig Forsmosa har det ved een lang Kæde af Erobringer lagt saa store Dele af Orienten under sin Kontrol, at dets Sammenbrud nu har skabt et Vakuum, hvor Demokrati, Kommunisme, Nationalisme og Imperialisme har frit Spillerum.\nI Europa havde Tyskland underlagt sig Kontinentets Stater en efter en og Det tredie Riges Sammenbrud omstyrtede pludseligt den normale Balance. Det samme sker i Asien i Dag. Kina trues af Borgerkrig. Rusland, som længe var blevet holdt tilbage af Japan, er nu paa Marche i Østen. De Marionetregeringer, som Japan havde indsat i de erobrede Lande, var ganske vist daarlige, men nu er der slet ingen Regering. Uafhængighedens Aand, som det aldrig lykkedes Japan at slaa ned i de erobrede Egne, selv ikke i Korea, som det annekterede fuldstændigt allerede i 1910, blusser nu op.\nNye Kræfters Spil\nKort sagt, hele Orienten trues med Kaos. De Magter, der vil fiske i rørt Vande, kan faa stort Bytte. Mange nye Kræfter er blevet udløst i de Aar, der er forløbet, siden Japan i 1931 indledede sin Erobringskampagne ved Invasionen af Manchuriet. Og dog er der stadig Strejf af Haab i Situationen i det fjerne Østen. Det Chok, Japan fremkaldte ved sin Indrykning i Kina i 1937 og dets yderligere Erobringer i de Aar, der fulgte efter, har vakt et sløvt Borgerskab og sat mægtige Kræfter i Bevægelse.\nHvad selve Japan angaar, er det endnu for tidligt at sige noget om Udviklingen, før den allierede Besættelseshær har været der i noget længere Tid. Men det var sikkert et klogt Træk at benytte sig af Kejseren, naar man ønskede en Saa ublodig Afslutning paa Krigen som muligt. Den Langsomhed, hvormed Japanerne næsten alle Steder i Stillehavet har overgivet sig, synes at bekræfte, at hvis ikke Kejseren havde givet sin Ordre, vilde de japanske Tropper mange Steder simpelthen have nægtet at overgive sig. Det kunde have krævet Maaneders eller Aars Kampe at faa dem drevet ud.\nKina er maaske det Land, hvor der er mest Eksplosionsstof. Kommunisterne har Herredømmet over store Dele af Landet og de prøver at udvide deres Magt til andre Egne, hvor Chiang Kai-Sheks Regime søger at opretholde sit Styre. For at skaffe Forsyninger hurtigst muligt til Kina bliver det maaske nødvendigt for De forenede Stater at landsætte Tropper i mindst en kinesisk Havn, antagelig Shanghai. Der har ogsaa været Forlydender om, at De forenede Stater maaske vilde gaa i Land Paa Korea, hvor der er Bestræbelser i Gang for at faa dannet et uafhængigt, demokratisk Styre – og rent strategisk er Amerika interesseret i, at denne Nøglestilling ikke kommer under nogen anden Magts Indflydelse.\nSamtidig vil Sovjet-Rusland utvivlsomt fra mange Sider blive beskyldt for at understøtte Kommunismen i Kina, ligesom Amerika paa sin Side har forsynet Chungking-Regeringen med\nVaaben og Forsyninger i dets Kamp mod Japan.\nDet øjensynligt stærkt voksende Ønske i Asien om, at det skal have Lov til at ordne sine egne Affærer – et Ønske, som Japan stærkt slog Mønt af under Parolen »Asien for Asiaterne« – mødte sin første alvorlige Modgang, da Premierminister Attlee som Chef for Englands Arbejderregering, der havde lovet Indien Selvstyre, erklærede, at England igen vilde besætte den gamle Kronkoloni Hong Kong – og gjorde det, til Trods for at Chungking hurtigt svarede, at kinesiske Tropper vilde rykke ind i Hong Kong.\nHvad sker i Manchuriet?\nMan maa tro Præsident Truman paa hans Ord, at der ikke er indgaaet hemmelige Overenskomster under Potsdam-Konferencen, men ude i Østen er der ingen, der synes at tro, at Rusland vil rykke helt ud af Manchuriet, skønt hele Verden fordømte det, da Japan røvede det fra Kina, og der er heller ikke nogen, der vil undre sig, hvis Rusland ogsaa bliver i Nordkorea.\nMen hvis Rusland søger at dominere Kina eller, hvilket er mindre sandsynligt, rykke ind i Nordkina, kan det kun betyde ét: For i 1927, før Leon Trotski blev fuldstændigt fjernet fra Scenen, prøvede Sovjet med Michael Borodin som Førstekraft at hjælpe Kommunisterne til Magten i Kina.\nSkønt Verden i den sidste Tid af en eller anden Grund har faaet en Saa levende Interesse for Chiang Kai-Sheks reaktionære, antidemokratiske Linje, er det en Kendsgerning, at Stilingen er saa nogenlunde uforandret baade for ham og for de Kommunister, som han har bekæmpet i Aarevis. Hvad der er sket, er at Rusland begynder at tegne sig truende i Horisonten, efter at Japan, der var dets største Hindring, fuldstændig er forsvundet fra Billedet.\nAsiens andre Lande\nEnglænderne skal igen have Burma, men forhaabentlig vil de føre en bedre Politik end den, de førte før Japans Besættelse af Landet, da der var almindelig Utilfredshed med det engelske Styre; og de skal selvfølgelig have Malaya.\nHollænderne faar det rige Ostindien tilbage. Franskmændenes Stilling i Fransk Indokina – der er noget omdisputeret, da Vichy samarbejdede med Japan; men Franskmændene siger, dette skyldtes force majeur – synes nu at være blevet afgjort derhen, at Franskmændene skal fortsætte med at udøve deres Kontrol. Frankrig var repræsenteret ved Fredsafslutningen paa Missouri, og deres Flaade, deriblandt Slagskibet Richelieu, har hjulpet til under de allierede Operationer i Stillehavet.\nDer er Grund til at tro, at Præsident Roosevelt under Jaltakonferencen foruden at give sit Tilsagn til den russiske Besættelse af Manchuriet, har indvilliget i at overlade Russerne Kurilerne.\nUden at ville undervurdere Virkningen af Ruslands Indtræden i Krigen i Østen, Englændernes tapre Kamp i det nordlige Burma, den britiske Flaades store Indsats i Stillehavet i den sidste Tid og Australiernes straalende Indsats, er det værd at huske, at det var Amerikanerne, der bar Hovedbyrden under Kampene ude i Østen.\nDet er værd at huske sig dette, fordi Spørgsmaalet om Besiddelsen af de strategisk vigtige Positioner i Stillehavet langt fra er afgjort til Trods for San Fransisco Konferencens Anstrengelser.\nIngen Enighed om Baser\nDer synes at være international Enighed om, at Amerika skal have effektiv Kontrol over de Øer, som det selv har vristet ud af Japanernes Hænder. Men hvad der skal ske med Amerikanerne i Seadler Harbour, Nøglen til Australiens Forsvar og maaske den bedste Havn vest for Pearl Harbour, og andre Baser, er endnu uafgjort. I denne Forbindelse er det værd at huske, at skulde en ny, lignende Krig bryde ud i Europa og Asien, er det nogenlunde givet, at det igen vil være Amerikanerne, der skal bære Hovedbyrden, i al Fald i Begyndelsen.\nMen hvad en krigstræt Verden, der haaber paa en bedre Fremtid, man bede Om, er, at Magterne ikke bliver havesyge i Orienten, men vil enes om et sundt Program. Vi selv ordner det paa Filippinerne, saaledes som vi mener det kan tjene som Mønster. Hvad der trænges til, og det er saa selvindlysende, at der næppe kan komme Strid om det, er et Asien med Selvrespekt.\nArtiklen er skrevet af New York Times’ Asienkorrespondent Frank L. Kluckhohn og udkom i Fremtidens første nummer i 1945.


DI: Gør EU-tilskud afhængig af respekten for retsstatsprincippet - Altinget: eu\nDI: Gør EU-tilskud afhængig af respekten for retsstatsprincippet\nVi bliver nødt til at finde nye fælles værktøjer, der gør EU i stand til at forsvare EU's værdier og fremme en sund retsstatskultur, skriver Anders Ladefoged. (Foto: Hans Søndergård, Dansk Industri)\nDEBAT: Virksomheders investeringer kommer i fare, når andre EU-lande ikke behandler alle lige. Det er fornuftigt at gøre EU-tilskud afhængig af respekten for retsstatsprincippet, mener DI.\nEuropapolitisk chef, Dansk Industri\nI Bruxelles diskuteres det heftigt, hvordan EU skal reagere, når demokratiske værdier sættes over styr.\nEU-Kommissionen har givet en løftet pegefinger til de EU-lande, der ikke handler i overensstemmelse med EU’s retsstatsprincip.\nDet er et aktuelt problem for EU som helhed, for Danmark og for de danske virksomheder.\nUden ordentlige retsstatsgarantier opstår der uundgåeligt en mangel på tillid til myndigheder og domstole, som er helt afgørende for virksomhedernes muligheder for at drive forretning.\nAnders Ladefoged Europapolitisk chef, Dansk Industri\nForskelsbehandling i andre EU-lande\nDI har i de seneste år set konkrete eksempler på, hvordan danske virksomheders investeringer er blevet bragt i fare, når myndigheder i andre EU-lande ikke behandler alle lige og domstolene ikke er uafhængige.\nDet er en udfordring, da de enkelte nationale myndigheder og domstole er ansvarlige for at håndhæve EU’s fælles regler for det indre marked.\nSamtidig er det meget svært for EU at gribe ind i den måde nationale institutioner fungerer på. EU’s primære instrument i dag er EU-traktatens artikel 7, der kan bruges til at fratage et medlemsland stemmeretten i Ministerrådet.\nDet er dog en meget vidtgående sanktion, og den kræver også fuld enighed blandt alle de øvrige EU-lande.\nBåde Ungarn og Polen er tidligere blevet konfronteret med artikel 7, men uden særligt meningsfyldte fremskridt.\nDette tydeliggøres også i EU-Kommissionens Rule of Law-rapport, hvor begge lande får hårde ord med på vejen. Konklusionen kommer ikke som en overraskelse. Derfor bliver vi nødt til at tage supplerende værktøjer i brug.\nVi skal fremme en sund retsstatskultur\nHer er ideen om at gøre EU-tilskud afhængige af respekten for retsstatsprincippet fornuftig. For det første vil det typisk være et effektivt incitament, og for det andet kan man ikke lade nationale myndigheder uddele og administrere EU-midler, hvis man ikke er sikker på, at de er neutrale og uafhængige.\nDenne sanktionsmekanisme bliver i øjeblikket forhandlet i forhold til EU’s kommende syvårige budget og genopretningsfond. Fra dansk erhvervslivs side håber vi, at den bliver vedtaget. Virksomheder trives nemlig bedst i samhandel med lande, hvor der er transparens, fair konkurrence og et sundt investeringsklima.\nDer er i det hele taget meget der taler for sammenhængen mellem et velfungerende demokrati og en sund økonomi. Analyser viser, at økonomier i de lande, der efterlever retsstatsprincippet, i gennemsnit vokser hurtigere end lande, der efterlever det i mindre grad.\nKort sagt; tilsidesættelse af princippet hæmmer en afbalanceret økonomisk og social udvikling i EU.\nDet skyldes også, at økonomisk vækst er afhængig af øget produktivitet, som til gengæld kræver, at der investeres. Og investeringer, og især langsigtede investeringer, foretages kun, hvis betingelserne forbliver forudsigelige og favorable i mange år.\nAlt dette taler for, at vi bliver nødt til at finde nye fælles værktøjer, der gør EU i stand til at forsvare EU's værdier og fremme en sund retsstatskultur. Det skal vi, da de menneskelige konsekvenser og tab for økonomien ellers er for store.\nForrige artikel Dansk Industri: EU-landene er nødt til at hæve klimaambitionerne Næste artikel Venstre: Kofods udenrigsstrategi skal trække Færøerne længere fra Rusland


Sej Hux, syg Bertie + 5 feminine favoritter - METTE MARIE LEI LANGE\nI morges var min førstefødte en kende mere mor-pyldret, end hun plejer at være om morgenen, og da jeg synes, hun var lidt lun i hårrødderne, besluttede jeg mig for at gendrive min teori, og det viste sig selvfølgelig, at hun havde feber. Ikke meget – faktisk bare 38,1, men pludselig stod jeg altså og skulle have én 2-årig i vuggestue uden den anden. Det er aldrig sket før.\nJo, men så har det været enten faren eller mig, der afleverede den raske, mens den anden blev hjemme med den syge. Men i dag er Jon stadig i Ljubljana, så jeg måtte tage hele kuldet med ned i vuggeren og således med hans søster på armen efterlade Hugo alene til sin skæbne de fortløbende seks timer. Det føltes altså ret illoyalt.\nMen vi talte om det hele vejen derned, og til sidst blev Hugo ret tændt på tanken om at få solo-opmærksomhed af sin begge ungernes yndlings-pædagogmedhjælper (en ung, smuk og virkeligt sød pige, i øvrigt. Totalt Jude Laws type!), så da vi ankom til instiutionen, sparkede han sine sko af, marcherede selv ind på stuen, gav sig til at fortælle folk, at hans søster var syg og hans far i Ljubljana (Det lyder simpelthen så fantastisk, når ungerne udtaler den by!), og så kyssede ham både mig og Berta på munden og lukkede døren efter os. Jeg var pavestolt af min verdensmand på 93 centimeter!\nBerta har således været med mig til fremvisning af det nye kontorhotel – noget, hun var kanon-stolt over. Det, at være på arbejde med mor, er tilsyneladende at sammenligne med Disneyland i Paris, når man er to-et-halvt. Hendes lyse krøller var umulige ikke at forelske sig i, som de bouncede omkring i de helt tomme lokaler, som jeg simpelthen sådan glæder mig til at flytte ind i.\nNu er patienten lige vågnet fra lur, og temperaturen har desværre taget til. Så Zoologisk Have i eftermiddag er udskudt, og farmor er kørt i stilling til en hjemmedag i morgen, da jeg jo har lovet mig væk til Glamsbjerg. Og nu til noget ganske andet …\nJeg fik nemlig lige lyst, så jeg har fundet fem feminine favoritter, som jeg synes passer ret fint til det kommende efterår. Henholdsvis yderst og inderst, kan man sige. 😉\nMin stil er egentlig nok ikke så super-feminin sådan til hverdag. Jeg går sjældent i nederdel, når jeg skal på kontoret og slet ikke, hvis det kræver strømpebukser under. Omend jeg godt gad, for jeg synes, det ser supertjekket ud til andre damer!\nMen når jeg skal i byen, er jeg næsten altid femi, og når man kan have bare ben, og jeg stort set altid iklædt kjole eller nederdel.\nMen jeg tænker, at jeg skal samle lidt op på dameriet her til efteråret!\nIndlægget indeholder reklame i form af affilliate-links.\nFin og feminin trøje, som er perfekt til sorte eller mørke jeans. Og skal det være kækt, så med en læderjakke til. Den kan hittes her.\nJeg er fan af undertøj fra Love Stories, selvom jeg nok må erkende, at det sad bedre på mig, før jeg ammede. 😉 Meeen hvis man ikke har prøvet det endnu, kan BH’en findes her.\nOg underhakkerne kommer her. 😉\nDen her ville jeg have på i byen over en blondetop eller til hverdag over en hvid undertrøje eller t-shirt. Cool og feminin på samme gang – kan hittes her.\nTror faktisk, jeg har linket til den her kjole før, men den er satme stadig pæn! Og femi! Findes i to farver her.\nDen her nederdel er røv-sexet, synes jeg. Nålestribet og sekretær-læx lige her.\n❮ Glamsbjerg og glamour\nSvendborg – let's do this! (Undskyld, Glamsbjerg…) ❯\n21. september 2016 kl. 17:47\nHvor er den fine nederdel nederst fra? Linket virker desværre ikke\nHvor weird, det virkede før! Men tjek lige igen, jeg har lavet en update. 😉\n22. september 2016 kl. 14:57\nDet virker nu, tak!\n21. september 2016 kl. 17:57\nLige hurtigt, så er det at komme med mor eller far på arbejde noget af det bedste! Jeg husker stadig den særlige stemning der var at besøge mor eller far og alle deres kollegaer på deres arbejdsplads


Helstegt Kalkunbryst | Lækker opskrift | Find den på Maduniverset\nOpskrifter › Madopskrifter › Helstegt Kalkunbryst\nKalkunbrystet pudses af for fedt og de få sener, som altid sidder der. Olie og soya blandes med paprika, chili og barbeque. Hvidløget køres gennem en hvidløgspresser ned i blandingen. Kalkunbrystet placeres i en ildfast fad, og krydderiblandningen hæles henover. Hvidløgspeber og groft salt strøges henover kødet. Steges i 1½ time v. 175 grader. Hold øje med at kødets overflade ikke bliver tør. Der skal helst hele tiden være væske i bunden af det ildfaste fald, som kom evt. lidt vand i undervejs.\nServeres med ris og kinesisk sur/sød sauce til samt en flaske rødvin eller en mørk øl.\nDenne gode opskrift på Helstegt Kalkunbryst fra Maduniverset.dk i kategorien Kalkun opskrifter, er tilføjet af et medlem, hvis du har forslag, som omhandler hjemmelavet Helstegt Kalkunbryst, kan du skrive et indlæg som brugeren som har lagt opskriften på vil se, eller du kan skrive via Maduniverset.dk's besked system. Alle opskrifter bruges på eget ansvar.


Landhaus Piberger i Zell Am See til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSchmittenstrasse 107, Schmitten, Zell Am See, Østrig, 5700 - Se på kort\nMere om Landhaus Piberger\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Landhaus Piberger et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Zell Am See. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Inden for nem rækkevide er der også GC Zell am See-Kaprun.\nPå Landhaus Piberger gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af familieværelse, grillfaciliteter.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål du har med din rejse til Zell Am See, så er Landhaus Piberger det perfekte sted til en spændende rejse.\nAlle slags rejsende (12) Familie med små børn (5) Familie med store børn (2) Gruppe (5)


Al-Jazeera satser på Norden\nDen arabiske tv-station søger skribenter i de nordiske lande. Den første norske kommentar ligger på Aljazeera.net. Læs mere\nAl-Jazeera på engelsk i 2005\nDen arabiske TV-station al-Jazeera er om et år klar med en engelsksproget nyhedskanal. Læs mere\nKina: Udenlandske virksomheder får adgang til tv-produktionsselskaber\nKina vil give udenlandske medieselskaber tilladelse til at opkøbe mindretalsandele af tv-produktionsselskaber, og varsler desuden en lovændring for at øge den internationale adgang til markedet, skriver Reuters. Den statslige radio-, film- og tv-administration har offentliggjort ændringen, der træder i kraft den 28. november. Den indebærer bl.a., at udlændinge vil få tilladelse til at eje andele på op til 49 pct. i forretningsfællesskaber. Men udenlandske investorer, der defineres soml "professionelle radio- og tv-selskaber", får ikke lov til at drive virksomhed uden en kinesisk partner. (TN)\nFlyttedag for tv-stationer hos TDC Kabel TV\nFor at undgå, at julekalendere og andre interessante programmer i løbet af december måned, bliver til flimmer, sne og støj på skærmen, er TDC Kabel TV nødt til at flytte visse kanaler. Det sker fordi tre forskellige netværk af digitale radio- og tv-sendere i løbet af kort tid introduceres i Danmark: det landsdelsdækkende DAB, Tetra og DTT. Læs mere\nNy kanal på Viasat\n'The GOD Channel' er nu blandt de kanaler man kan se på Viasat-platformen. 'The GOD Channel' er Europas førende kristne familiekanal. Den sender kirke-, musik- og livsstilsprogrammer fra tv-centeret i Israel til hele verden 24 timer i døgnet. (KJ)\nNational Geographic Channel står uden kanalchef i Danmark\nLandechef for National Geographic Channel i Danmark, Nina Z. Munch-Andersen, forlader sin stilling ved årsskiftet for at blive journalist på Dagbladet Børsen med stofområde inden for mediemarked. Læs mere\nSverige: TV4 lancerer TV400\nDen svenske tv-station TV4, der er en af bejlerne til danske TV 2 lancerer nu endnu en tv-kanal. Navnet bliver TV400 og bliver en kanal med spænding, humor og underholdning for unge voksne. TV400s programmer bliver domineret af serier, spillefilm og svenske produktioner. TV400 erstatter den nuværende kanal ’Med i TV’. Kanalchefen for TV400 bliver Johan Kleberg, der tidligere har været kanalchef på ZTV. TV400 lanceres i januar. (KJ)\n’Forunderlig Forandring’ – et halvt år efter\nDet er nu omtrent seks måneder siden, at de danske deltagere i Forunderlig Forandring vendte tilbage til deres familier. Selvom de lever hver deres liv og har gennemgået forskellige plastikoperationer, er de alle enige om en ting: Det har ændret deres liv radikalt. TV Danmark viser programmet ’Forunderlig Forandring’ med undertitlen ’et halvt år efter’ mandag den 29. november kl. 21.55 Læs mere\nAnne Jerichow død\nTidligere tv-vært og udsendelsesleder på DR, Anne Jerichow, er død i en alder af 70 år, oplyser Berlingske Tidende. Anne Jerichow kom til DR i 1959, da fjernsynet havde 'speakerpiger' - piger der skulle give tv et menneskeligt ansigt. Anne Jerichow talte et nydeligt dansk og var samtidig korrekt til at udtale udenlandske navne, da hun var halvt dansk, så sammen med Hanne Sommer, Marianne Birkelund og Helle Schmidt blev Anne Jerichow en af de kendte speakerpiger, som hele Danmark kendte og elskede. Lønnen var på 38 kroner pr. aften. Da speakerpigerne blev afskaffet i 1971, fortsatte hun i DR som producerassistent i musik- afdelingen og fra 1974 som udsendelsesleder. Anne Jerichows sidste optræden på tv som studievært, var i 'Næste uges TV'. (SHN)\nUSA: Frygt for bøder øger selvcensur\nDe amerikanske tv-stationer har bedt FCC om at komme med nogle klare retningslinier over for hvad der kan vises og siges i amerikansk tv. Årsagen skyldes en øget frygt for store bøder, der i værste fald hurtigt kan lukke en tv-station. Frygten hos de amerikanske tv-stationer er øget efter præsidentvalget hvor det republikanske parti har flertal i FCCs bestyrelse, skriver Berlingske Tidende. Læs mere\nUSA: Dan Rather stopper som vært\nAnkermand på CBS Evening News igennem de sidste 24 år, Dan Rather, stopper til marts. Den legendariske Rather blev for nyligt kritiseret for i '60 Minutes Wednesday', at have bragt oplysninger om præsident Bush til torvs - der ikke holdt vand. Rather var dog ikke personligt ansvarlig for fejlen. Den 73-årige Rather planlægger at fortsætte med at arbejde som korrespondent for CBS, og vender dermed tilbage til rødderne. Han startede oprindeligt som korrespondent i Vietnam. (SHN)\nFisk forgiftet for åben skærm i 'Kontant'\nDyrenes Beskyttelse mener, at DRs 'Kontant' har overtrådt dyreværnsloven, da programmet tirsdag aften puttede skælshampoo ned til akvariefisk. Læs mere\nDR2 genudsender 'Jul på Vesterbro'\nIkke kun DR1 og TV 2 leverer i år julekalender-genudsendelser. Også DR 2 genudsender. Hver aften kl. 22 fra den 1. til den 24. december byder DR 2 under overskriften 'Jul i den gamle kolbøttefabrik' på et gensyn med 'Jul på Vesterbro' og 'Team Easy On' fra hhv. 2003 og 2004. (SHN)\nDR satser på flere nye danske tv-serier\nDR satser benhårdt på fremover at lave flere af de tv-serier, der tiltrækker mange seere, skriver Berlingske Tidende i dag. Afløserne til 'Ørnen' og 'Krøniken' er allerede ved at blive lavet, og den nye miniserie skrives af Søren Sveistrup og instrueres af Per Fly. Læs mere\nIngen Emmy til 'Krøniken'\nTredje gang blev ikke lykkens gang for DR. Da Emmy-priserne til verdens bedste tv-programmer mandag aften blev uddelt på The Hilton Hotel i New York lykkedes det ikke for DR TV-Drama at sikre sig en Emmy for 'bedste dramaserie' for tredje år i træk. I 2002 vandt DR med 'Rejseholdet', mens 'Nikolaj og Julie' sikrede sig en Emmy sidste år. Ved Emmy-festen var 'Better Times', som 'Krøniken' hedder på engelsk, i konkurrence med den tyske serie 'Schimanski' fra Colonia Media/WDR, BBC-serien 'Waking the Dead' og den ligeledes engelske serie 'Shameless' fra Channel 4. Og det var 'Waking the Dead', der vandt. Læs mere


Elev hos SAGRO Regnskab\nSAGRO søger 3 virksomhedsrådgivere, der vil sparre med de bedste\nHar du interesse inden for virksomhedsøkonomi, revision, control og digitalisering?\nGodt at vide om os:\nI SAGRO søger vi løbende nye kolleger. Vores ledige stillinger bliver slået op her på hjemmesiden.\nSAGRO er partner i DLBR og (vi og vores datterselskaber) har til formål at yde service og rådgivning inden for bl.a. regnskab, driftsøkonomi, planteavl og kvægbrug.\nVi er en dynamisk, markedsorienteret og værdibaseret virksomhed.


Den unge generations kanon | Information\nEn nye udgave af 'Danske digtere i det 20. århundrede' er på vej. Her fortæller værkets redaktør, professor i litteraturvidenskab Anne Marie Mai om nyskabelser, linjer og overvejelser i forbindelse med arbejdet\nTorben Brostrøm, der sammen med Mette Winge redigerede den forrige udgave af Danske digtere i det 20. århundrede, griber i sin indledning 100 år tilbage.\nDengang mente kritikeren Niels Møller, ifølge Brostrøm, at 1870'ernes og 80'ernes gennembrudsdigtere, altså folk som Pontoppidan, Bang og J.P. Jacobsen ikke kunne måle sig med romantikerne i det 19. århundredes begyndelse. Der var sket en kvalitetsforringelse, samtidig med at den almene dannelse var blevet mere udbredt, syntes Møller.\nBrostrøm, der skriver sin indledning i efterdønningerne af studenteroprør og midt i masseuddannelsernes store bølge, bemærker, at man kunne fristes til at sige det samme i dag - hvis ikke netop afstanden havde belært os om, at Pontoppidan, Bang og Jacobsen fint kan måle sig med romantikerne. Fortsætter den nye udgave denne linje, eller lægges der en helt ny, spørger vi.\n"På en måde kan man godt sige, at jeg fortsætter betragtningen," svarer Anne Marie Mai. "Dog med en anden vægtning - idet jeg tager udgangspunkt i det paradoks, at litteraturen læses af få, men på den anden side når langt ud i kraft af uddannelsessystemet. Litteraturen er en art nicheproduktion på linje med bisonokse- og strudseavl, men den er samtidig hele tiden på den offentlige dagsorden, hvad man blandt andet kan forvisse sig om på den årlige bogmesse i Forum, hvor folk strømmer til for at høre digterne læse op og blive interviewet. Samtidig er der sket et fald i antallet af titler, der sælger mere end 5.000 eksemplarer."\n- Hvordan afspejler situationen sig i den nye udgave?\n"Det er jo den litteratur, der ikke sælger i mange eksemplarer, det i høj grad handler om. Også Ib Michael og Benny Andersen er naturligvis med, men der er taget mange forfattere med, som ikke er nået så langt ud endnu - eksempelvis Pablo Henrik Llambías, som jeg finder meget spændende, skarp og intelligent."\n"Jeg har hellere villet tage én for meget med end én for lidt," siger Anne Marie Mai.\n"Desuden skal man kunne finde dem, der bruges meget i undervisningen, såsom Katrine Marie Guldager og Helle Helle."\nAf andre nytilkomne nævner Anne Marie Mai Christian Skov og Günter Hansen samt Hans Otto Jørgensen, der både selv får et portræt og som skriver om Marie Bregendahl med hvem han på en måde deler tematik hen over generationerne, siger hun.\n"De har begge på forskellige præmisser en forbindelse til det folkelige gennembrud."\n"Og så er der Henrik Pontoppidan! Såvel Lykke-Per som De dødes rige er udgivet på tærsklen til det 20. århundrede, og han skrev helt til 1943, så han indleder Bind I."\n- Hvad er røget ud?\n"Nogle af de mere perifere er ikke længere med, men jeg synes ikke, vi har foretaget voldsomme omvurderinger. Eksempelvis Storm-P. kommer dog muligvis ikke med. Jeg havde sat en skribent på, men han mente, det var for dårligt."\nI forhold til den tidligere udgave er overblikket samlet ét sted: Anne Marie Mai har skrevet 50 siders samlet fremstilling til hvert af bindene - sat efter de individuelle forfatterskabsportrætter. Til gengæld optræder der ikke samleartikler henad vejen.\n"Mine artikler kan ikke stå uden portrætterne," understreger hun, "de udgør en klangbund, samtidig med at de samler en række forfattere op, som ikke får selvstændige portrætter."\n"Det er en svær balancegang at undgå, at det bliver en opremsning af 'dem-der-ikke-kom-med'. Men jeg har været i den priviligerede situation, at værkets skribenter har læst mine artikler og har gennemtærsket dem, gjort sig tanker og gjort opmærksom på ting, jeg havde overset. Det har jeg været utroligt glad for."\nIntervieweren lufter nogle af sine mistanker til 'udgåede' forfattere, og disse bekræftes i det store og hele til:\nFinn Methling og Henning Ipsen finder man således ikke i den nye udgave. Mere overraskende er det måske, at også en række ældre realister af en vis betydning såsom Poul Ørum og Hans Lyngby Jepsen må undvære selvstændige portrætter. Martha Christensen og Knud Hjortsø hænger på vippen, Ingeborg Buhl og Aase Hansen er ude.\nTil gengæld får Hulda Lütken, Tove Meyer og Bodil Bech, der hidtil har været faste trillinger i samleartiklernes anden division, hver deres artikel - skrevet af redaktør Mai personligt:\n"Jeg skrev om dem i endnu en samleartikel til Kvindelitteraturhistorien og havde frygtelig dårlig samvittighed over at gentage traditionen. Så nu er det nok!"\n- Nu har vi talt om eksempler, hvad er de overordnede retningslinjer?\n"Tja, det er jo noget så umuligt, som at det skal være den bedste litteratur!"\n- Er det eneste kriterium?\n"Nej, vi er også gået efter forskellige slags forfattere. Man kan jo være forfatter på mange måder, for eksempel skriver Carsten Jensen en særlig rejseessayistik. Man kan være eksklusiv lyriker, bredt fortællende eller samfundsdebatterende. Ebbe Kløvedal Reich er for eksempel repræsenteret, for at vi kan få hans måde at være forfatter på. En slags politisk brugslitteratur."\n"Der er færre digtere med i den nye udgave, til gengæld er portrætterne lidt større. De mindste er på fem sider, mange er på 22-25 og de vigtigste helt op til 30 sider."\nAnne Marie har lagt vægt på at lægge offentligt frem, hvad værket skulle indeholde; hun har ønsket at lytte til kolleger, til de forslag, der kommer ind på projektets hjemmeside, og desuden er der blevet indgået en aftale med enkelte gymnasieskolers 3. g-klasser om, at eleverne kan stille spørgsmål, således at der også er en hot-line til de undervisningsbehov, værket skal opfylde.\n"Jeg ved, at man begår fejltagelser, man kan ikke undgå det, så selvom jeg ikke er lige begejstret for alt, hvad der kommer med, så vil jeg ikke ind i dén fejltagelse, der består i, at det udelukkende er min opfattelse, der hersker."\n- Men værket er vel på den anden side ikke et resultatet af en afstemning?\n"Nej, for nogen skal jo træffe en beslutning, og det er mig. Men der er skribenter, som er kommet med noget, de gerne ville skrive om, og når det er noget, som gode læsere brænder for, så siger jeg ja, selvom jeg ikke brænder selv."\nDe gode læsere, Anne Marie Mai taler om, udgør en helt ny generation af skribenter. På kritikersiden er der ikke mange gengangere fra den foregående udgave, det er den unge generations kanon, vi får, bekræfter hun.\n"Jeg har dels forsøgt at tænke i temperamenter, der klinger sammen - og jeg har også gerne villet have norske og svenske synsvinkler ind. Således skriver eksempelvis norske Tone Selboe om Karen Blixen."\nDe litterære metoder\n- Den forrige udgave var til dels præget af den universitære mode på daværende tidspunkt - marxistisk og psykoanalytisk litteraturforskning, arbejderlitteratur og kvindelitteratur. Hvilke teoretiske strømninger ligger bag den nye udgave?\n"Opgaven består jo i at forene forfatterportrættet med den litteraturhistoriske artikel, og det har været ganske vanskeligt for skribenterne. Næsten ingen har fundet opgaven let."\n"De unge er jo vant til poststrukturalisme, til at 'forfatteren er død', opgået i sit værk, og hvordan forvalte forfatterskabsportrætter på den baggrund? De er fremragende tekstlæsere, men ikke vant til den genre, der kræves her."\n"Vi har valgt at forvalte dén tradition sådan, at forfatterskabet er den overordnede kategori, hvor forholdet mellem forfatterens liv og værk er én af de vinkler, man kan lægge på det. Vi prøver, om vi kan bruge helheden, altså forfatterskabet som formidlingskategori."\n"Samtidig læses eksempelvis nogle af de kvinder, som 70'ernes kvindebevægelse fandt frem og sikrede plads i litteraturhistorien under nye synsvinkler. For nu, de er sikret, kan man godt tænke anderledes. Agnes Henningsen ses således fra en tekstnær synsvinkel, og Thit Jensens historiske romaner sættes ind i en romantisk tradition af Karin Esmann, hvis baggrund netop er kendskabet til Romantikken."\n- Har de nye synsvinkler også betydet, at der er dukket nye linjer op, nu hvor en pæn del af artiklerne er i hus?\n"Bind tre, som er færdigt, viser måske, at ti-års-tænkningen, som vi har vænnet os til, ikke er så relevant endda. Forfatterne er ikke enige, men jeg ser det sådan, at der sker en vældig brydning i 60'erne. Den begynder med den modernistiske samtidsbetragtning og brydningen viser sig i dag som en samtidighed mellem mange forskellige strømninger. Mit eget stikord til samling af tendenserne er 'Det formelle gennembrud'."\n"Det er en synsvinkel, der for eksempel lægger en ny forståelse ned over 70'er-avantgarden, der kan ses som en formens prøvelse."\nSom repræsentanter nævner Anne Marie Mai den unge Kirsten Thorup med I dag er det Daisy, Love from Trieste og Baby. Men hun nævner også Inge Eriksens Victoria og verdensrevolutionen, hvilket umiddelbart forekommer mindre indlysende.\n"Victoria og verdensrevolutionen indgår meget bevidst i en debat med dannelsesromanen," påpeger Anne Marie Mai imidlertid og fremhæver som én af landvindingerne ved den formelle synsvinkel, at man får øje på de gåseøjne, Inge Eriksen sætter om genren, og som man ikke havde sans for i 70'erne.\n"Med mit begreb om 'det formelle' lægger jeg vægten på, at man i de forskellige værker kan rette fokus mod forskellige steder. Og i det øjeblik, man retter det mod ét aspekt, spidsformuleres samtidig andre sider af værket. Ser man eksempelvis på Suzanne Brøggers kvindepolitiske værker, sættes der samtidig fokus på såvel den skrivende som på læseren. Betegnelsen, 'det formelle gennembrud' skulle gerne virke formidlende og øjenåbnende," slutter Anne Marie Mai.\n*Bind III: Fra Kirsten Thorup til Solvej Balle udkommer efteråret 2000 - Bind I: Fra Henrik Pontoppidan til Karen Blixen og Bind II: Fra Morten Nielsen til Hans-Jørgen Nielsen forventes afsluttet år 2002\nAase HansenAgnes HenningsenBenny AndersenBodil BechCarsten JensenEbbe Kløvedal ReichFinn MethlingHans-Jørgen NielsenHelle HelleHenning IpsenHenrik PontoppidanHulda LütkenInge EriksenIngeborg BuhlKaren BlixenKatrine Marie GuldagerKirsten ThorupMarie BregendahlMartha ChristensenMette WingeMorten NielsenNiels MøllerPoul ØrumSolvej BalleSuzanne BrøggerThit JensenTove Meyer


Medvirkende: Richard Burton, Jean Simmons, Victor Mature,\nAf: Anette og Jørgen Hedager Nielsen - 11.01.2008\nHAN SÅ JESUS DØ\n"The Robe" (kjortlen) er en påskefortælling set fra centurionen Marcellus' side.\nVi møder den romerske befalingsmand Marcellus (Richard Burton) på et slavemarked i Rom, hvor han genser sin barnekæreste Diana (Jean Simmons). Forholdet mellem dem udvikler sig filmen igennem. På slavemarkedet køber Marcellus slaven Demetrius (Victor Mature) for næsen af den kommende kejser Caligulla og sætter ham fri. Demetrius vælger dog frivilligt at tjene Marcellus og følger ham, da han bliver sendt til Jerusalem. De ankommer til Jerusalem palmesøndag.\nMarcellus er officer for den gruppe, som står for korsfæstelsen, og da soldaterne kaster lod om Jesu kjortel, vinder han den. Både Marcellus og Demetrius bliver påvirket af Jesu død. Deres veje skilles og Demetrius får kjortlen med, for Marcellus tør ikke beholde den.\nEfter oplevelsen på Golgata begynder Marcellus af få mareridt, og det virker, som om han er psykisk syg. Han spørger febrilsk folk: "Var du derude?" Han rejser tilbage til Rom, hvor han igen møder Diana. Man finder ud af, at han nok kan blive helbredt ved at finde kjortelen og brænde den. Kejseren sender ham til Galilæa med det påskud, at han skal opsøge og registrere de kristne. I Kana møder han nogle af de kristne, der har fulgt Jesus og tror på ham. De siger endda, at de har set ham levende efter korsfæstelsen. Marcellus vil ikke høre om det vrøvl.\nDa nogle romere dræber menighedens leder for øjnene af ham, kæmper han dog for de kristne, og det lykkes ham at få soldaterne til at forlade byen. Mere skal ikke afsløres her.\n"The Robe" er naturligvis præget af, at den er mere end 50 år gammel. Mange scener har karakter af teaterkulisser og teateroptræden. Men den regnes for et af højdepunkterne fra den tid, og det er sikkert med rette. Der er mange flotte scener, og historien fortælles med sikker hånd.\nFilmen fortæller på samme måde som Ben-Hur om mennesker, der omgiver Jesus. Vi ser ikke Jesu ansigt og hører kun én gang hans stemme, nemlig sætningen fra korset: "Fader tilgiv dem, for de ved ikke, hvad de gør." Men hvor "Ben-Hur" slutter med korsfæstelsen, begyndelser "The Robe" her.\n"The Robe" er instrueret af jøden Henry Koster, der fik stor betydning for Hollywoods dominerende plads i filmhistorien. Han får ikke forkyndt evangeliet gennem filmen. Der siges ikke, at Jesus døde i vores sted. Kristendommen skildres som en religion, hvor næstekærlighed er det vigtigste. Men for den, som er fortrolig med evangelierne og Apostlenes Gerninger, er der mange stærke scener, som taler for sig selv.


Stjålet Peugeot Vivacity set/fundet\nBillig-Scooter.dk Billig-Scooter.dk Scooter snak Stjålet Peugeot Vivacity set/fundet\nJeg har set en Peugeot Vivacity Blå 30er uden nr plade som står på cykelstien langs Hillerrød Motorvejen efter Skovbrynet station ved Værebro tilkørlsen mod København siden.\nFront skjoldet er væk/fjernet og tændings låsens stik er hevet af så de har kortsluttet den og knækket ratlåsen.\nJeg har ringet til Politiet og anmældt det har også skrevet det på scooter galleri.\nDer må jo være en som savner sin knallert/scooter.\nGodt gået Johannes :thumpup:\nJeg gjorde det samme for et par måneder siden i Hvidovre. Jeg kom forbi en væltet knallert, og med det samme kunne jeg se at den var stjålet.\nJeg havde ikke noget papir eller skriveredskaber med så jeg brugte bare mobilen til at skrive stelnummeret ned.\nRingede 114 (Det er nummeret til nærmeste politistation efter omlægningen, dvs. større station. Når du ringer finder den selv ud af hvor den nærmeste ligger.)\nDet var en stor hjælp at jeg gav dem stelnummeret, for så kunne de finde ejeren og kontakte ham med det samme. Næste dag var den væk. :wink:\nNå ok jeg hviste ikke at man kunne ringe 114 men jeg prøvede at ringe til en ven i Søborg men han lå og sov selvom den var 14:30 ca hock: :? og prøvede at ringe til en anden som jeg kenner men han hvade ikke tid til at tale da han kørte bil.\nOg lige efter det ser jeg blå blink ope på broen over motorvejen som jeg kører langs med på cykelstien og tænker shit lad mig komme væk.\nFor min er heller ikke helt street legal og selvom at cylenderen er slidt kører den jo lidt merer.\nSå jeg valgte at køre igen og ringe da jeg kom hjem men mødte en mand som var ude at gå en tur men han kunne ikke ringe så jeg kunne først ringe da jeg kom hjem.\nMen jeg kunne ikke gøre merer så man må håbe at politiet finder den før den blir helt afpillet for dele eller smaderet.\nBozzie Skrev: Ringede 114 (Det er nummeret til nærmeste politistation efter omlægningen, dvs. større station. Når du ringer finder den selv ud af hvor den nærmeste ligger.)\nKan ikke finde Morten? Ring 114!\nEr svigermor kold? Ring 112!\nEr noteret!!! )\nDen første er muligvis min egen opfindelse :oops: , den anden er vist af ældre dato.\nJeg kendte den heller ikke før ovennævnte!\nKørte lige forbi i dag og nu står den bare inde i et buskas på en sti så Politiet kommer nok ikke lige forbi og hænter den, det er også bare typisk at man nærmest blir verfet af før at man har sagt hvor den var.\nSyntes ikke at det virker optimalt at man ringer til en enstans og de ikke gør noget ved problemet.\nFandt også engang en Aprilia runner 45'er, skrev nummeret ned og hev den med hjem... Kontaktede Bellahøj 10 min efter, og de sagde den ville blive hentet med det samme... Først en uge efter blev den hentet... Dårlig service når man nu hjælper DEM med DERES job!!!\nKrellep Skrev: Fandt også engang en Aprilia runner 45'er, skrev nummeret ned og hev den med hjem... Kontaktede Bellahøj 10 min efter, og de sagde den ville blive hentet med det samme... Først en uge efter blev den hentet... Dårlig service når man nu hjælper DEM med DERES job!!!\nAprillia Runner Oo WTF runner = Gilera\nsukedk2001 Skrev: Aprillia Runner Oo WTF runner = Gilera\nDet var så en mindre slå fejl\nHar en ven der har en Gilera runner, 30'er udgaven!\nMen det er stadig utrolig dårlig klaret af Bellahøj ikke kan klarer at sende en enkelt mand ud!\nPga den nye politireform er sådanne opgaver nedprioriteret.\nUden at gå dybere ind i politik, så jeg overbevist om at det ikke er politiet skyld at de ikke henter den. Dengang jeg ringede, var scooteren væk dagen efter.\nEn anden gang fandt jeg en nummerplade i en vaskehal, jeg tænkte på hvilke udgifter ejeren af ville få, så jeg ringede igen 114. (skal ikke bruges i akut tilfælde) Betjenten ringede til ejeren, som kom et kvarter efter og hentede den, hun takkede pænt for ulejligheden.\nBozzie Skrev: Pga den nye politireform er sådanne opgaver nedprioriteret.\nDen nye politireform er jo NY.\nJeg fandt scooteren i... Marts?\nNu er jeg ikke så interreseret i politik, ved kun det mest basale ( :roll: ) men er reformen ikke vedtaget efter d. 01/03/2007 ?


Home » TV » Få et gigantisk 75″ 4K-tv for under ti tusind kroner\nPriserne er helt nede på 3.499 kroner for den mindste model i den nye TCL P 715-serie, der byder på budgetvenlige 4K-tv’er med nyeste HDR-teknologi, Android, stemmestyring og smarte funktioner\n4K er ikke længere noget, der kan sælge et tv i sig selv. I dag er det standard, og det afspejles i priserne, når TCL sender sin nye serie af budgetvenlige tv’er på markedet.\nDe fås i fem størrelser, 43, 55, 65 og 75 tommer. Den mindste model koster blot 3.499 kroner, mens den store på 75″ koster 9.990 kroner, hvilket er ret imponerende for et tv i dette format. Og de nye TCL P 715 ligner endda rigtig fornuftige tv’er.\n4K med opskalering\nAlle i serien har slankt minimalistisk design i børstet metal. De kan ikke bare vise indhold optaget i 4K, TCL P 715-serien er også i stand til at opskalere indhold i ringere kvalitet til noget, der nærmer sig 4K, og så kommer de med nyeste High Dynamic Range teknologi – HDR10, HLG og Smart HDR.\nDer er interne højttalere på 10W, og tv’et tilbyder Dolby Audio Processing, så man få glæde af moderne surround-muligheder, hvis man har højttalerne til det.\nAndroid og stemmestyring\nStyresystemet er Android TV 9.0, og med det følger adgang til Amazon Prime, Netflix (4K HDR), YouTube (4K) og meget mere. Både Alexa som Google Assistant understøttes, hvilket betyder, at stemmestyring også er en mulighed. Fire mikrofoner skal sikre enestående rækkevidde, så du kan kontrollere dit indhold håndfrit, selvom du sidder langt fra tv’et. Se film, stil spørgsmål og afspil musik med enkle stemmeanvisninger. Du kan også styre dit smarte hjem via Google Home.\nHvis du ikke vil bruge stemmen, kan du altid styre TV’et med din mobil via T-cast-appen til Android og iOS.\nDer er Bluetooth og WiFi og med indbygget Chromecast kan du streame indhold direkte fra mobiler og computere.\nDen nye TCL P715-serie kan købes nu. Priserne er henholdsvis 3.490 kroner for 43″, 3.990 kroner for 55″, 4.990 kroner for 60″, 6.990 kroner for 65″ og 9.990 kroner for 75″.\nDe vigtigste specifikationer for TCL P715-serien:


Carre smykker - Artikelbasen.dk\nSmykker er noget som har været en del af vores kultur i utrolig mange år, og det er derfor utrolig vigtigt for mange, og kan virke som noget prestigefuldt for mange. For piger går det utrolig meget op i dagen i dag. Mange piger tør dog ikke helt gå deres egne veje, og det bliver tit sådan at det handler meget om mærkerne fremfor hvordan ringen ser ud. Dette er dog utrolig ærgerligt, og derfor vil det klart kunne anbefales at man i fremtiden ikke kigger så meget på mærkerne, men simpelthen blot designet og smykket. Stort set alle piger går i de samme smykker, også fordi de ikke tør at skille sig ud fra mængden, og dette er en stor fejl som du nok kan tænke dig til. Bare fordi alle andre går i det, så betyder det ikke at det er smart. Det kan være det faktisk slet ikke er din stil, og dertil skal du bare finde nogle utrolig smykker som støtter din stil. Carre smykker er nogle utrolig stilede og elegante smykker, hvor enhver vil kunne finde lige netop det de leder efter. Når man skal beskrive Carre smykker, så er det ofte ord som æstetisk, antikt og ikke mindst romantisk, som man sætter i forbindelse med det. Det er altså selve designstilen hos Carre smykker. Når du ser Carre smykker, så vil du opleve at de sætter utrolig meget pris på ædelstenens naturlige former. Det vil altså sige at det er et meget specielt design, og ikke mindst utrolig flot til de mange kvinder som søger noget specielt til deres hverdag. Find Carre smykker lige her!\nFind Carre smykker lige her for dig\nDet er altså smykker som passer til stort set alle begivenheder, og du vil derfor aldrig kunne gå galt i byen med Carre smykker. Lige meget om det blot er i skole eller til din fætters bryllup, så vil du kunne bruge Carre smykker. Lyder alt dette som noget for dig, så skynd dig ind og tjek Carre smykker. Det vil du med sikkerhed ikke fortryde. De vil desuden også være helt perfekte som en gave til en du har nær.\nSommertips til den stilfulde kvinde Sommeren er over os, og det betyder at du endelig kan skubbe vintertøjet ind bagerst i skabet, og finde de friske farver og løse kjoler frem. Bløde og glatte ben hele sommeren Smarte sandaler


Sådan vælger du en perfekt moden avocado - Greenpleasure.com\nSådan vælger du en perfekt moden avocado\nMange har formentlig prøvet at klemme på en avocado for at vurdere, om den er spiseklar og alligevel oplevet, at den valgte avocado slet ikke har fået sin bløde, cremede konsistens endnu. Men det er der heldigvis råd for! Med disse smarte tricks bliver det nemt at finde en moden avocado.\nAt åbne en avocado kan ofte være et spændingsfyldt øjeblik. Er den hård og umoden? Brun og overmoden? Eller har jeg rent faktisk vundet i Lotto og fundet en perfekt moden avocado? I virkeligheden behøver det slet ikke at være så svært at vælge.\nI stedet for at klemme midt på avocadoen for at vurdere, om den er moden, kan du mærke, om den giver efter og er lidt blød, når du trykker i toppen, hvor stilken sidder. Er det tilfældet, er avocadoen moden.\nDu kan også se, om avocadoen er moden ved at fjerne selve stilken. Er den svær at fjerne, så er avocadoen endnu ikke moden. Hvis den nemt kan vippes af, og pletten under stilken er grøn, så er avocadoen moden. Er pletten til gengæld brun, er det tegn på, at den er overmoden.\nSådan modner dine Green Pleasure avocadoer\nNår du køber dine økologiske avocadoer fra Green Pleasure, modtager du dem få dage efter, at de er blevet høstet hos vores spanske avler. De er derfor umodne, når de leveres hos dig. Det kan tage ca. 7 dage, før de modner ved stuetemperatur et sted væk fra direkte sollys.\nFor at fremskynde modningsprocessen kan du med fordel lægge dem i en papirspose og reducere denne proces til ca. 4 dage. Hvis du vil have, at det tager kortere tid (ca. 2 dage), kan du lægge en moden banan eller anden frugt, der udskiller ethylen, i posen. I begge tilfælde anbefaler vi, at du dagligt kontrollerer avocadoernes modenhed.\nDu finder vores økologiske avocadoer lige her.


Vinduespriser | Se prisen for nye døre og vinduer her | JNA\nHvad er prisen på nye vinduer og døre?\nHos JNA har vi fuld forståelse for, at det er en stor beslutnign at udskifte alle vinduer og døre. Derfor har vi her sammensat nogle priseksempler, så du kan danne dig et overblik over udgifterne. Hertil skal du huske, at du kan få både energitilskud og håndværkerfradrag, når du vælger energirigtige vinduer og døre - og det får du hos os.\nVi leverer vinduer og døre i høj og sikker kvalitet efter dine mål. Det betyder, at du kan få lige netop de løsninger, du søger. Har du brug for personlig rådgivning, eller hjælp til at finde prisen på de vinduer og døre, du har valgt? Da er du velkommen til at kontakte os. Vi står altid til rådighed med professionel og sikker rådgivning.\nFind prisen på vinduer og døre med vores eksempler\nOvervejer du at udskifte de ældre vinduer og døre, og vil du gerne kende til den samlede pris, før du tager beslutningen? Så brug gerne vores priseksempler til at danne dig et overblik. Vi har sammensat eksemplerne ud fra vores mest populære vinduer og døre. På den måde kan du nemt danne dig et overblik over de samlede priser på vores mest eftertragtede produkter. Vi har for eksempel brugt henholdsvis\nHvert af eksemplerne har sammen med de nye vinduer også dertilhørende facade- og terrassedøre.\nEr du interesseret i andre nye vinduer og døre end dem, vi bruger i eksemplerne? Eller er du ikke interesseret i en komplet udskiftning? Så kan du også klikke ind på de enkelte vinduer og døre og beregne prisen derfra. Du kan altså også finde dør- og vinduespriser enkeltvis.\n8 x bondehusvinduer med 2 fag, 8 ruder, 139x119\n1 x facadedøre med 3 fyldninger, 95x212\nPris for døre & vinduer energimærke B:\nÅrlig energibesparelse: ca 1.703 kWh/år, sammenlignet med vinduer/døre fra 1972-1995 - svarende til ca: 2.451 kr./år ved Oliefyr. (Beregning er vejledende - kilde: energivinduer.dk)\nVejledende monteringspris for denne opgave:*\nSe mere om montagen\nDe ovenstående illustrationer er blot eksempler på typiske hustyper og tager ikke højde for farvevalg, størrelse og materialer. Alle priser er inkl. moms og tager ikke forbehold for prisændringer. Den vejledende pris på montering er ekskl. opstart på kr. 495 og fjernelse af affald, 2400 kr.\n10 x topstyrede vinduer med 1 rude, 119x119\n2 x dobbelt terrassedør med 2 ruder, 149x212\n1 x facadedør med 1 fyld, 1 rude, 95x212\n1 x udestuelement, 1 rude, 95x212\nÅrlig energibesparelse: ca 2.838 kWh/år, sammenlignet med vinduer/døre fra 1972-1995 - svarende til ca: 4.085 kr./år ved Oliefyr. (Beregning er vejledende - kilde: energivinduer.dk)\n8 x fastkarm/topstyrede vinduer med 2 ruder, 149x199\n4 x topstyrede vinduer med 2 fag, 2 ruder, 149x119\n1 x dobbelt terrassedør med 2 ruder, 149x199\n1 x facadedør med 2 ruder, 89x199\nÅrlig energibesparelse: ca 5.719 kWh/år, sammenlignet med vinduer/døre fra 1972-1995 - svarende til ca: 3.974 kr./år ved Oliefyr. (Beregning er vejledende - kilde: energivinduer.dk)\n4 x dannebrogsvinduer med 4 fag, 8 ruder, 218x139\n6 x dannebrogsvinduer med 2 fag, 4 ruder, 109x139\n1 x dobbelt terrassedør med 2 ruder, 179x212\nÅrlig energibesparelse: ca 2.980 kWh/år, sammenlignet med vinduer/døre fra 1972-1995 - svarende til ca: 4.289 kr./år ved Oliefyr. (Beregning er vejledende - kilde: energivinduer.dk)\nVi har et stort udvalg af nye vinduer og døre\nHos JNA finder du et stort udvalg af moderne vinduer og døre, og du har derfor rig mulighed for at finde lige netop de modeller, der passer til dit hjem. Så dyk ned i udvalget af vinduer og døre, og find dine favoritter. Vi sørger for at tilpasse vinduerne og dørene efter dine mål, så du får de rigtige løsninger for lige præcis dig. Hertil er alle vores vinduer og døre er i høj kvalitet, godt håndværk og med fine detaljer.\nNår du skal vælge de rigtige vinduer og døre for lige præcis dig, kan du med fordel overveje både udseende, model og materiale. Du kan blandt andet stille dig selv følgende spørgsmål:\nHvordan skal de åbne og lukke?\nHvilket materiale skal de være lavet af?\nHvilke materialer passer til dig og din bolig?\nEr du i tvivl om, hvilket materialevalg der passer bedst til din bolig? Så læs mere om de forskellige materialer her. Vi præsenterer blandt andet vores vinduer af henholdsvis fyrretræ og alu/træ, ligesom vi beskriver, hvor meget og hvilken vedligeholdelse de forskellige typer kræver.\nOverordnet set kræver træ/alu-vinduer mindre vedligeholdelse end fyrretræsvinduer, da de ikke skal males eller overfladebehandles. Så når du vælger materialer, kan du altså overveje både udseende og vedligeholdelse.\nLæs mere om forskellene her\nFå professionel hjælp til opmåling og montage\nStår du overfor en udskiftning af vinduer og/eller døre? Da står vi klar med professionel hjælp til både opmåling og montage. Vi går nemlig op i, at du får den service og vejledning, du ønsker.\nHos JNA samarbejder vi med NSF Byggeentreprise, som er autoriserede montører og specialister indenfor netop vinduer og døre. De klarer alt fra store til små projekter og hjælper dig til en hurtig og let montage. På den måde får du et sikkert og professionelt resultat. Hertil tilbyder vi selvfølgelig både mål- og byggaranti, så du kan være helt sikker i din udskiftning. Skulle det for eksempel ske, at du modtager nye vinduer med de forkerte mål, så ombytter vi selvfølgelig uden beregning.\nHusk at du med professionel opmåling og montage kan trække arbejdslønnen fra i håndværkerfradrag – og samtidig slipper du for at stå med alt arbejdet selv.\nOBS: Med professionel montage medfølger udtagning af gamle elementer, isolering, justering, bagstop og udvendige fuge. Har du brug for indvendigt montage eller er leje af lift nødvendigt, vil du modtage et særskilt tilbud på dette.\nKontakt os for rådgivning om dør- og vinduespriser\nHar du spørgsmål til dine nye vinduer og døres priser? Eller har du brug for rådgivning til dit projekt? Så tag endelig kontakt til os. Med mere end 40 år i branchen står vi klar med personlig og specialiseret vejledning, så du får den rette løsning for dig og din bolig.\nVi er specialister i træ og træ/alu, så du er sikret et godt resultat i ordentligt håndværk. Hertil producerer og leverer vi gerne efter specialmål, så du kan får de rette løsninger til dit projekt.\nKontakt os på telefon: 70 23 15 23 eller e-mail: jna@jna.dk.


2. Region Hovedstadens redegørelse vedrørende indberettet aktivitet, aktivitetsbestemte tilskud mv. 2015\n3. Standardiseret Økonomiopfølgning pr. 30. juni 2016\n7. Førstebehandling af budget 2017-2020\n8. Åbenhedspolitik for Region Hovedstaden\n9. Nyt vejnavn til Rigshospitalet - Glostrup og Psykiatrisk Center Glostrup\n10. Den regionsdækkende vision for modeller for fælles sundhedshuse\n11. Høring af Karantæneplan for Region Hovedstaden\n12. Prioritering af infrastruktur i hovedstadsregionen i samarbejde med KKR Hovedstaden\n13. Udbredelse af gadeplansteam\n14. Treårsplan for udvikling af psykiatrien\n15. Etablering af et madpanel i Region Hovedstaden\n16. Honorering af Patientinddragelsesudvalget i Region Hovedstaden\n17. Regionsrådsmedlem Susanne Langers (Ø) midlertidige fravær - fordeling af poster\n18. Sundhedshus Helsingør - analyse af trafikal tilgængelighed med offentlig transport\n19. Afrapportering til Erhvervs- og vækstministeriet om lokalt arbejde med Agenda 21\n20. Realiseringsplan for investeringer i Lokalbanen\n21. Sammenlægning af creoDK og Copenhagen EU Office\n22. Udpegning af medlem til bestyrelsen i Copenhagen Film Fund\nStandardiseret Økonomiopfølgning pr. 30. juni 2016\nat godkende den standardiserede økonomiopfølgning pr. 30. juni 2016.\nDer tages i indberetningen udgangspunkt i den seneste godkendte økonomirapport, idet der foretages en vurdering af, om de seneste forbrugstal giver anledning til ændring af vurderingen i økonomirapprten.\nVurdering pr. 30. juni 2016\nAf 2. økonomirapport fremgik det, at der på sundhedsområdet drift forventes balance i forhold til den økonomiske ramme. Det er ikke vurderingen ultimo juli, at de seneste forbrugstal giver grundlag for at ændre dette skøn.\nVed forelæggelsen af 3. økonomirapport på mødet i september måned, vil der foreligge en ny opgørelse af udgiftsniveauet i forhold til til udgiftsrammerne på driftsområdet.\nSkemaerne, der indsendes til Social- og Indenrigsministeriet, er vedlagt som bilag. Med hensyn til oplysningerne om det fremskrevne forbrug i skemamaterialet bemærkes det, at der er tale om en ren mekanisk fremskrivning. Da denne metode giver resultater, der ikke svarer til det forventede årsresultat på de enkelte områder, er der i skemamaterialet i stedet anført et tal for forventet årsresultat (sidste kolonne), der svarer til administrationenens forventninger, jf. ovenfor.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 9. august 2016, hvorefter den standardiserede økonomiopfølgning indsendes til Social- og Indenrigsministeriet.\nStandardiseret økonomiopfølgning 2. kvartal 2016\nat godkende at mindreforbrug på investeringsbevilling vedrørende parkeringshuset for samlet 2,6 mio. kr. overføres til rådighedsbeløbet afsat til neurorehabiliteringshuset til afholdelse af udgifter til kunstnerisk udsmykning samt til etablering af forplads mellem parkeringshuset og neurorehabiliteringshuset.\nÅbenhedspolitik for Region Hovedstaden\nSom et led i at skabe Fokus & Forenkling vedtog regionsrådet i april 2014, at regionen fremadrettet skal have fire politikker: en åbenheds-, ressource-, kvalitets- og medarbejderpolitik. Alle eksisterende politikker erstattes af de fire politikker i takt med, at de vedtages. Åbenhedspolitikken er den første politik i rækken.\nForretningsudvalget og regionsrådet drøftede på møderne den 10. og 17. maj 2016 indhold og mål i en kommende politik. Drøftelsen skete med afsæt i forarbejdet til åbenhedspolitikken, som bl.a. omfatter interviews og wokshops. På den baggrund har administrationen udarbejdet udkast til en åbenhedspolitik.\nAdministrationen indstiller til forretningsudvalget,\nat udkast til åbenhedspolitikken sendes i høring i MED-organisationen, på Region Hovedstadens arbejdspladser samt hos borgere, samarbejdspartnere mv. Her vil der være mulighed for at give input til politikkens indhold og bidrage med ideer til tiltag, der kan øge åbenheden i regionen,\nat høringsperioden varer fra den 15. august 2016 – 15. februar 2017,\nat der afholdes et møde mellem forretningsudvalget og VMU-formandskaberne i høringsperioden,\nat der afholdes et dialogmøde i høringsperioden, som er målrettet eksterne interessenter, og\nat Åbenhedspolitikken erstatter den eksisterende kommunikationspolitik og pressepolitik.\nAmbitionen med åbenhedspolitikken er at få en region, der generelt er mere åben. Politikken skal fungere som drivkraft i opbygning af en stærk åbenhedskultur, der er kendetegnet ved debat, innovativ tænkning, kreativitet mv., fordi åbenhed giver de bedste resultater. Udgangspunktet er, at vi i regionen vil være åbne om alt, vi kan være åbne om. Politikken beskriver den tænkning og adfærd, som skal præge organisationens måde at agere på, og medarbejdernes måde at handle på.\nÅbenhedspolitikken baserer sig på værdier frem for regler og er derfor anderledes i indhold og form end de politikker, regionen har i dag. Værdier er netop gode til at guide i situationer, hvor svaret er dilemmafyldt og ikke er det samme hver gang. En værdibaseret politik giver som udgangspunkt mere råderum og større mulighed for fortolkning, men politikken skal være så kort, enkel og klar, så ingen er i tvivl om intentionerne bag. Det handler om at skabe en stærk åbenhedskultur. Det er det, vi skal holde os selv og hinanden op på i hverdagen.\nÅbenhedspolitikken skal sætte retning for, hvordan politikere og ansatte i regionen arbejder. Politikken skal kun adressere de situationer, hvor sund fornuft, lovgivning, retningslinjer mv. ikke er tilstrækkelige og guide politikere og ansatte til at håndtere dilemmaer, hvor der opstår usikkerhed i forhold til åbenhed.\nUdkast til åbenhedspolitikken er udarbejdet på baggrund af et forarbejde med bl.a. interviews og workshops. Forarbejdet har ført frem til tre temaer inden for åbenhed: ytringsfrihed, gennemsigtighed samt involvering og påvirkelighed. Hvert tema indeholder en række dilemmaspørgsmål samt bud på, hvordan dilemmaerne kan håndteres. Vedlagte udkast til åbenhedspolitik er udarbejdet på baggrund af forarbejdet samt drøftelserne herom på regionsrådets møde den 17. maj.\nDet er afgørende, at politikken bliver implementeret i medarbejdernes hverdag og ikke forbliver fine ord på papiret. Politikken skal brydes ned til noget, der er meningsfuldt for de ansatte i relation til deres arbejde. Arbejdet med politikken bliver en proces, som i bund og grund handler om hele tiden at følge op på, at værdierne bliver udlevet i organisationen på alle niveauer.\nPolitikken kan ikke stå alene. Den sætter retningen og guider adfærden i organisationen. Politikken skal understøttes af dialog i den enkelte enhed/klinik om politikkens betydning i deres hverdag samt handlinger, der skaber mere åbenhed.\nI høringsfasen forholder regionsansatte og omverdenen sig til indholdet i udkastet til Åbenhedspolitikken samt til, hvordan politikken kan leve i hverdagen. Høringen vil således både give input til politikformuleringen og til tiltag, der kan understøtte en succesfuld implementering. Det betyder, at politikudkastet som det foreligger nu, vil blive justeret i henhold til høringssvarene inden den endelige godkendelse.\nDerudover skal der være adgang til at give og hente idéer til tiltag, der kan øge åbenheden i regionen. De ideer som kommer ind i høringsfasen vil efterfølgende skulle vurderes og nogle af dem omsættes til politiske og administrative beslutninger. Dette vil være en del af en efterfølgende implementeringsproces. Der er – og vil fremadrettet – blive truffet beslutning om konkrete initiativer, der har sit udspring i åbenhedspolitikken. Når Region Hovedstaden har vedtaget en whistleblover ordning, der skal evalueres inden for det kommende år, er det et konkret eksempel på en sådan handling.\nAdministrationen indstiller en høringsperiode på 6 måneder, så der er tid til at drøfte politikudkastet på alle niveauer i organisationen samt til, at eksterne parter kan afgive høringssvar. MED-organisationen forpligtes i høringsperioden til at teste politikkens relevans og styringskraft samt give forslag til, hvordan politikken få et vedvarende liv i regionen.\nHøringen vil foregå både via intranettet og via regionens hjemmeside, så både interne og eksterne høringsparter kan bidrage til høringen. Derudover igangsættes dialog på sociale medier, dialogmøder o.lign. Udover at afgive høringssvar, vil det også blive muligt at komme med forslag til, hvordan regionen kan blive mere åben. Dette samles i en online idébank.\nAdministrationen foreslår desuden, at der afholdes et møde i sidste del af høringsperioden, hvor forretningsudvalget og formandskaberne for VMU på hospitaler og virksomheder kan drøfte politikken og realisering af den. Formålet med mødet er at kvalificere politikken samt blive skarpere på, hvad der skal til for at få åbenhedspolitikken til at leve. En direkte dialog mellem politikere og ansatte giver mulighed for at få indblik i forskellige perspektiver og afstemme forventninger. Invitation til mødet sendes ud, når høringsprocessen starter, så deltagerne har tid til dialog med baglandet og kan samle spørgsmål og forslag sammen til mødet.\nEndvidere foreslås det at afholde et debatmøde, fx i Politikens Hus med ca. 50-70 deltagere, hvor eksterne interessenter kan deltage. Formålet er at åbne op for en bred debat om åbenhed i Region Hovedstaden, og hvordan vi kan blive en mere åben organisation.\nI høringsfasen vil koncernledelsen arbejde med, hvordan regionen kan udmønte politikken i handling på alle niveauer samt, hvordan vi løbende kan måle udviklingen i åbenheden.\nTids- og aktivitetsplan for høringsfasen:\nDato Aktivitet Formål\nSider på hjemmeside og intranet som indeholder:\nbaggrundsmateriale om politikken\net forum for dialog\ndebatmateriale til enheder/klinikker\nFacebook: fortællinger, der sætter dilemmaerne i spil og til debat.\nIndsamle idéer til at skabe mere åbenhed\n22. sep. Dialog på RMU-mødet Det samme som ovenfor.\nOkt. Fokusgruppeinterview af medarbejdere og evt. ledere af medarbejdere. Kvalitetssikring af politikken og input til implementering\nNov. Høringsevent: debatmøde, fx i Politikens Hus (50-70 deltagere) Feedback fra eksterne interessenter\nDec. Dialogmøde for politikere og VMU-formandskaber Dialog om politikken og realisering af den\n15. feb. 2016 Høringsproces slutter Afslutning af høring: afrapportering udarbejdes\nMar. 2017 Politisk drøftelse af politik i FU og RR ud fra høringssvar, debatinput og fokusgruppeinterview Drøftelse\nApr. 2017 Politisk godkendelse af politik i FU og RR Godkendelse\nNår politikken er vedtaget vil der blive fremlagt en implementeringsplan. Denne plan vil blive tilrettelagt i forhold til de forskellige målgrupper og interessenter som Åbenhedspolitikken vil få betydning for fx medarbejdere, ledere, organisatoriske enheder, faggrupper, interne fora, patienter, borgere, presse og andre eksterne interessenter osv.\nDet kan ikke forventes, at politikken vil blive efterlevet fuldt ud få måneder efter vedtagelsen. At få politikken til at leve og opfylde intentionerne i den vil sandsynligvis tage 2-3 år, da det forudsætter en ændret kultur og adfærd. Implementeringen kan derfor ikke planlægges i detaljer på forhånd. Indsatserne afhænger af udviklingen i organisationen samt de behov, der viser sig. Derfor er det ekstra vigtigt at følge udviklingen i åbenheden i regionen og gøre status med jævne mellemrum.\nLederne er afgørende i en sådan proces, idet de rammesætter, at medarbejderne kan skabe forandringerne i hverdagen. For at det kan lykkes, skal lederne vise vejen, skabe mening om politikken og prioritere at tage dialogen. Koncernledelsen spiller en central rolle i denne proces. MED-organisationen er ligeledes katalysatoren, der holder gang i dialogen og kan skubbe til den åbenhedskultur, som politikken har som ambition.\nÅbenhedspolitikken erstatter den eksisterende kommunikationspolitik og pressepolitik. Der vil være overlap til Bruger-, patient- og pårørendepolitikken. Denne vil først kunne ophæves, når kvalitetspolitikken er vedtaget.\nDer udarbejdes en kommunikationsplan for høring og implementering af den vedtagne politik. Desuden udformes en grafisk linje for åbenhedspolitikken og de øvrige tre politikker, som tager afsæt i grafikken fra Fokus & Forenkling.\nSagen forelægges forretningsudvalget den 9. august 2016.\nHøringsfase: 15. august 2016 – 15. februar 2017\nDer tilrettelægges en bred og involverende høringsproces ved brug af sociale medier og møder mv. Se tidsplan ovenfor.\nVedtagelse: forretningsudvalgsmøde og regionsrådsmøde april 2017.\nForretningsudvalget drøfter revideret udkast til åbenhedspolitikken på baggrund af høringen og indstiller den til regionsrådets vedtagelse.\nÅbenhedspolitikken (udkast 030816)\nKommuner under forudsætning af, at der bevilliges ressourcer til permantgørelse af gadeplansteam i budget 2017.\ninitiativer, der følger af Sundhedsaftalen 2015-2018.\nAdministrationen orienterede om status på sundhedsplatformen.


Versionen fra 23. mar 2009, 16:40\n6 bytes fjernet , for 12 år siden\nReparerer fejlredigering fra Broadbot - hjælp gerne med at tjekke ændringen; kosmetiske ændringer\nVersionen fra 12. jan 2009, 22:23 (redigér)\nVersionen fra 23. mar 2009, 16:40 (redigér) (fjern redigering)\nm (Reparerer fejlredigering fra Broadbot - hjælp gerne med at tjekke ændringen; kosmetiske ændringer)\n'''Optisk telegraf''' er den form for [[telekommunikation]] man brugte før den [[Elektrisk telegraf|elektriske telegraf]]: Her overføres meddelelser manuelt ved hjælp af [[flag]], [[semafor]]er, [[lys]] eller andre synlige signaler â– dette var hurtigere end datidens alternativer, [[postvæsen]]et eller en [[kurér]]. Systemet blev opfundet i [[Frankrig]] i slutningen af det [[18. århundrede]], og i [[Danmark]] oprettedes i [] en optisk telegrafforbindelse mellem [[København]] og [[Slesvig By|Slesvig]]. Optiske telegrafsystemer var i brug indtil den elektriske telegraf overtog omkring [].\nEn optisk telegrafforbindelse mellem to [[by]]er består af en "kæde" af bemandede stationer, anbragt på steder i terrænet med så god udsigt, at man (givet gunstige vejrforhold) kan se fra den ene station til den næste. Den første station i kæden tager imod en meddelelse, og "signalerer" den bogstav for bogstav, ved hjælp af signalflag, store mekaniske "arme" eller lysglimt. Næste station i kæden observerer disse signaler, og sender dem så videre med et tilsvarende signalsystem, og processen gentages indtil sidste station modtager signalerne og skriver meddelelsen ud i klartekst til den endelige modtager.\nI midten af det [[19. århundrede]] overtog den elektriske telegraf â– med denne nye teknologi blev det 30 gange billigere pr. ord at sende meddelelser, og meddelelserne nåede frem af størrelsesordnenen 10 gange hurtigere.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/wiki/Speciel:MobileDiff/2965867"


»En kongelig affære« vinder nok ikke en Oscar for bedste ikke-engelsksprogede film, spår filmens instruktør, Nikolaj Arcel. Han tror i stedet på den skamroste storfavorit »Amour«.\nTorsdag D. 10. JANUAR 2013 KL. 21:51\nInstruktør Nikolaj Arcel tror ikke på, at hans historiske drama »En kongelig affære« løber med en Oscar i år.\nFilmen er nomineret som bedste ikke-engelsksprogede film, men Arcel spår den ikke en chance mod den østrigske instruktør Michael Hanekes skamroste »Amour«.\n- Oddsene for »Amour« er en milliard gange bedre end for nogen andre. Den er kæmpefavorit, og jeg synes også, den har fortjent at vinde frem for »En kongelig affære«, og at Haneke har fortjent det. Det er en fantastisk film. Det er bare skønt, at vi er med, siger Nikolaj Arcel til filmmagasinet Ekko.\nTorsdag blev Oscar-nomineringerne offentliggjort, og statuetterne skal uddeles 24. februar. Nikolaj Arcels film skal udover »Amour« kæmpe mod den norske »Kon-Tiki«, den chilenske »No« og »War Witch« fra Canada om prisen for bedste ikke-engelsksprogede film.\n»Amour« har allerede vundet Den Gyldne Palme i Cannes og er nomineret i hele fem kategorier ved årets Oscaruddeling, blandt andet for bedste film og bedste instruktør.\nSelvom den danske instruktør ikke tror på sine Oscar-chancer, er han glad for nomineringen.\n- Mange af de amerikanske medier har jo gættet på, at vi ville komme med, men de har også understreget, at det var et åbent felt. Og »De Urørlige«, som jeg var helt sikker på ville blive nomineret, kom jo ikke med, så alt kunne ske. Jeg var selv pessimistisk på forhånd, men jeg er vildt glad og lettet nu, siger Nikolaj Arcel.\nHan har også et bud på, hvorfor amerikanerne er så glade for det historiske drama.\n- Det, jeg hører fra alle de amerikanere, der ser den, er, at de er meget optaget af, hvordan den reflekterer den politiske virkelighed i dag. Religion, videnskab, rig og fattig. Det er de politiske temaer, der fænger dem, og det kan jeg da også godt følge, siger han til Ekko.\nFilmen, der handler om kong Christian VIIs livlæge, Johann Struensee, vandt to sølvbjørne ved Filmfestivalen i Berlin sidste år. En for bedste manuskript og en for bedste mandlige hovedrolle til Mikkel Boe Følsgaard, der spiller kongen.


Pension Am Klunderberg Binz - Sammenlign Hotelpriser Binz\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Tyskland > Hoteller i Binz > Pension Am Klunderberg Binz\nPension Am Klunderberg Binz Am Klunderberg 8 , Binz, Tyskland Vis kort\nPension Am Klunderberg Binz: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Binz, Tyskland.\nBeliggende i Binz byder Pension Am Klunderberg Binz på ophold til fordelagtige priser.Hotellet rummer 8 værelser.Gæster kan nyde morgenmad som blivet servet hver dag på Pension Am Klunderberg Binz. Gæsterne kan nyde en drink og slappe af på hotellets bar. Der er et stort udvalg af spisesteder i nærheden.Pension Am Klunderberg Binz ligger kun 20 minutters gang fra Sydøst Rugen Biosphere Reserve. Blot en kort tur i bil fra hotellet, kan gæsterne nemt besøge Sassnitz.\nBrugere, som kiggede på Pension Am Klunderberg Binz kiggede også på disse 3 stjerner Binz hoteller:\nNærmeste hotellerVilla Granitz - Apt 09


Brugte varebiler ekskl. moms i Allingåbro til salg på Bilbasen\nBrugte varebiler ekskl. moms til salg i Allingåbro\nVi fandt også andre annoncer i Østjylland. Se alle 989 annoncer i Østjylland\nBrugte varebiler ekskl. moms til salg i Allingåbro i alle mærker


Akustisk guitar: februar 2014\nVi lærte sidst at lave basløb ved akkordskift i C-dur og G-dur, som nok er de to tonearter, hvor det er lettest at lave rent fysisk, fordi man stadigvæk kan holde det meste af akkorden mens man laver basløbet og derfor have den parat til når den skal anslås.\nDet kan også sagtens lade sig gøre i de andre tonearter, men her er man nødt til at fjerne sig helt fra akkorden for at lave basløbet, så det kræver lidt træning at få den sat i tide. Det er så ikke værre end da du trænede akkordskiftene for at få sat den næste akkord lidt rapt, det kan også lade sig gøre her - som ved akkordskift: øv det langsomt i starten.\nBasløb i D\nI D-dur kan du anvende det samme basløb som vi lærte sidste gang fra D7, når du skifter til G-akkorden. Det nye skift du skal lære her er så fra A7 til D.\nEfter 2. taktslag løfter du alle fingrene væk fra akkorden A7 og spiller så først 5. streng, 2. bånd med langfinger på båndet og så på 4. taktslag 4. bånd af 5. streng med lillefinger, og så slår du den løse D-streng på første taktslag, det at det så er en løs streng giver de andre fingre lidt frist til at komme til at sætte D-akkorden.\nBasløb A(7) til D\nDe samme løb kan anvendes i D-mol fra A7 til Dm.\nFra Dm til Gm gøres det ikke helt som fra D til G-dur, genemgangstonen er her 6. streng, 1. bånd og kun den tone. Her må du nok tage anden gennemgangtone på 2. bånd med pegefinger og lade den glide op til 3. bånd til Gm.\nBasløb Dm til Gm\nBasløb i A\nI A-dur kan du lave det samme løb, når der skiftes fra A-akkorden op til D, præcis som fra A7 i D-dur. Det nye skift her er fra E7 op til A.\nEfter 2. taktslag løfter du alle fingrene væk fra akkorden E7 og spiller så først 6. streng, 2. bånd med langfinger på båndet og så på 4. taktslag 4. bånd af 6. streng med lillefinger, så slår du den løse A-streng på første taktslag, at det er en løs streng giver de andre fingre lidt frist til at komme til at sætte A-akkorden.\nDe samme løb kan anvendes i A-mol, fra E7 til Am.\nBasløb E(7) til A\nFra Am op til Dm er det ikke som fra A til D. Her spiller du først 5. streng, 1. bånd med pegefinger, så 5. streng, 3. bånd, med ringfinger og slår så 4. streng an første taktslag, hvor der er Dm. Også her kan den løse streng give en frist til at få sat akkorden.\nBasløb Am til Dm\nBasløb i E\nI E-dur kan du lave det samme løb fra E-akkorden op til A, præcis som fra E7 til A i A-dur.\nDet nye basløb her er fra H7 til E. Her anvender vi så det e, som ligger på 2. bånd af 4. streng til grundtone i E-akkorden. Når du så spiller H7, så løft akkorden væk efter 2. taktslag og sæt lillefinger på 4. bånd af 5. streng, slå den an på 3. taktslag med tommelen, tag så med pegefingeren 1. bånd af 4. streng på 4. taktslag, og så slår du 4. streng på 1. taktslag, hvor du så har tonen e på 2. bånd. Her kræver det noget mere øvelse, fordi E-akkorden skal være parat.\nBasløb H7 til E\nDe samme løb kan anvendes i E-mol fra H7 op til Em med samme fingersætning. Basløbet fra Em til Am tages med 6. streng, 1. bånd med pegefinger, så med 6. streng, 3. bånd med ringfinger og så slås den løse A-streng første taktslag, hvor der er Am. Her er der så også en løs streng, der kan give en frist til at få sat akkorden.\nBasløb Em til Am\nDu har hermed lært noget om basløb, og det er så bare de elementære endnu. I mange genrer, f. eks. i bluegrass-genren, er der mange flere raffinerede basløb. Nu har du fået startet på det.\nPå podcasten spiller jeg som dursange Skip to my lou i D-dur, He's got the whole world i A-dur og Tom Dooley i E-dur og som molsange Birken i D-mol, Dukke Lone i A-mol og Hevenu Shalom i E-mol. Dursangene er på Begyndersange på to akkorder noteret i D-dur og Begyndersange i mol tre akkorder noteret i A-mol. Her må du så kunne transponere.\nNæste indlæg Basløb på udvidelser og swingrundgang\nHer lærer du basløb til de udvidede harmoniseringer, den lille vamp og swingrundgangen med dim-akkord, som du så hellere må repetere.\nSå var der atter lagt op til bluegrass arrangeret af Bluegrass i Danmark på Karens Minde Kulturhus i Sydhavnen, denne gang fra den anden side af Øresund med Zeke Zzzypts Hilbilly Popgrass Quintet, som de kalder sig, et navn der ikke er helt let at sige og skrive.\nMen koncerten gik lige ind og var en sand nydelse fra start til slut. Per Fält, der i Sverige er en veteran på femstrenget banjo, var et gammelkendt navn og leverede et banjospil, der stod i klar gæld til banjospillere som Ben Eldridge og Bill Keith. Men når nu dette er en guitarblog, hvor interessen især er guitarspillet, så leveredes der særdeles smukt guitarspil fra den ene af de to guitarister. To guitarister i et band er sjældent i denne genre, men her var det som man ofte ser i country og rock fordelt med akkordspil, rytmeguitar, og solospil, lead guitar. Leadguitaren leverede meget opfindsomt spil på guitaren, i visse numre oven i købet med slide, hvad der også er sjældent i bluegrass, men de numre, hvor det blev anvendt, var lige de rigtige til det, eller sådan føltes det. Ikke alene var det i den typiske flatpicking stil, men også med fingerpicking, der ledsagede en del af balladerne på en yderst smagfuld måde. Sådan kan guitaren også anvendes i bluegrass.\nDe har så ordet popgrass i deres navn, det er vist lidt hjemmelavet, jeg har aldrig set det før. Ja, der var da en del popnumre, men deres repertoire var yderst afvekslende, de havde lånt fra både rock, pop, country og singer-songwriterboldgaden, men der var også standard bluegrass numre. Alt blev serveret med en yderst veloplagt sang, både solo og flerstemmigt. Det kunne næsten ikke gøres bedre.\nJeg vil da også nævne, at mandolinspillet var yderst gedigent. I visse numre var der endda mundharpe på stativ, der straks ledte tanken hen på Nitty Gritty Dirt Band.\nDer var ikke vildt mange fremmødte, men det er mit håb, at de kommer igen og flere næste gang får at høre det yderste velsyngende og velspillende band. Det er vist svært at finde bedre bluegrass i Skandinavien.\nJer, der ikke var der, kan prøve at høre det her:\nEtiketter: Beslægtede musikinstrumenter, bluegrass, Fingerpicking, flatpick guitar, Koncertanmeldelse, Videoklip\nDette er endnu et indlæg om altererede akkorder, i dette tilfælde 6-akkorder. akkorder med en ekstra farvning. Jeg vil råde dig til at hente oversigten Grundlæggende åbne akkorder ikke bare for at slå de åbne akkorder op, som du ikke kan huske, men også for at se betegnelsen for den funktion, akkorderne har i de respektive tonearter. Det nævnes en del i dette indlæg\nEn akkord består af minimum tre toner, og når den kun betegnes med et stort bogstav er det treklangen ud fra den angivne grundtone, her vil jeg henvise til Harmonilæren for grundigere forklaring. Når der sættes et tal bag på, så er akkorden yderligere pyntet med den tone, der ligger det angivne trin over grundtonen, måske har du allerede spillet 7-akkorder. Når det så er 6. så er det 6. trin over grundtonen, som er tilføjet. Derfor er 6-akkorderne oftest også de akkorder, som du allerede mere eller mindre kan, bare med en enkelt ændring.\nOversigt over åbne 6-akkorder.\nVi starter med D6:\nDet er næsten som den kære D-akkord, som du måske lærte som den første, bare med ringfinger løftet, så 3. streng er løs. Denne løse streng er så H eller B, når det er engelsk, som er det sjette trin over grundtonen D.\nSå lad os gå videre med A6:\nOgså det er som en A, bare at der er sat en finger på 2. bånd, 1. streng, som er et Fis, sjette tone over A. Hvis du føler dig tryg ved barré, så kan du tage de fire lyseste strenge som en halvbarré ,med pegefinger hen over de fire lyseste strenge. Nogen synes det er lettere på den måde.\nSå er der C6:\nDen er lidt sværere. Den ligner nærmere en Am-akkord, bare at du så skal sætte en lillefinger op på 5. streng, 3. bånd. Hvis du ser godt efter, så vil du se, at det er en C-akkord med 3. streng, 2. bånd tilføjet, det er et a, 6. trin over c.\nNæste er E6\nDet er som en E-akkord, hvor du bare sætter lillefinger på 2. streng, 2. bånd. Det er et Cis, sjette trin over e-\nVi går videre til G6:\nJa, lettere kan det vel ikke være, hvis du kan et ordinært G, for her er der bare fjernet en finger. Den løse 1.-streng er et e.\nSå skal vi lige have F6:\nDen er næsten lettere end almindeligt F, da du her ikke behøver at tage halvbarré. Den tilføjede tone på 2. streng er et d.\nBrug af 6-akkorder.\nDet er så bare, hvad man skal bruge dem til.\n6-akkord som subdominant\nEn gammel klassisk måde at anvende sådan en harmoni på er at spille - se her på oversigten - subdominanten som en 6-akkord lige inden der skiftes til toneartens dominant, f. eks. når du spiller en sang i A-dur, hvor D er subdominant og der så er et sted eller flere, hvor E7 kommer lige efter D, så spil D6 i stedet for D. Så fremdeles også i de andre tonearter. På nogen sange lyder det godt, på andre ikke så godt, stol på dit øre og brug det på de sange, hvor det lyder godt.\n6-akkord i grundtone i tidlige jazz\nDen blev ofte brugt på grundtoneakkorden i den tidlige jazz.\nDa The Beatles indsang deres hit She Loves You i 1964, endte de den på en 6-akkord, fordi de syntes det lød godt. Deres producere George Martin sagde, at han syntes de skulle ende på en ordinær akkord, med den seksakkord lød de for meget som Glenn Miller, ham anede de fire ikke hvem var. Det var en af de gange, hvor de ikke fulgte Martins råd, ellers gjorde de ofte. Hvis du en dag kommer til at spille Beatles-sange, vil du også komme til at spille 6-akkorder en del.\nMen Martins råd til dem viser, at denne akkord i høj grad er en del af swingmusikkens lyd. Så hvis du kan nogle jazzsange, så prøv at ende dem på en 6-akkord i stedet for almindelig grundtone. Du kan også prøve at spille en 6-akkord i løbet af sangen som grundtoneakkord, igen, stol på dit øre og gør det, hvor det lyder godt. Du kan finde nogen jazzsange på\nMen i hvert fald: støder du i en sangbog på en angivelse af en akkord med et 6, så kan du nu spille det for seks akkorders vedkommende.\nEtiketter: Akkorder, Akustisk guitar, folkemusik, For fortsættere, Jazz guitar, Sangledsagelse, undervisning i guitar, Visesang, Åbne akkorder\nDette indlæg er om de såkaldte mol-7-akkorder, som skrives med m7 efter akkordbogstavet. De almindelige 7-akkorder, som du måske allerede kan, er dur-7 akkorder. Det er en regel at huske, at hvor der ikke er angivet et m, som står for mol, så er det en dur-akkord.\nJeg starter i hvert fald med en Am7, altså en A-mol-7:\nSom du kan se, så er det næsten som Am, men med 3. strengen løs. Hvis du sammenligner med A7, så er den også lig med den, men med 2. streng en halv tone = et bånd lavere. Ja, for i A-akkorder er det den ene tone, der gør forskellen på dur og mol. Den løse G-streng gør det så til en 7-akkord, det syvende trin over grundtonen a, se Harmonilæren for en grundigere forklaring. Hvis du kan spille Am, så burde denne akkord ikke volde dig vanskeligheder, prøv den.\nSå vil jeg også vise dig Dm7:\nJa, det er jo næsten som en F, bare med 4. streng løs. Den har så 1. bånd af 2. strengen til fælles med D7, det er det, der gør den til en 7-akkord, og så er der 1. bånd af 1. streng til fælles med Dm, der er den, der gør den til mol.\nKan du vampen? Jeg vil nu henvise dig til indlægget Kender du vampen? Prøv at spille vampen med Am7 i stedet for almindelig Am og Dm7 i stedet for Dm. Hvordan syntes du det lød?\nPrøv nu nogle af vampsangene med denne nye harmonisering. På nogen sange lyder det godt, så brug det. På andre sange lyder det ikke så godt, så lad være. Som det ofte er blevet sagt i forbindelse med musik: stol på dit øre!\nKan det også lade sig gøre, når man spiller vampen i G-dur? Ja da, og her bruger du også Am7 i stedet for Am, så skal du lige lære Em7 til at sætte i stedet for Em\nDen er da let, ikke? Kun en finger. Så prøv bare vampen i G-dur med den.\nSå kan du gå til Den store vamp. I C-dur har du nu alle de tre m7-akkorder, som du skal bruge til udskiftning i den, når den spilles i C-dur.\nBrug af mol-7-akkorder iøvrigt\nDu kan også bruge den til den lille vamp. Det lyder så også godt på nogle sange, men ikke på andre, stol på dit øre.\nI det hele taget, så vil du meget ofte kunne spille Am7, hvis Am efterfølges af en D-akkord, uanset om D er dur eller mol. Hvis Am holdes i lang tid, så spil Am i starten og så Am7 de sidste taktslag inden skiftet.\nDet kan du bruge til sange, der er i a-mol.\nDet samme gælder også med Em7 lige før der skiftes til A, uanset om det er dur eller mol. Det kan du også bruge til sange i e-mol.\nDet gælder også Dm7 inden G, også uanset dur eller mol. Når du støder på disse akkordskift i en sangbog, så prøv det af, om det fungerer i denne sang.\nHer skal siges, at i jazz spiller man for det meste m7 konsekvent hver gang der angives en mol-akkord.\nHvis du kan barrégreb, så er der et indlæg m7-akkorder som barrégreb. Her bliver det også forklaret, hvornår de kan bruges.\nEtiketter: Akkorder, Guitar, Musikteori, Sangledsagelse, undervisning i guitar, Åbne akkorder\nSidste gang lærte vi om elementær vekselbas, skomagerbassen med de to toner.\nJeg nævnte her tre akkorder, som havde en yderligere finesse, C, F og H7. Den vil jeg forklare først i dag.\nMidlertidigt fingerskift på tre akkorder\nI disse tre akkorder er der en finger, som du lige kan løfte og lægge op på strengen ovenover for bare et enkelt taktslag. For C's vedkommende er det 3. finger, som du inden 3. taktslag i firdelt takt med en ny bastone løfter op og lægger på 6. streng, 3. bånd. Så får du skomagerbassen i C ligesom flere af de andre akkorder.\nDet samme kan gøres på F-akkorden, her er det så bare på 4. streng, at ringfingeren ligger og som du så løfter op og lægger på det samme bånd af 5. streng. Princippet er helt som i C-durakkorden, bare på to andre strenge.\nPrøv at spille... med denne skomagerbas på C og F.\nH7 kan du gøre det samme med, her er det langfingeren på 5. streng, 2. bånd, som du løfter op og ligger på 6. streng, 2. bånd. Da det er en 7-akkord anbefaler jeg, at du starter med at have den på 6. streng i starten af takten og så flytte den ned på dens "normale" plads.\nPrøv Tom Dooley i E-dur og spil det med denne vekselbas. Den er på Begyndersange på to akkorder, den skal bare transponeres.\nVi skal så også i denne lektion se på begrebet ledetone. Nogle af akkorderne giver mulighed for, at du inden et akkordskift kan spille den bastone, der ligger lige under eller over næste akkords grundtone. Det fremkalder en trinbevægelse, der gør bassen til en hel melodi i sig selv.\nDu kan gøre det på G og G7 lige inden det skifter til C. Som sidste bastone inden skiftet, spil 5. streng. C's bastone ligger så lige over den tone på 5. streng, så har du trinbevægelsen.\nOgså på C kan det lade sig gøre, inden du skifter til F. Spil her som bastone 4. strengen, samme trinbevægelse som før, bare lidt højere i tonerækken.\nPå A-dur og Am så spil 4. streng som bastone inden du skifter til D resp. Dm. Så kommer der en tone nedad som bevægelse. Den er ikke så effektiv som trinet i de foregående, men virker da godt nok.\nPå E-dur og Em giver det sig selv, når du bruger 5, streng som vekselbas, her kommer samme trin nedad, når du skifter til A resp. Am\nPå H7 kan du spille 4. streng som bas inden du går til E eller Em, når du så bruger den samme streng som bastone på E eller Em lige efter, så får du igen trinbevægelsen.\nYderligere at huske\nHusk yderligere: når du spiller G-dur som subdominanten i D-dur, så brug 5. streng som vekselbas inden du skifter til D-dur akkorden. Spil kun på 6. streng lige inden du skifter til A7.\nSpil kun enkeltbas på F inden du skifter til C-dur.\nSpil kun enkelt bas på D og Dm i henholdsvis A-dur og A-mol lige inden der skiftes akkord.\nVi prøver nu Cotton Fields i C med ledetonerne og skomagerbas på C.\nVi prøver nu Rapanden Rasmus i A.\nDe er på Begyndersange på tre akkorder, de skal bare transponeres.\nSelv om vi i disse lektioner brugte bas med efterslag, så husk, det bruges også på bastonerne i fingerspil. Prøv lige fingerspil med vekselbas.\nAlle de anslag, som du har lært i Varier-forløbet, som har en bastone, anvender du denne måde at gøre det på.\nNæste lektion Bastoner i anslag 3. lektion - Brug af hammer-on\nAlteration af akkorder er et begreb, som du måske er stødt ind på enten i trykte guitarskoler eller guitarwebsider. Hvad vil det sige?\nInden du læser videre anbefaler jeg at hente min oversigt, Grundlæggende åbne akkorder, hvis du ikke har hentet den.\nDet er når der føjes en ekstra tone til en akkord eller en af dens tone hæves eller sænkes lidt. Det er disse akkorder, som skrives med et ekstra tegn, oftest tal, efter det store bogstav og m for molakkorders vedkommende. Det giver den en anden klang, en ny farvning om du vil.\nDen rene treklangsakkord\nEn akkord, hvor der ikke står andet end bogstavet for durakkorders vedkommende eller bogstav + m for molakkorders vedkommende, er de såkaldte treklangsakkorder, der består af grundtonen + tredje og femte trin over den, for en C-dur er det:\nI mol akkorderne er det tredje trin sænket en halv tone, for en C-mol er det:\nDe behøver ikke være i den rækkefølge, på mange guitarakkorder står tonerne ofte omvendt, f. eks. med femte trin på 3. streng og grundtonen på første streng. Nogle af akkordtonerne er også det man kalder oktavfordoblede, d. v. s., der er to eller flere af den samme tone med en oktavs mellemrum. På D-akkorden er tonen d både på 4. streng og på 2. streng, på G-akkorden er g både på 6., 3. og 1. streng, for eksempel.\nEn eller flere ekstratoner og ændringer af akkorden\nMen så er der de akkorder, hvor der føjes en ekstra tone til i forhold til de tre gængse toner. Du har måske allerede prøvet det med de såkaldte dominantakkorder, der har et 7 efter bogstavet. Et tal efter akkorden angiver hvilket trin fra akkordens grundtone (den der hedder det samme som akkorden), der er føjet til, i disse 7-akkorder er det det lille syvende trin, den såkaldte lille septim, der er føjet til. Det er en klassisk fremgrangsmåde, at man lærer A7 først, på den er det syvende trin, der er føjet til et g, der ligger de syv toner over a. Hvis du har lært den almindelige A, så kan du se, at forskellen på de to akkorder er, at 3. streng er løs, det er så g'et, der er føjet til.\nSå er der enkelte tegn, der angiver en ændring af treklangens toner, dog ikke grundtonen, for så er det en anden akkord. Hvis man ændrer d til dis i D-akkorden bliver det en form for dis-akkord. F. eks. betyder #5 at man hæver femte trin, den såkaldte kvint, en halv tone, for C's vedkommende ændrer man g til gis i akkorden.\nKommende indlæg om altererede akkorder.\nJeg vil den kommende tid på bloggen her vise hvordan man laver disse alterationer, først af de åbne akkorder, siden barréakkorder, og nogle flytbare akkorder vil også blive vist. En enkelt speciel altereret akkord, dim-akkorden, har jeg allerede vist i Fortsæt med nye akkorder - 10- lektion, så dem vil jeg ikke komme ind på i disse indlæg, men henvise dig til denne lektion.\nFormålet er dels, at du kender disse akkorder, når du støder ind i dem i en sangbog, men også, at du kan udvide harmonierne i de sange, som du har på repertoiret. I folkesange skal man ikke lige overpynte med altererede akkorder, men de kan bruges kort som f. eks. overgangsakkorder, det vil blive forklaret i de kommende indlæg. I jazz og visse typer populærmelodier spiller man den type akkorder hele tiden, så her er det godt at kende dem.\nFørste indlæg: Mol7-akkorder og åbne akkorder\nAndet indlæg: 6-akkorder på åbne akkorder\nTredje indlæg: Mol7 som barré\nFor en mere detaljeret forklaring på det teoretiske henviser jeg til Harmonilæren.\nEtiketter: Akkorder, Barrégreb, Flytbare akkorder, For fortsættere, Guitar, undervisning i guitar\nBastoner i anslag 4. lektion - Hammer-on på baston...