Sociale medier, sociale virkeligheder - Omtanke Online\nI dette tema går vi bag om de sociale medier. Vi ser på, hvordan vi ser virkeligheden gennem en bestemt optik, og hvordan vi selv er med til at skabe et billede af virkeligheden gennem klik og likes. Hvad betyder et like og en kommentar for vores oplevelse på de sociale medier? Hvorfor kan en søgning på et bestemt produkt betyde, at vi pludselig får flere reklamer for andre produkter, der minder om? Hvilke virkeligheder og redigerede virkeligheder møder vi online, når flere ønsker at sælge, dele budskaber og underholde? Under temaet gives der redskaber til, hvordan vi kan forstå online budskaber og der stilles skarpt på, hvordan vi kan se virkeligheden med flere øjne.\nIntroduktion Sociale medier, sociale virkeligheder\nAt leve i en digital tidsalder, betyder, at vi næsten altid er forbundet med andre i et online fællesskab.\nI dette netværk er det vigtigt, hvor meget og hvordan, vi bruger de mange indgange til netværket gennem likes, tweets, snaps etc. Statistikker fortæller os desuden, at vi bruger en tredjedel af vores vågne tid på medier. På internettet får vi serveret vores nyheder og informationer gennem filtre, der afgør, hvad vi ser på vores nyhedsfeeds og gennem kliks og likes afgøres det, hvem vi ser flest opdateringer fra. Vi danner billeder af virkeligheden og vores opfattelser udvikles, forhandles og forstærkes gennem et socialt netværk af klik, likes, delinger og algoritmer.\nDette tema behandler emner som BUDSKABER, EFFEKTER og FUNKTIONER på de sociale medier:\nHvad er det for budskaber og redigeringer af virkeligheder, der deles og fremmes på de sociale medier ?\nHvad er det for mekanismer, der kan opstå på de sociale medier, som skaber spredning og deling af information og som påvirker vores adfærd online?\nKan man tale om, at teknologien er en neutral størrelse eller findes der "spøgelser i maskinen"?\nHvor meget tid, vil I tro, I bruger hjemme på sociale medier som Facebook, Snapchat, YouTube, Twitter m.m.om ugen?\nHvor mange billeder, videoer, statusopdateringer, tweets, snaps osv. har I hver især postet i denne uge?\nHvad er vigtigt for jer, at vennerne ser?\nLiker I det samme som vennerne?\nLav en liste over hvilke sociale medier I hver især er på\nAf Tina Hejsel og Hildegunn Juulsgaard Johannesen\n- Om algoritmer på de sociale medier\nDiskussion Spøgelset i maskinen - Om algoritmer på de sociale medier\nI dette tema skal I diskutere algoritmers betydning for vores nyhedsbilleder og vores holdninger. I skal desuden forholde jer til fænomenet Ekkokammereffekt og sortering af informationer. To større undersøgelser har hver deres bud på, hvilken betydning algoritmer har.\nFor firmaerne bag sociale medier vil det få stor betydning, hvis deres popularitet dalede på grund af at brugerne brugte mindre tid på mediet og i værste fald lukkede deres profiler. Derfor forsøger de fleste sociale medier at skræddersy det indhold, vi ser. Vi får som brugere indlæg og opdateringer fra profiler, som vi tidligere har liket, kommenteret og delt og vi modtager ligeledes reklamer, nyheder og historier som minder om det, vi før har liket, kommenteret og delt. Der findes således ikke to profiler på eksempelvis Facebook, hvor nyhedsfeedet er det samme. Men hvilken betydning har dette for vores adfærd online og for vores opfattelser af verden omkring os?\nStep 1: Læs om algoritmer\nSkal I to og to eller i gruppen overveje, hvad I kender til algoritmer\n- Hvad algoritmer er og hvad de betyder for det, vi ser på vores nyhedsvæg på eksempelvis Facebook\n- Hvilken betydning de sociale medier har for vores holdninger\nOvervej nu, hvad det betyder, når sociale medier kan udregne, hvad I gerne vil se. Diskuter følgende spørgsmål to og to, i grupper eller på klassen:\n- Hvad kan det have af betydning for det, I interesserer dig for og det I mener, at algoritmer er med til at afgøre det I ser?\n- Forestil jer, hvad det er der sorteres fra?\n- Hvad betyder det for danskerne, at de får deres nyheder gennem de sociale medier? Kan det efter jeres vurdering ændre eller forstærke danskernes holdninger til politik eller andet?\n- Hvad kan det betyde, at reklamebureauer i stigende grad benytter sig af kendskab til forbrugeradfærd på de sociale medier?\n- Om at pynte på virkeligheden\nOpgave Youtubere - Om at pynte på virkeligheden\nI denne opgave skal I skal arbejde med produktion og formidling af en multimodal tekst. I skal arbejde med Youtubere, realitystjerner, redigering og online budskaber.\nTV’s realitystjerner er i dag blevet byttet ud til fordel for hjemmeproducerede videoer om almindelige menneskers liv, uploadet på kanalen YouTube. Her kan vi følge med i oplevelser fra youtubernes hverdag, få tips og tricks til spil og makeup eller se skøre påfund og stunts.\nNår I har arbejdet med opgaven Youtubere skal I kunne\nGøre rede for - hvilken rolle youtuberes popularitet spiller\nGiver grunde til og eksempler på - hvorfor youtuberes videoer er redigerede billeder af deres hverdag og liv\nForklare og diskutere - hvilke konsekvenser nutidens kortfattede kommunikation på de sociale medier kan have\nOpgaven handler om, hvordan den interessante historie kommer ud på nettet, og hvordan der nogle gange bliver pyntes lidt på virkeligheden for at gøre historien spændende for modtageren.\nStep 1: Læs om Youtubere og redigering af deres hverdag\n- skal I to og to eller i små grupper overveje, hvad I ved om youtubere og det at pynte på virkeligheden på de sociale medier. Lav gerne noter\n- Skriv de svære ord op. Skriv først, hvad du tror de betyder og slå herefter ordene op i en ordbog eller i et leksikon\n- Hvorfor youtubere er et stort fænomen?\n- Hvad der sker med budskaber, når de skal være kortfattet?\nStep 2: Den interessante video\nI skal arbejde i grupper og udvælge en oplevelse, en af jer har haft. Det kan være en tur i tivoli eller biografen, noget I har været vidne til eksempelvis et gadetyveri o.l. I skal gøre jeres oplevelse interessant for andre at læse om. Det skal I gøre ved at skrive et manuskript på 1-3 sider, hvor I smører "tykt" på med følelser og spænding for at gøre oplevelsen mere interessant. Pointen er her, at I ikke skal lyve, men gøre oplevelsen mere interessant. Brug gerne redskaberne "Narrative strukturer" og "STEPPS" for at skabe en sammenhængende og fængende fortælling.\nTjekliste til manuskript\n- Hvordan inviteres modtageren ind i historien?\n- Hvilke følelser er sprog og billeder med til at skabe?\n- Hvor er fortællingens afgørende vendepunkt?\n- Hvordan slutter historien, og hvad er pointen?\nStep 3: Youtuberen\nHerefter skal I selv prøve at være youtuber: I skal lave en video på højst 3 minutter, hvor I fortæller om oplevelsen i "youtuber-stil" og bruger det dokument, I har skrevet som jeres manuskrift til videoen.\nStep 4: Clickbait og Tweet\nNu handler opgaven om at få nyheden til at gå viralt, og derfor handler det om at få skrevet noget man vil klikke på og skabe et tweet der vækker interesse. For at finde frem til det væsentlige og interessante fra jeres oplevelse, altså det som "sælger", skal I bruge teknikker fra reklameverdenen. I skal finde jeres USP og jeres ESP, dvs. det unikke eller det helt særlige ved jeres oplevelse og det følelsesbetonede, dvs. det, der skal få modtageren af tweetet til at få sympati. Se mere om USP og ESP under redskabet USP/ESP inden I går igang. Herefter skal I prøve at beskrive jeres oplevelse med\n1. en fængende overskrift. som kan bruges som Clickbait. Brug redskabet Clickbait.\n2. maks 280 tegn. Det er, hvad et Tweet på Twitter kan fylde.\nTil sidst skal I præsentere jeres Clickbait og Tweet for resten af klassen, og så skal de gætte, hvad jeres oplevelse gik ud på. Når gætteriet er ovre skal I vise jeres video og herefter fortælle jeres oplevelse og baggrunden for den. Var den i virkeligheden så interessant, som I fortæller på videoen?\nOvervej nu, hvad det betyder, når virkeligheder redigeres online. Diskuter følgende spørgsmål to og to, i grupper eller på klassen:\n- Følger du en eller flere youtubere? I så fald, hvad er det der gøre deres videoer interessante at se?\n- Når man skal beskrive ting for andre og få dem til at synes de er interessante så de deler éns blog, video eller lign. hvad skal der så til efter jeres vurdering?\n- Hvad tror I der sker med debatten på de sociale medier, når budskaber skal være korte og præcise? Hvad er fordelene og hvad er ulemperne?\nVideoen handler om visninger, systemer, interne links og målrettet markedsføring: - Hvorfor kommer reklamen op på flere tjenester som Google og Facebook? - Hvad er digitale fodspor og målrettet reklamer? - Hvad betyder det for de visninger, vi får? Omtankeonline.dk er udviklet af University College Syd, UC SYD efter opdrag fra Nationalt Center for forebyggelse af Ekstremisme. Nationalt Center for forebyggelse af Ekstremisme er en del af Styrelsen for International Rekruttering og Integration under Udlændinge og Integrationsministeriet.\n- Om bobledannelser på sociale medier\nOpgave Fanget i en boble - Om bobledannelser på sociale medier\nI denne opgave skal I arbejde med effekter såkaldte bobledannelser online samt etiske overvejelser i forhold digital mobning.\nEn sæbeboble, der svæver afsted i vinden er et smukt syn. Den tynde hinde og farvespillet kan være en fryd for øjet. Men sæbebobler har det med at briste enten af sig selv, eller når de rammer noget. Sådan kan det også være, når bobler opstår på de sociale medier. Lidt som balloner, der pustes op, for tilsidst at briste.\nNår I har arbejdet med opgaven Fanget i en boble skal I kunne\nGøre rede for - hvad bobledannelser er på sociale medier\nGive grunde til og eksempler på - hvordan sociale medier måske kan være med til at skabe bobledannelser\n- hvilke konsekvenser sociale medier har for vores kommunikation og holdninger\n- hvilke konsekvenser bobledannelser kan have\nOpgaven handler om, hvordan bobledannelser opstår på de sociale medier. Teorien om bobler på sociale medier kommer fra finansverdenen, hvor man ser priser eller aktiver overstige deres egentlige værdi.\nStep 1: Læs om bobledannelser og andre effekter på de sociale medier\nInden du læser\nI skal to og to eller i små grupper overveje, hvad I ved om kommunikation og holdninger på de sociale medier. Lav gerne noter.\n- Hvorfor der opstår bobledannelser på de sociale medier?\n- Hvad der kan ske med vores holdninger, hvis det er rigtigt, at vi lever i en slags bobler\nStep 2: Lav en brainstorm\nLav en brainstorm to og to eller i grupper, hvor I giver eksempler på\nud fra noget I har hørt, set eller selv oplevet på de sociale medier eller i jeres hverdag. I kan finde begreberne på begrebslisten nederst på siden.\nStep 3: I klassen\nI skal herefter fortælle klassen mindst et eksempel på hver af de tre effekter i forhold til noget I har hørt eller læst.\nStep 4: Et scenarie og en statusopdatering\nI skal nu arbejde med såkaldte "mobbebobler". Neden for er der et eksempel på et scenarie, som kunne udspille sig på en skole:\nEn af dine klassekammerater Anders, er overbevist om, at en dreng fra parallelklassen har stjålet hans pung. Den lå på bordet og den sidste, der forlod klasseværelset var drengen, Mikkel fra parallelklassen.\nDet er allerede kommet ud online:\n"Mikkel, dit svin, hold nallerne for dig selv!!!"\nA) Diskuter i gruppen, hvad I hver især vil gøre, hvis I læste denne besked fra klassekammeraten.\nFølge klassekammeraten, Anders og like og dele?\nForsøge at holde lav profil og ikke gøre noget?\nSe om I sammen med Anders kunne få andre til at være med til at holde Mikkel fra parallelklassen udenfor?\nEller gøre noget helt andet?\nB) Herefter skal I udarbejde en statusopdatering om episoden, der gør, at I tror den kan gå viralt og skabe en såkaldt bobleeffekt, som beskrevet i fagteksten. Det er ikke sandheden man er optaget af, men derimod, at historien vækker interesse, vækker følelser, giver anseelse og opnår så mange likes og delinger som muligt. I skal bruge redskabet STEPPS og tage højde for et eller flere af de punkter, der er beskrevet under redskabet STEPPS.\nI kan enten belyse episoden fra klassekammeraten, Anders' synsvinkel eller ud fra Mikkel fra parallelklassens synsvinkel. Opdateringen skal starte med\n"Det var en helt almindelig skoledag, men så..."\nHerefter læses gruppernes opdateringer op på skift i klassen.\nOvervej nu, hvad bobledannelser kan betyde for vores adfærd online. Diskuter følgende spørgsmål to og to, i grupper eller på klassen:\nHvad kan det få af betydning, at en beskylder en anden for tyveri og spreder påstanden på de sociale medier?\nHvad tror I en beskyldning som denne vil få? Vil det skabe en lemmingeffekt, en tilskuereffekt eller en polariseringseffekt?\nKan I give eksempler på en oplevelse, hvor I selv har følt jer "fanget i en boble" og at noget er blevet pustet op og blevet større end det burde?\nFacebook, som første gang så dagens lys i 2004 menes i dag at have næsten 1,5 milliarder månedlige brugere i verden. I Danmark viser undersøgelser, at Facebook bruges som nyhedskanal for danskerne. I 2015 fik 47 % deres nyheder gennem de sociale medier.\n- Om når ting går viralt\nDiskussion Sneboldeffekten - Om når ting går viralt\nI dette tema skal I diskutere de mekanismer, der ligger bag historier og nyheder der spredes på internettet og går viralt.\nNår historier går viralt på sociale medier, er der tale om historier, der spredes i stor udstrækning og opnår et stort publikum. Begrebet stammer fra biologien og kommer fra begrebet virus. Virus er noget man kan blive smittet med i forbindelse med forkølelse og influenza. På samme måde kan historier sprede sig på de sociale medier og komme i berøring med rigtig mange mennesker.\nNetværket, hvor "virussen" let spredes. Stockvault.net. Jack Moreh\nStep 1: Læs om viralitet og sneboldeffekt\nInden I går i gang med diskussionsspørgsmålene nedenunder, er der en fagtekst, der skal læses. I skal trykke på knappen nedenfor for at komme til teksten. Læs eventuelt teksten højt på skift to og to, eller i små grupper. Diskuter herefter teksten med hinanden.\n- skal i to og to eller i små grupper overveje, hvad I ved om virale historier. Lav gerne noter.\n- Hvad sneboldeffekten er\n- Hvilken betydning viralitet har for spredning af historier\nOvervej nu, hvad det betyder, når historier og videoer går viralt. Diskuter følgende spørgsmål to og to, i grupper eller på klassen:\nHvorfor er nogle historier mere velegnet til at blive virale hits?\nHvad tror I, der skal til før historier bliver virale?\nHvad kan vi dele med god samvittighed?\nHar I været med til at få noget til at gå viralt? Hvad?\nHar I selv prøvet at noget om jer gik viralt?\nVALLY Talk of the town\nVally er en pige på 14 år. Hun er som de fleste piger på samme alder. Måske med undtagelse af en ting: Hun har det med at gøre usmarte ting og i det hele taget bare at dumme sig. Det er dog sjældent med vilje.\nVally var blevet “Talk of the town”. Ikke fordi hun ønskede det, men hun vidste, at hun var det. Når hun gik i skolegården blev der stille: Og hvis ikke der blev stille, blev der råbt dyremishandler efter hende. Den anden dag, da hun skulle handle en liter mælk for sin mor og stod i kø i det lokale supermarked, overhørte hun kassedamen sige til en kunde; “Det er da også frækt”. Kunden, en dame med kurvede former, som stod ved kassen med favnen fuld af dameblade og en stor bakke flødeboller, vendte sig mod Vally og rystede på hovedet. Vally fik lyst til at flå flødebollerne ud af hænderne på damen og kaste dem mod hende og kassedamen, af bare raseri. Hun kunne jo få nogle til at filme det, men hun gjorde det ikke, for Vally vidste godt, at det var en dum idé. Lige så dum, som da hun den anden dag sammen med veninden Elif fnisende havde indfanget Vallys kat. Det var jo bare for sjov, men nu lå filmen både på Facebook og YouTube. Også Vallys mors vandfald til en veninde, havde hørt historien, om hvordan Vallys mor var blevet revet til blods af katten, da hun havde forsøgt at vikle gummibåndet af kattens ører. Med et overbærende smil og sammenrynket pande, havde morens veninde kigget på Vally. Så vidste Vally, at rygtet ville spredes med lynets hast. Endda hurtigere end Elifs snapchat og hashtag #Vallysunfriendlycatwithponytails kunne komme ud. Sådan plejede det at være med Vallys mors veninde.\nA) Find en historie på Facebook, der er gået viral. Analyser den ud fra redskabet STEPPS\nB) Skriv et essay om at være "Talk of the Town", dvs. om at føle sig udstillet i offentligheden og brug redskabet STEPPS til inspiration. Argumenter efterfølgende for, hvorfor du tror dit Essay kan gå viralt.\nEt essay er en kort tekst om et emne skrevet i en let og personlig stil. I kan nøjes med at gå i dybden med dele af emnet, som I finder interessant. Et Essay skal rumme egne oplevelser, undren og overvejelser. Jeres tanker og overvejelser er her vigtige at få skrevet frem. I skal ikke være ekspert på området, men forholde jer til emnet på en åben måde. Sproget skal skrives til nogen, som ikke kender jer, ligesom et blogindlæg. Derfor er det vigtigt at gøre teksten spændende for læseren. Skriv gerne i litterær stil med brug af billedsprog.\nSociale medier som Facebook, Google+ og Twitter bruger algoritmer som er en slags matematisk formel, der bestemmer hvilket indhold, I ser. Det er de historier, der trender og det som menes at være mest relevant og værd at se for jer, der vises. Eksempelvis er der en slags filter på nyhedsfeedet på Facebook, der gør, at I ikke ser alle opdateringer og fotos fra venner. Hvor meget tid, I bruger på at læse en artikel kan afgøre, om I linkes til artikler med samme temaer eller når I liker venners opslag kan det afgøre, hvem I ser flest opslag fra.\n- Om overvågning og digitale fodspor\nOpgave Hvert skridt tæller! - Om overvågning og digitale fodspor\nTværfagligt kan opgaven benyttes sammen med historie\nI denne opgave skal I arbejde med overvågning og digitale fodspor og hvilke dilemmaer, der kan være forbundet med overvågning og brug af data.\nNår vi færdes i det offentlige rum, betyder ny teknologi, at vi let kan spores. Det kan være via de mange overvågningskameraer, der hænger rundt omkring og holder øje med, at vi ikke begår lovovertrædelser. Men vi kan også blive sporet gennem de indbyggede styresystemer, der findes i vores mobiler, som via GPS-koordinatorer kan registrere, hvor vi befinder os. Det er dog ikke kun i det offentlige rum andre kan spore vores daglige færden. Hver gang vi logger ind, klikker eller søger online sætter vi digitale fodspor, som kan fortælle noget om vores valg og interesser.\nI denne opgave skal I arbejde med, hvorfor og hvordan overvågning og digitale fodspor er en del af vores dagligdag gennem indsamling og brug af data.\nNår I har arbejdet med opgaven Hvert skridt tæller! skal I kunne\n- hvilken rolle overvågning og digitale fodspor spiller\n- overvågning i det offentlige rum og digitale fodspor\n- mulige konsekvenser af indsamling og brug af data til at tjene penge, målrette reklamer eller afpresse andre på\nOpgaven handler om overvågning, og hvordan vi er med til at producere data om os selv, som i vid udstrækning benyttes af sociale medier, reklamevirksomheder og andre, der kan have interesse i vores data.\nStep 1: Læs om overvågning og digitale fodspor\nskal I to og to eller i små grupper overveje, hvad I ved om overvågning og digitale fodspor. Lav gerne noter\nEfter du har læse\nSkal du/I sammen to og to eller i grupper overveje:\n- Hvad overvågning og digitale fodspor har af betydning for vores liv\n- Hvorfor vi overvåger\n- Hvorfor og hvem, der kan have interesse for de digitale fodspor vi sætter\nStep 2: Hvad er overvågning og databrug?\nI skal arbejde sammen to og to eller i grupper. Lav en brainstorm over alle de steder, hvor I mener, der kan blive samlet data ind om jer Lav herefter en brainstorm over, hvem I mener kunne have interesse i jeres data. Husk at skrive noter.\nStep 3: Undersøg overvågning\nGå eventuelt en tur i skolegården og find de steder, hvor der er overvågningskameraer. Skriv dem ned på et stykke papir.\nStep 4: Hvad er overvågning?\nKlassen inddeles i 5 grupper og hver gruppe får tildelt et tema, som I skal undersøge mere om på nettet. Husk at skrive stikord ned, når I søger og finder informationer. Gem de gode links, så I hurtigt kan finde tilbage til kilden. Skriv de vigtigste pointer op på "klassens fælles væg" enten i form af Post it eller en digital væg (Padlet eller lignende).\nForslag til temaer er\nOvervågning i Danmark - Digital overvågning - Overvågning på sociale medier - privatliv på nettet - digitale fodspor\nStep 5: For eller imod?\nHandler overvågning om tryghed og tillid eller om kontrol, salg af data og udspionering?\nKlassen deles op i en gruppe for og en gruppe imod overvågning. Find argumenter for/imod overvågning eksempelvis ved at hente inspiration fra "klassens fælles væg". Brug jeres argumenter i klassedebatten efterfølgende, hvor I skal diskutere ud fra jeres gruppes argumenter.\nStep 6: Foretag en afstemning\nLav til sidst en afstemning i klassen om I er for eller imod overvågning.\nOvervej nu, hvilken etisk betydning overvågning og brug af data kan have. Diskuter følgende spørgsmål to og to, i grupper eller på klassen\nHvilke konsekvenser kan en stigende overvågning have?\nEr det efter jeres vurdering mere trygt med overvågning eller giver det en falsk tryghed? Er overvågning nødvendig?\nOvervej, hvad jeres digitale fodspor bruges til. Hvem har interesse i jeres digitale fodspor?\nHar digital overvågning efter jeres vurdering nogle etiske konsekvenser?\nHistorier, der går viralt følger ofte et mønster, der på engelsk kaldes STEPPS. Men alle delelementerne behøves dog ikke at være til stede før en historie spredes og ender med at gå viralt. Sprogbrug og bestemte ord, der vækker interesse eller forargelse, som eksempelvis ordet sex, kan være med til at forstærke historiers muligheder for at blive spredt. Trinnene i STEPPS ser således ud:\n(S) Social anseelse\nHistorien skal få folk, der deler og liker til at virke vigtige og "med på vognen". Den skal give social status og anseelse.\n(T)Triggere eller udløsere\nHistorien skal forstærke vores forestillinger om noget, eksempelvis når vi ser ordet Cola tænker vi på USA eller måske et slogan fra en cola-reklame. Der skal altså være noget genkendeligt, der udløser historien.\n(E) Emotion eller følelser\nHistorien skal spille på følelserne, uanset om de er positive eller negative. En god historie på de sociale medier har ofte et konfliktpotentiale i sig selv eller omhandler en sød eller rørende historie.\n(P) Public eller bred interesse\nHistorien skal have bred interesse i den offentlige debat. Det kan være temaer, der ellers fylder i dagspressen eksempelvis flygtninge, terror, folkeskolen, fodbold, de ældre osv.\n(P) Praktisk værdi\nHistorien skal have en værdi, man kan bruge i forhold til egne interesser eller hverdagsliv.\n(S) Stories eller fortællinger\nHistorien skal være en god fortælling og godt opbygget gerne med en simpel dramatisk udvikling.\nSætninger, der starter på den måde er typisk begyndelsen på overskrifter, der skal få dig til at blive nysgerrig og klikke på den. Dette kaldes Clickbait og har til formål at lokke dig til at klikke. Overskriften fungerer altså som en slags madding.\nI overskriften får I ikke afsløret artiklens fulde information og indhold, men I får lyst til at klikke jer ind for at læse mere. Hjemmesiden eller artiklen, I klikker jer ind på efterfølgende indeholder annoncer fra reklamevirksomheder, der har til hensigt at friste jer til at købe. Når I er klikket ind får hjemmesidens ejere typisk annoncepenge fra annoncørerne for deres klik.\nFælles for disse “Clickbait”-overskrifter er netop, at de skjuler det væsentligste indhold i en artikel, for at få jer til at blive nysgerrige.\nClickbaits starter ofte med:\nGå på nettet og ind på Ekstra Bladet, B.T., Se og Hør og andre aviser og trykte mediers hjemmesider. Se om I kan finde overskrifter, som I synes er Clickbaits. Begrund, hvorfor.\nFormuler herefter 3 forskellige Clickbaits.\nLav en afstemning på klassen om Clickbaits.\n- hvem har fundet på den bedste eller mest skøre og vilde clickbait?\nEt cyberangreb er typisk rettet mod virksomheder, store koncerner eller regeringer. I 2017 ramte et cyberangreb eksempelvis virksomheder og myndigheder i lande som Danmark, Ukraine, Rusland, Tyskland, Norge, Storbritannien, Frankrig, Spanien, USA, Australien og Indien. Hackere havde krypteret filerne på ofrenes computere, og forlangte penge for at gendanne dem. Der blev udsendt meddelelser om, at computerne vil blive åbnet igen, mod en løsesum. A.P. Møller-Mærsk blev nedlagt af den såkaldte Goldeneye-virus og måtte betale en beskeden løsesum på 67.000kr. til en ukendt hackerorganisation.\nRedskaber Narrative strukturer\nNår vi præsenterer et budskab eller en historie, bruger vi ofte fortællingens virkemidler for at formidle vores pointer frem. Vi møder hele tiden tekster, der er bygget op efter fortællingens grundelementer, når vi skal berette om noget, der faktisk er sket. Som afsendere af en tekst skal vi derfor overveje, hvilke virkemidler der bedst egner sig til at få et budskab frem, og som modtagere skal vi være i stand til at gennemskue, hvordan andre gennem fortællinger forsøger at påvirke os som læsere. Det sker ofte på en måde, der knytter an til vores sanser og følelser. I rigtig mange fortællinger er det konflikten, der skaber drama og spænding. Konflikten skabes både i forhold til en proces eller et forløb (Berettermodellen), men også blandt de medvirkende aktører (Aktantmodellen). Modellerne forklares nedenfor\nBerettermodellen består af:\nAnslaget er historiens begyndelse. Her skal læserens eller seerens interesse vækkes, eksempelvis ved at præsentere konflikten på en spændende måde.\nHer får man noget at vide om personerne i teksten eller filmen, eksempelvis noget om deres baggrund.\nHer bevæger man sig tættere på konflikten eller plottet i fortællingen.\nPoint of no return er den fase, hvor der ingen vej er tilbage. Konflikten kan ikke undgås.\nHer forstærkes konflikten og spændingen stiger.\nKlimaks ender ofte med en slags forløsning, eksempelvis at konflikten løses.\nTjekliste til berettermodellen\nNår I anvender berettermodellen både som et redskab til at analysere tekster og film og som redskab til selv at opbygge fortællinger, er det vigtigt at holde strukturen. Brug derfor nedenstående tjekliste.\nHvordan inviteres vi ind i historien?\nHvilke billeder er sproget med til at skabe?\nNoter de vigtigste nøgleord der uddyber anslaget, dvs. hvordan "bibeholdes" spændingen i fortællingen.\nPoint of no return og konfliktoptrapning\nHvor er fortællingens afgørende vendepunkt?\nHvad kan ses som fortællingens Point of no return\nHvordan slutter historien og hvad er pointen?\nDen måde vi fortæller om og fortolker fortiden samt nutidige begivenheder på, følger ofte bestemte fortællerstrukturer. Modellen giver overblik over de vigtigste personer og deres forhold til hinanden i fortællingen. Ved hjælp af aktantmodellen, kan vi få uddybet relationerne og konflikten mellem aktørerne i fortællingen - hvem der er skurk eller helt i fortællingen eller hvem, der støtter helten, og hvem der yder modstand.\nModellen består af 6 roller og 6 aktører (AKTANTER) og 3 projekter eller forløb (AKSER)\ner hovedpersonen. Subjektet har et mål eller en hensigt som hovedpersonen gerne vil opnå.\ner det mål, hovedpersonen (subjektet) gerne vil opnå. Det kan være en person, som hovedpersonen er forelsket i, det kan være en genstand; en skat eller lignende eller det kan være noget mere abstrakt; en følelse af hævn eller begær.\ner den, der ender med at overdrage objektet til modtageren. Det kan være en person eller noget mere udefinerbart som en oplevelse, der fører til, at måler er opnåeligt for hovedpersonen\ner den, der til slut modtager målet (objektet). Det er ofte hovedpersonen (subjektet) selv.\ner noget eller nogen, der står i vejen for, at hovedpersonen (subjektet) kan opnå det, han/hun gerne vil (objektet). Det kan være en person, en svaghed ved hovedpersonen selv eller et fænomen udefra, som naturkatastrofer o.l., der står i vejen. Der kan således godt være tale om flere modstandere.\ner nogen eller noget, der hjælper hovedpersonen (subjektet) til at opnå sine mål. Hjælper kan være personer som en ven, eller egenskaber hos hovedpersonen (subjektet) som viljestyrke, godhed og kærlighed eller andre kræfter, eksempelvis overnaturlige kræfter. Det kan også være ting, som sværd eller våben o.l.\ner hovedforløbet, dvs. hovedpersonens (subjektets) kamp for at opnå sit mål (objektet)\nhandler om, at hovedpersonen (subjektet) møder både hjælp og modstand på sin vej mod målet (objektet)\nviser hvordan modtageren, som kan være, men ikke altid er hovedpersonen (subjektet) får/eller ikke får objektet eller når sit mål


Note fra investeringskomiteen: Trumps trussel om handelskrig | Formuepleje\nNote fra investeringskomiteen Trumps trussel om handelskrig\nNote fra investeringskomiteen: Trumps trussel om handelskrig\nSelvom der for tiden er kold luft mellem USA og Mexico, er Trump hverken i gang med at skabe en længere diplomatisk krise med nabolandet eller andre udenrigs- og handelspolitiske konflikter. Det mener Formueplejes investeringskomite.\nPræsident Trump underskrev torsdag et dekret vedrørende bygning af en mur ved den mexicanske grænse. Han var også ude med en offentlig udtalelse om, at Mexico selv skal betale for muren, hvorefter den mexicanske præsident nu har aflyst et planlagt møde med Trump i næste uge.\nFormuepleje mener hverken, at Trump er i gang med at starte en længerevarende diplomatisk krise med Mexico, eller at påbegynde forskellige udenrigs- og handelspolitiske konflikter.\nHan er derimod optaget af at levere det, han lovede under valgkampen, hvilket dekretet vedrørende muren til Mexico er et eksempel på. Her er Trump særdeles stålsat på at vise handlekraft i forhold til at støtte den indenlandske økonomi, forbedre USA’s betalingsbalance og mindske det nedadgående lønpres for de lavest lønnede amerikanere.\nSelvom man med Trumps retorik kan frygte, at situationen kan eskalere og udvikle sig til en handelskrig mellem USA og store dele af verden, anser Formuepleje det som et led i en forhandlingstaktik, der skal skabe fordele for USA i forhold til andre lande. Herudover er det også meget begrænset, hvad Trump kan indføre af permanent karakter uden om Kongressen, der overvejende er for frihandel. Hans foreløbige indsatser har kredset om overtalelse af større virksomheder til ikke at udflage arbejdspladser til Mexico.\nTrump må ligeledes acceptere allerede indgåede aftaler på handelsområdet. Det er i første række Mexico og Kina, der står for skud. Kina fordi 40 procent af USA's handelsunderskud stammer herfra. Mexico fordi det er så synligt, at arbejdspladser er blevet udflaget hertil. Andre lande kan naturligvis også blive berørt (for eksempel er USA’s underskud i samhandlen med Tyskland større end med Mexico), men det bliver – hvis overhovedet – først adresseret på et senere tidspunkt.\nUanset hvordan en mulig eskalerende protektionisme vil udvikle sig, er det fortsat Formueplejes vurdering at væksten i USA vil blive positivt påvirket af præsidentens tiltag og det, han kan blive enig med kongressen om. Hertil kommer den øgede optimisme, man allerede nu kan spore hos erhvervsliv og forbrugere. Dette vil på lidt længere sigt føre til en mere ekspansiv finanspolitik, stigende lønninger for de lavest lønnede (og dermed en de facto forhøjelse af mindstelønnen), inflation og rentestigninger samt en styrkelse af dollaren.\nSamlet set vurderer Formuepleje, at den globale vækst vil blive påvirket i positiv retning og at økonomier, der ikke har alt for meget dollargæld, vil klare sig godt. Så alt i alt ser vi stadigvæk 2017 som et godt aktieår. Til trods for udsigten til en højere lang rente i 2017 forventer vi at kunne fremvise et positivt afkast-bidrag fra vores rente-investeringer – netop fordi vi har positioneret os hertil.\nSkrevet af formand for investeringskomiteen, Leif Hasager, på vegne af investeringskomiteen.


Farligt affald - Tårnby\nHer finder du information om farligt affald.\nFarligt affald: Ikke-genanvendeligt\nVirksomheder, som frembringer ikke-genanvendeligt farligt affald, har som udgangspunkt pligt til at benytte Tårnby Kommunes anvisningsordning, som indebærer aflevering til SMOKA. Dette kan gøres ved at benytte en godkendt indsamler/transportør eller (ved små mængder) ved aflevering på en genbrugsplads mod betaling.\nVirksomheder kan dog efter skriftlig ansøgning til Tårnby Kommune fritages for benyttelsespligten, hvis der kan dokumenteres miljømæssig forsvarlig håndtering. Kontakt Teknisk Forvaltnings miljøafdeling for mere information.\nLæs mere om SMOKA\nEksempler på ikke-genanvendeligt farligt affald\nSlam fra olie- og kemikalieudskillere\nPesticider og andre sprøjtemidler\nFarligt affald: Genanvendeligt\nVirksomheder skal selv sørge for bortskaffelse af genanvendeligt farligt affald. Bortskaffelsen skal anmeldes til Tårnby Kommune.\nVirksomheder kan bortskaffe mindre mængder på en genbrugsplads mod betaling. Ved større mængder skal der indgås en aftale med et privat firma, som er godkendt til at indsamle/transportere affald. Disse firmaer er alle registreret i affaldsregisteret, som du kan læse mere om under Affaldsregister.\nEksempler på genanvendeligt farligt affald\nSpildolier (motorolie, gear- og hydraulikolie, bagtøjsolie)\nBatterier og akkumulatorer (underlagt producentansvar)\nFikser og fremkaldervæsker


Jeg kan godt lide, at du er så hurtig med at være positiv. Det vil jeg også gerne, men som jyde skal der lidt mere til, før jeg roser for meget. :)\nMange tak! Det er vi glade for at du synes! :D\nNu skal man jo være positiv efter det vi har oplevet på forum :-)\nIkke uenig, men jeg er stadig lidt usikker, da de jo skriver, at det stadig primært er et bruger til bruger forum. Det kan jo nemt betyde, at vil kunderne ha' svar, kan det være nødvendigt at skrive på facebook.\nMen hvis brugerne ikke år svar på deres spørgmål til Yousee, så bliver de jo sure\nMen ja, lad os nu se\nHåber også, men de skriver sådan:\nMen de har jo allerede svaret flere hr idag, men nu må vi se\nDette r simpelhen bare det bedste der er sket ! !\nEt Forum der er til at finde ud af og med en farve der bare er super flot.\nTil jer der svarer vil jeg anbefale at aktivere hurtig knappen. Den er genial.\nMine indstillinger > Visming > Aktiver hurtig svar.\nHåber der også kommer en makroknap?\nTak og velkommen! :D\nVi er også rigtig glade og stolte over det nye YouSee forum.\nMakro-knappen findes skam, men skal først aktiveres under Mine Indstillinger -> Makroer før knappen kommer frem! :D\nJep - Markroen er der.\nHvis man selv har en løsning til første indlæg i en tråd, så gem løsningen til indlæg nr. to, hvor det er mulig at klikke på "Accepteret som løst tråd"\nEn markeret løst tråd kan annuleres, ved at klikke på indstillinger ude til højre ved hvert indlæg. Find stedet på gardinet og klik.\nMangler man et direkte link til et bestemt indlæg, kan man højreklikke på meddelelsesnummer og på kopier.\nf.eks. Meddelelse 1 af 1 (13 visninger) Dette findes nederst til venstre i hvert indlæg.\nEr der nogen der ved hvad "Indsæt afsløringsmærke", som findes i rækken af ikoner over svarboxen betyder og kan gøre godt for?\nAfsløringsmærke = spoiler :-)\nJep - jeg kan godt se den streg og det er sikkert dig der har skrevet "Afsløringsmærke = spoiler" og jeg fatter stadigvæk ikke en skid. :(\nDu kan bruge den, hvis du ikke uforvarende vil komme til at afsløre noget for andre brugere. F.eks. slutningen på film :-)\nJeg skrev "Afsløringsmærke = spoiler", fordi jeg ikke lige selv anede hvad den gjorde. Men da jeg så, at den brugte "spoiler" som html-tags, så var den der.\nSuper - så fattede jeg det. Takker :D\nSer ud til at stavekontrollen virker meget bedre, både her og hos TDC forum - dejligt. (Den har altså været elendig.)\nJeg synes selv at min signatur er blevet ret god, så hvis andre ikke ved hvordan man laver sådan en, må i gerne se den kode, som jeg sætter ind i signaturboxen.\n(I skifter selvfølgelig mine personlige oplysninger ud med jeres egne. :p )\nMine indstillinger > Personlig profil > Personlige oplysninger - Signatur\n
vh Maja - Yousee Kunde\nMobil mellempakke + tv fuld pakke + Bredbånd + Sikkerhedspakke
\n
XXXXXXXX - XXXXXXX\nHvis man ikke skriver kode, vil al tekst blive vist i sort (tror jeg nok)\nMå man komme med en lille iagtagelse?\nJeg synes at emne rækken er meget mere knidret end den er i TDC Forum.\nTeksten i Emnerne er meget lettere at overskue i TDC Forum. 🙂 Når man kun læser to eller tre ord på hver linie, får man ikke en glidende læsning. :@\nFjernet billede fordi margene i yousse er blevet flyttet, så det ser pænere ud. Tak!\nSelvom dette er et bruger til bruger forum, så havde jeg håbet, der var lidt mere respons / tilkendegivelser fra ansatte i Yousee (med indsigt/ansvar via sit arbejde) ikke nødvendigvis fra Facebook teamet.\nJeg vil alligevel ønske jer held og lykke med forummet, men vil selv koncentrere mig om facebook i fremtiden, hvis jeg har spørgsmål eller forslag til rettelser / ændringer.\nJeg har forsøgt at slette min bruger herinde, men det er vidst ikke muligt, ligesom man heller ikke kan opsige sine produkter\nJeg er enig med dig i, at det kunne være dejligt, hvis YouSee var en medspiller. Synes dog slet ikke, at du skal træffe en så drastisk beslutning. Rigtig mange er glade for dine indlæg og du er jo forums meste aktive bruger.\nTjaa. Men efter at have fået 2 stk advarsler idag fra Yousee ifbm. nedennævnte indlæg, så trækker jeg mig tilbage\nHar de ikke givet nogen forklaring? Som jeg ser det, kan de åbenbart ikke li', at man stiller spørgsmål til YouSee. MEGET tynde advarsler og meget lidt fingerspidsfornemmelse.\nBliv nu og opfør dig ordentlig. ;)\nUndskyld, det var en enkelt advarsel, men på de 2 tråde :-)\nTråden indeholder også tip og spørgsmål til det nye design, så jeg har lige en observation mere.\nJeg foreslår at billeder der oploades, bliver godkendt med det samme og hvis en kunde så misbruger tilliden med at oploade uønsket materiale, skal matrialet fra den kunde efterfølgende godkendes.\nJeg har nu et billede der i tre dage har ventet på godkendelse, og det er meget lang tid da jeg ikke ved om billedet kan ses af alle, når det ikke er godkendt.


Holiday Apartment Grosselfingen 06 i Grosselfingen til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 2 ejendomme i Grosselfingen.\nGrosselfingen, Grosselfingen, Tyskland, 72415 - Se på kort\nMere om Holiday Apartment Grosselfingen 06\nMed en praktisk beliggenhed i Grosselfingen er Holiday Apartment Grosselfingen 06 et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday Apartment Grosselfingen 06 tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet parkering, familieværelse.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Holiday Apartment Grosselfingen 06.


Evalueringsprocessen som understøttende organisatorisk læring - PDF\nEvalueringsprocessen som understøttende organisatorisk læring\nDownload "Evalueringsprocessen som understøttende organisatorisk læring"\n1 Evalueringsprocessen som understøttende organisatorisk læring Jan F. Hansen Konsulentfirmaet Practicum I denne artikel argumenteres der for, at det ikke er tilstrækkeligt at betragte tidens store fokus på evalueringen som del af en styringsteknologi. Ud fra en læringsoptik indeholder evalueringer således også en klar mulighed for refleksion og organisatorisk udvikling. Videre argumenteres der i artiklen for, at traditionelle evalueringsformer har vanskeligt ved at frigøre evalueringsprocessens læringspotentiale. I modsætning til denne tilgang fremhæves fordele ved en relationelt baseret evalueringsform. Endelig peges der i artiklen på en række konkrete metoder, som kan anvendes med henblik på at sikre, at evalueringsprocessen resulterer i et læringsudbytte, også på organisatorisk niveau. Stigende fokus på evaluering Det er evident, at der i disse år gennemføres flere og flere evalueringer. Og det såvel på arbejdspladsniveau som på tværgående programområder og på sektorplan. Nogle taler endda om, at vi har udviklet en form for evalueringskultur. Og videre om, at evalueringsperspektivet nu er så kulturelt indlejret, at det giver mening at karakterisere evalueringsindsats som rituel (Dahler-Larsen, 2003). Kravet om evaluering ses i særlig grad i forhold til den offentlige sektor. Evalueringstendensen tolkes her ind i en satsning på New Public Management (NPM). 1 Og i Danmark er denne tolkning yderligere skærpet ved at se den stigende fokus på evidensbaseret praksis og evaluering, som en konsekvens af det sidste tiårs kontraktstyring. Der tales i den forbindelse ligefrem om en form for evalueringsstyring (Foss Hansen, 2007). Evaluering bliver i denne optik primært et politisk eller forvaltningsmæssigt styringsredskab rettet mod decentrale forvaltninger, institutioner og faglige professioner. Spørgsmålet er imidlertid om det ikke er for ensidigt alene at fokusere på evalueringskulturens repressive side. Alene at anskue det oplevede behov for evalueringen inden for de fortolkninger som en styringsdiskurs primært åbner op for. 1 Jf. eksempelvis: Katrin Hjort: Evidens hvorfor er det så indlysende,\n2 Hvorfor ikke også betragte evaluering som skaber af den form for organisatorisk refleksion og læring, som vil kunne bringe os videre, både som medarbejdere og som arbejdspladser? Hvorfor udfoldes evalueringens læringspotentiale så sjældent Det, at betragte evaluering som afsæt for læring, ligger næppe nogen særlig fjernt. Ja, typisk legitimeres evaluering jo netop i, at man gennem en retrospektiv analyse skal sikre et fastere afsæt for fremtidige handlinger. Det interessante spørgsmål er så, hvorfor evalueringen reelt ikke kommer til at spille denne rolle som trigger for læring? Og spørgsmålet er videre, hvorfor evalueringen ofte synes at blive den støvede afslutning på et overstået kapitel, snarere end indledningen til et nyt? Forklaringerne her kunne være flere og hænger givet også sammen med den styringsforståelse, som NPM udtrykker. Men en anden væsentlig forklaring kunne også ligge i en lineær forståelse, hvor en afsluttet aktivitet i form af et program, et projekt eller bare en handling tænkes fortsat i en ny ligeså afgrænset aktivitet, og hvor evalueringen bliver det mellemliggende og overbringende led. Det sekventielle forløb kan nok fungere i sig selv, men evalueringen sikrer ideelt set, at hver sekvens bliver gennemført på et stadig mere kvalificeret og mere kompetent niveau. Vi evaluerer vores handlinger for at blive dygtigere til at mestre morgendagens udfordringer. Problemet ved denne forståelse og den rolle, som evalueringsprocessen her tillægges, ligger i transferen. Altså i det forhold at gammel viden optjent i en sammenhæng kan blive ny viden i en anden kontekst. I denne proces bliver evaluering synonymt med evnen til at generalisere og forankre. Og synonym med en kompetence til at kunne trække viden ud af en gennemført handling, med henblik på at skabe et mere sikkert grundlag for fremtidige handlinger. Denne måde at forstå evaluering på rejser i hvert fald to vigtige problemstillinger: For det første får evalueringen en instrumentel rolle, som den kun vanskeligt kan løfte i et samfunds- og arbejdsliv præget af stadig hurtigere forandringer. Evalueringer med fokus på transfer giver måske mening i meget statiske samfund og organisationer, hvor den konservative reproduktion er i centrum. Men denne forståelse giver mindre mening i sammenhænge, hvor forandringen er et grundvilkår, såvel substantielt som legitimerende. For det andet forudsætter denne evalueringsforståelse, at der ud over den situerede læring, som sker via vores deltagelse i forskellige former for praksisfællesskaber, 2\n3 også genereres en læring, som netop er generaliserbar. En læring, som i sin substans er hævet over den konkrete kontekst og som kan destilleres gennem en evalueringsproces og overføres til en anden sammenhæng. En sådan overførbarhed må vi naturligvis tro på, da den er bærende for en stor del af den måde som, vi har valgt at indrette os institutionelt på. Men den oplevelse vi alle har af evalueringernes manglende fremadrettede værdi peger måske netop på, at tesen om denne overførbarhed i en vis udstrækning er en bekvem illusion, snarere end en faktisk realitet. Med dette afsæt ligger det lige for at pege på, at når evalueringens læringspotentiale så sjældent udfoldes, hænger det ikke mindst sammen med forståelsen af evalueringsprocessen som en overgangsmarkør. Idet det handler om at frigøre dette læringspotentiale ved i princippet alle former for evalueringer, kunne det måske være mere givende at betragte evalueringsaktiviteter ikke som en ekstern trigger for læring, men derimod som en integreret og uløselig del af selve læringsprocessen. Organisatoriske udfordringer ved evaluering som del af en læreproces På det individuelle plan har man typisk ikke problemer med at betragte den lille, daglige evaluering af vores praksis som en integreret del af en kontinuerlig læreproces. Det drejer sig her eksempelvis om den handlingsvejledende og handlingskorrigerende refleksion, som det er vanskeligt at forestille sig en kompetent handlen foruden. Og den kan så have karakter af en refleksion-i-handling eller umiddelbart refleksion-overhandling (Schön; 1983). Det bliver straks vanskeligere at fastholde dette læringsfokus på evalueringsprocessen, idet evalueringen forankres organisatorisk, og hvor der i organisationen er en oplevelse af, at evalueringen primært har en rituel funktion. Altså i de tilfælde, hvor evaluering tydeligt dekobles et individuelt meningsperspektiv. På et sådant organisatorisk niveau kan man grundlæggende sondre mellem to former for evalueringer; nemlig dels den evaluering, som iværksættes på internt typisk ledelsesmæssigt initiativ; og dels den evaluering, som gennemføres på baggrund af et eksternt krav, og hvor organisationen kun har ringe eller ingen indflydelse på evalueringens fokus og gennemførelsesform. Ved begge disse evalueringsformer består udfordringen for organisationen i at tilføre evalueringsprocessen det læringsorienterede meningsindhold, som karakteriserer den reflekterende evaluering på individuelt plan. 3\n4 Processen med denne meningstilskrivning kan givet være vanskeligere og mere omfattende for organisationens ledelse i forbindelse med den eksternt initierede evaluering, sammenlignet med den evalueringsproces, som igangsættes på eget initiativ. Men på mange måder er udfordringerne de samme, og kan i korthed koges ned til følgende: For det første udfordringen med at skabe et fælles ejerskab til den problemstilling, som er i fokus med evalueringen. I jo højere grad evalueringens fokus defineres eksternt bliver det også erfaringsmæssigt vanskeligt at forstå evalueringen som vedkommende og relevant. Bredt i organisationen lægges der derfor ofte en distance til sådanne eksternt initierede evalueringer. Og derved lukkes også for refleksion og læring på såvel individuelt som organisatorisk plan. For det andet spørgsmålet om, hvordan denne type af evalueringer undgår et alt for skarpt skel mellem på den ene side evalueringens rekvirent og på den anden side den eller de grupper som udsættes for evalueringen, og som i sidste ende også har noget på spil i forhold til, om evalueringens resultat vil svinge ud til den ene eller den anden side. Det er netop dette skel, som er fraværende ved den individuelle, reflekterende selvevaluering. Men typisk opleves dette skel meget tydeligt ved organisatorisk forankrede evalueringsprocesser, og dette fører i mange tilfælde til, at de, der inddrages i evalueringsprocessen, naturligt nok får en meget defensiv og distanceskabende holdning til den gennemførte evaluering. For det tredje problemstillinger afledt af, at den organisatorisk forankrede evaluering ofte baseres på metoder, som legitimeres gennem en traditionel forestilling om den objektive dataindsamling. Evaluators rolle bliver her i første omgang at indsamle datamateriale gennem parallelle forløb, hvor eksempelvis forskellige personalegrupper interviews. Og efterfølgende er det så evaluators opgave at systematisere den indsamlede datamængde; dels i en retrospektiv vurdering og dels i en række fremadrettede anbefalinger. Denne metode, med afsæt i et klassisk videnskabsideal, resulterer erfaringsmæssigt ofte i, at de inddragede respondentgrupper bliver meget taktiske i deres udmeldinger. I og med, at man ikke kender de øvrige respondentgruppers input, tænker man eksempelvis som medarbejder sine egne overvejelser og vurderinger strategisk ind som en stødpude i forhold til, hvad der igen eksempelvis - kunne være ledelsens modsatrettede synspunkt. Også her lukkes der på denne måde for evalueringens læringspotentiale, og evalueringen får primært en rituel karakter, hvor evalueringsprocessen og evalueringens resultat indgår som partsindlæg i en tænkt interessemodsætning i organisationen. 4\n5 For det fjerde den overordnede udfordring, der handler om, at den gennemførte evaluering primært legitimeres i en forestilling om den instrumentelle transfer fra en sammenhæng til en anden. Altså forestillingen om at gammel vin kan hældes over på nye flasker. I princippet burde evalueringen her kunne lægge op til refleksion og læring. Men i praksis viser det sig ofte, at evalueringen får en afsluttende og lukkende funktion; givet som en samlet konsekvens af de tre problemstillinger som er nævnt umiddelbart ovenfor. I forhold til at arbejde med disse udfordringer og derved også frigøre evalueringens læringsmæssige potentiale er der behov for en alternativ evalueringsforståelse, som også får en række konsekvenser for evalueringens praktiske gennemførelse. En alternativ evalueringstilgang Alternativet til at betragte evalueringsprocessen som værende primært en lineær, transferorienteret proces - typisk båret af en ekstern ekspertvinkel ligger i modsat at betragte evalueringsprocesser i et relationelt og forhandlet perspektiv. Det handler her om at forstå evalueringsprocesser, som del af en social relation, hvor der kontinuerlig foregår en forhandling af mening. Og i denne sammenhæng først og fremmest en organisatorisk meningsdannelse. Man kan her tale om et konstruktivistisk evalueringsparadigme (Guba & Lincoln, 1989). Gennemførelsen af evalueringer bliver med dette afsæt en relationsskabelse, hvor der i lighed med alle andre relationsformer i organisationen sker en læring. Evalueringsprocessen er således i en vis forstand identisk med en læreproces. Typisk vil der dog være tale om en akkumulativ og tilføjende læring, som bekræfter evalueringens rituelle karakter. Denne type læring er ud fra et udviklende og innovativt perspektiv i sagens natur ikke af større interesse. Udfordringen ligger derfor i, hvordan evalueringsprocesser kan bidrage til mere overskridende og transformative læreprocesser. Eller som det er formuleret tidligere: hvordan evalueringens læringspotentiale kan frigøres også i en organisatorisk kontekst. I forhold til at evalueringsprocessen kan få denne vigtige organisatoriske rolle kræver det mere og andet end en ny overordnet forståelse af evalueringen som relationelt indlejret; det handler nok så meget om at praktisere de nødvendige metodiske konsekvenser af denne overordnede forståelse. Den relationelle tilgang er i sig selv ikke adfærdsændrende og kan også udmærket bruges til at forklare, hvad det er der sker, når en traditionel evalueringstilgang ikke fører til refleksion og ny læring. Det afgørende og interessante her bliver derimod den metodiske tilgang til evalueringsprocessen, som 5\n6 denne forståelse fodrer, hvis den skal føre til en intenderet læreproces, som rækker ud over det akkumulativt tilføjende. Fire metodiske anbefalinger Den overordnede forståelse af evalueringsprocessen som relationelt forankret får også en række konkrete, metodiske konsekvenser; for så vidt som målet er at frisætte evalueringsprocessens læringsmæssige potentiale, også på et organisatorisk plan. Det handler i korthed om følgende konsekvenser eller anbefalinger for evalueringens praktiske gennemførelse: For det første er det vigtigt at få et forhandlet og fælles afsæt for evalueringens gennemførelse; og her i første række et fælles ejerskab til den problemstilling eller det emne, som evalueringen skal fokusere på. Men også et fælles billede af, hvad der er målet med gennemførelsen af evalueringen, og hvad det opnåede resultat konkret skal anvendes til. Det er her vigtigt at tydeliggøre og eksplicitere det læringsmæssige potentiale ved evalueringen. Man kunne her tale om indgåelse af en form for læringskontrakt,, som alle de involverede aktører oplever en forpligtigelse i forhold til. Og hvem er så disse aktører, som indledningsvis skal forhandle og opnå en fælles forståelse af den planlagte evaluering? Som udgangspunkt vil det her være vigtigt at inddrage alle de grupper i organisationen, som har noget på spil i forhold til evalueringen. Evalueringens designfase bør således ikke alene involvere de direkte rekvirenter eller igangsættere af evalueringen, som f.eks. et internt eller eksternt ledelsesniveau, men bør også inddrage de grupper, som efterfølgende kan blive ramt af konsekvenserne af de konklusioner og anbefalinger, som evalueringen måtte ende op med. Rent praktisk vil en sådan designfase kunne gennemføres som et indledende seminar med deltagelse af ledelses- og medarbejderrepræsentanter og eventuelt også repræsentanter fra eksterne rekvirenter af evalueringen. For det andet er det vigtigt, at evalueringen ikke direkte eller indirekte etablerer et hierarki mellem en privilegeret gruppe af rekvirenter (af evalueringen) og en mindre privilegeret gruppe af medarbejdere, som primært skal fungere som respondenter og fødekilde for evalueringens konklusioner, som så igen bruges mere eller mindre egenhændigt af den første privilegerede gruppe. Igen og igen oplever man at evalueringsprocesser medvirker til at genkonstruere og cementere organisatoriske hierarkier ved på denne måde at skelne skarpt mellem evalueringens rekvirenter og respondentgrupper. 6\n7 Metodisk kan denne problemstilling modarbejdes dels ved at skabe fælles ejerskab til evalueringsprocessen allerede i designfasen (som beskrevet ovenfor) samt dels ved at de faktiske rekvirenter af evalueringen også indgår som respondenter på linie med øvrige medarbejdergrupper, og at det i den forbindelse tydeliggøres, at også rekvirentgruppen reelt blot repræsenterer et perspektiv blandt andre. For det tredje er det af stor betydning, som evaluator, at give afkald på forestillingen, om at den rigtige og videnskabelige evalueringsmetode baserer sig på en dataindsamling gennem parallelle spor (som f.eks. forskellige interviews), hvor evaluator så stykker de indsamlede mosaikker sammen til sidst i et helhedsbillede, som kun netop evaluator kender og forstår til fulde. Denne summative metode fører ikke alene til, at man som respondent fristes til at spille taktisk omkring egne input. Det fører også til en nedtoning eller direkte benægtelse af såvel det subjektive perspektiv, som evaluator mere eller mindre bevidst lægger ind over evalueringen - som af selve evalueringsprocessens uomtvistelige påvirkning af det evaluerede felt, også under selve evalueringsprocessen. For at undgå denne situation er det afgørende at vælge en metode til dataindsamling, som er mere cirkulær og deltagerinddragende. En velfungerende metode her kunne være, at evaluator løbende bruger de input, som opnås i forbindelse med eksempelvis interview af en bestemt respondentgruppe, som afsæt for fremtidige interviews af andre respondentgrupper. Evaluator vedkender sig her en formativ rolle og satser på at skabe refleksion og en løbende meningsforhandling også under selve evalueringsprocessen. For det fjerde er det vigtigt, at det resultat, som evalueringen måtte munde ud, ikke betragtes som et færdigt produkt, men derimod forstås som en integreret del af en fortsat læreproces. Det afgørende bliver derfor ikke at diskutere, hvordan der kan ske en instrumentel transfer eller nyttiggørelse af konkrete anbefalinger. Derimod bliver det vigtigt at drøfte og forhandle de overvejelser, som evalueringen sætter i gang i forhold til egen praksis. Denne forhandling vil typisk primært involvere den gruppe af personer i organisationen, der har bidraget til evalueringen som respondenter. Og formmæssigt kan forhandlingen/drøftelsen have form af et fælles seminar; akkurat som ved planlægningen af evalueringen. De skitserede metoder indebærer ikke nogen form for radikal ændret evalueringspraksis i den forstand, at der her er tale om en meget anderledes praksis, som også vil være ekstra ressourcekrævende i såvel en udviklings- som en driftsfase. Der er primært tale 7\n8 om en ændret evalueringsforståelse, som indebærer en tilsvarende ændret vinkel på den praktiske gennemførelse af selve evalueringen. Eksempelvis bliver et traditionelt indledende møde med rekvirenten her i en vis udstrækning erstattet af et opstartseminar eller et lignende fællesarrangement. Og tilsvarende bliver individuelle interviews eller fokusgruppeinterviews her suppleret og delvist erstattet af evalueringsseminarer med brug af teknikker som reflekterende teams. Hvilken rolle spiller så den eksterne evaluator! En overvejende del af større evalueringer gennemføres med ekstern bistand. Argumentet er her, at den eksterne evaluering dels sikrer den nødvendige ekspertise på evalueringsområdet og dels videre sikrer en form for objektiv distance til det evaluerede felt. Med den lærende evalueringsform, som der er argumenteret for i denne sammenhæng får den eksterne evaluator en lidt anden rolle end den, der er kendt ved traditionelle former for summative evalueringer. Evaluator får her en ankerkendt formativ rolle. Det anerkendes, at det at sætte spot på et fokusområde, gennem en evaluering, også medvirker til at påvirke og ændre det samme område. Evaluator bliver på denne måde en aktiv og påvirkende aktør i evalueringsprocessen. Evaluator skal stadig have en høj kompetence i forhold til at kunne mestre kvantitative og kvalitative dataindsamlingsmetoder. Men det er her ikke tilstrækkeligt. Supplerende skal evaluator også som en kernekompetence have en evne til at kunne bringe forskellige perspektiver fra tilsvarende forskellige respondenter i spil i en proces, som er præget af refleksion, forhandling, læring og meningstilskrivning. Evaluator skal først og fremmest kunne understøtte organisatoriske læreprocesser. Denne dobbeltrolle som hhv. indsamler af data og organisatorisk facilitator fordrer en meget sammensat kompetenceprofil hos evaluator. Men forventningen om, at evalueringer også skal resultere i organisatorisk læring fordrer også, at organisationer i deres efterspørgsel efter evalueringer bliver bevidste om dette dobbeltkrav til evaluator. Her ligger der også et stort udviklingspotentiale! 8


Debat: Hvorfor spørger man ikke de ældre? | faa.dk\nBjarne Hilmersson. Privatfoto\n13 jul. 2020 kl. 09:47\nBjarne Hilmersson Mosegårdsvej 43 5000 Odense C\nLæserbrev: I Fyens Stiftstidende, Kerteminde 10 juli, kan man læse artiklen ”Nu skal fremtidens ældrepleje besluttes.” Det fremgår tydeligt deraf, hvad Borgmester Kasper Olesen mener, om hvordan der skal bygges nye plejehjem. Som han udtrykker det, nogle snakker private plejehjem, nogle offentlige, nogle store enheder og nogle snakker små.\nOm det skal være dit eller dat, er et spørgsmål om ideologi og overbevisning, fortsætter borgmesteren. Og så vil han læne sig op af dem, der har forstand på det, siger borgmesteren. Og taler om magiske tal fra fondene.\nPå samme sider fortæller Britt Pedersen, formand for Ældre og Handicapudvalget, sine meninger om, hvem der der kommer først af Munkebo eller Kerteminde med nye plejehjem. Det drejer sig jo om økonomi og valget af plejehjemtype. Det drejer sig også om dagcenter og nyt fælleskøkken, siger Britt Pedersen.\nHvorfor spørger de ikke de ældre borgere, om de er enige?\nDer er tale om fremtidens ældrepleje (6-7 år), hvor der ikke bliver råd til ekstraservice og friplejehjem, fordi beboerne har arbejdet på Lindø, siger formanden. Skal servicen da være dårligere for disse ældre borgere i Munkebo og Kerteminde? Og i så fald, hvor ringe? Har de to socialdemokrater borgmesteren og formanden allerede besluttet dette. Hvorfor spørger de ikke de ældre borgere, om de er enige? Eller venter til efteråret, hvor det nye Seniorråd er på plads. Der vil der være mulighed for at høre de ældres mening, også. Men som bekendt, ”når katten er ude.\nVælter i tilbud om mundbind: Apoteker må sige nej til useriøse firmaer flere gange om ugen\nJagt på de fynske talenter: Otterup-trumf prøvetræner i Middelfart\nPolitiet efter tyveri af hund og knivstikkeri: - Vi vurderer altid opgaven i forhold til det mandskab, vi har på vagt


Værelse med Basic morgenmad - Privat værelse - London\n7,7 Middel(35 Anmeldelser)\nOversat med Google Translate Vis original version. I hjertet af det fashionable og trendy Shoreditch kvarter ligger denne muntre soveværelse i en victoriansk bygning. Internetadgang, grundlæggende morgenmad og toiletartikler er tilgængelige.\nIndrettet med lyse møbler, soveværelse består af en dobbeltseng, tilstrækkelig lagerplads og et toiletbord. Gæster er tilladt at bruge et køkken udstyret med moderne apparater, og har også adgang til et fælles badeværelse med badekar og bruser hoved.\nDen finurlige Shoreditch High Street er en 7 minutters gang væk, hvor designerbutikker, indie butikker og usædvanlige souvenirbutikker er alle samlet i én. St. Pauls Cathedral er 20 minutter væk med bus.\nHver søndag Columbia Road Flower Market forvandler området til en oase af blomster med leverandører sælger alt fra udplantningsplanter til bananplanter.\nMeget godt ophold, huset i god stand, i et kvarter fyldt med atmosfære og tæt på transport. Anbefales meget, ville vi tror!\nVærelset var fint. Placeringen af lejligheden kun få minutter væk fra Underground Stadtion. Et supermarked på vej til Underground Stadtion. Udlejer Kazzos var meget nyttigt og kaldte os. Everything Great. TAK !!!\nDet er vores første erfaring i lejligheder, vi altid booket hoteller. Apartment var ren, nærhed af overjordiske, metro og bus service gør den ideel til at besøge London. Desuden området er fuld af underholdning og restauranter. Værdien er god. Lille, men rent værelse. Vil gentage\nKomfortabel flad og ryddeligt værelse. Virkelig effektiv organisation (vi aldrig så vores vært). Defintely reccomended for korte ophold.


Anmeldelse: Mediatropolis af Freddy E. Silva | FantasyBøger\nUdgives af Forlaget Valeta\nAlder: Ældre teenagere / voksne\nKøb: på Saxo\nHandlingen i Mediatropolis\nMediatropolis er en science fiction-roman, hvis handling er hensat til år 2060. Her møder vi Nicholas King, der er uskyldigt dømt for mordet på sin kone og nu kan se frem til at henslæbe resten af sit liv i fængsel. Dog behøver Nicholas ikke at være bange for at komme til at kede sig, for han bliver hurtigt udvalgt til at være med i en slags gladiatorspil, der styres af den magtfulde mediekoncern, GigaMedia. I år 2060 er befolkningen i det ikke nærmere navngivne land, hvori historien udspiller sig, blevet forvandlet fra vore dages mere eller mindre selvstændigt tænkende individer til en samling brægende får, der komplet ukritisk slubrer reality-industriens tomme kalorier i sig med junkiens konstante trang til det næste fix. Og når det kommer til tomme realitykalorier er GigaMedias absolutte seerhit et voldeligt spil ved navn FuldMetal. Det minder lidt om rugby – blot spillet af straffefanger på en stålbane med en stålkugle, der agerer både bold og kasteskyts. Needless to say: FuldMetalspillere bliver sjældent særlig gamle. Det er nu op til Nicholas at holde sig i live på banen, mens han desperat forsøger at regne ud, hvem der i virkeligheden slog hans kone ihjel, så han kan hævne sig for sit ødelagte liv.\nEn stilistisk genrehybrid mellem crime-noir og dystopisk sci-fi\nMediatropolis fungerer generelt godt som roman. Nicholas’ historie er de allerfleste steder spændende og medrivende, og selvom størstedelen af handlingen foregår i GigaMedias fængsel, er der tilstrækkelig mange flashbacks til, at det omkringliggende samfund får form og farve, så man som læser kommer ind under huden på Freddy E. Silvas fremtidsverden. Romanen benytter sig af en tredjepersonsfortæller med alvidende træk, hvilket fungerer fint, idet det netop giver lejlighed til at lave omtalte flashbacks og dykke ind i karakterernes hoveder, når det er påkrævet for at formidle deres indre liv. Dog kunne jeg alligevel godt have forestillet mig romanen fortalt af Nicholas som jeg-fortæller. Det skyldes, at fortællerstemmen generelt har en hårdkogt detektivstil i sin beskrivelse af særligt bymiljøet. Og den slags fortællerstemmer på det nærmeste tigger og beder efter at blive tilknyttet en bestemt karakter, idet den bliver meget personlig i sit verdenssyn. Her er et eksempel på en (meget vellykket) noir-beskrivelse af byens nedre lag:\nSam stod op ad en løs holdestang i en tung dunst af gammel olie, jern og hundrede passagerers gennemvædede uld. I et tog fuldt af storbyens B-liste var det parfumeopskriften på nederlag.\nNetop denne særlige stil mestrer Freddy E. Silva i høj grad, men efter min mening ville den som sagt have fungeret bedre, hvis den blev koblet med en jeg-fortæller. Dog forstår jeg godt valget af tredjepersons-fortælleren, da det giver bedre muligheder for at lave flashbacks og springe i tid og sted. Men alligevel … mht. det sproglige fungerer Mediatropolis generelt godt, og det er ikke så ofte, at man stopper op og undrer sig over formuleringer. Det sker dog alligevel indimellem, at sproget bliver en anelse tungt. Som fx i dette uddrag:\nHan vidste, han fysisk havde en del at byde på: Han var bredskuldret og muskuløs på grænsen til tvivl, om det var naturligt, eller om han havde taget ‘krudt’ – anabole steroider.\nHeldigvis hører ovenstående til sjældenhederne, så betydningen for helhedsindtrykket er minimal, men jeg synes alligevel, det bør nævnes, da det sine steder bryder læseflowet en smule.\nSmå skønhedsfejl, men generelt en vellykket roman\nSom tidligere nævnt fungerer Freddy E. Silvas verden ganske glimrende. Man ser den for sig og smager indimellem næsten den olieagtige regn på tungen i byens beskidte undergrundskvarterer. Dog er der særligt én ting, jeg undrer mig over, og det er brugen af begrebet sendetid (i forbindelse med GigaMedias programmer). Jeg forestiller mig personligt, at om ca. 50 år fra nu vil netop et begreb som sendetid være passé, idet mediedækningen allerede i vore dage bevæger sig mod fleksible pakker, hvor man kan tilgå det indhold, der interesserer en, når det passer den enkelte bruger. Til gengæld er realitykritikken i mine øjne meget relevant, da der i hvert fald for øjeblikket ikke er noget, der tyder på, at tingene er ved at vende på den front. Her skriver Mediatropolis sig ind i en god, gammel naturalistisk tradition og sætter en samfundstendens (måske endda et problem?) under debat. Og hermed kombinerer Freddy E. Silva på fineste vis underholdningsaspektet i Mediatropolis med nogle kalorier, der mætter mere end dem, som GigaMedia sprøjter ud i æteren i romanen. Og det kan vi godt lide her i firmaet, så herfra skal der lyde et tillykke til Freddy E. Silva med en velskrevet roman, der måske nok har et par skønhedsfejl, men som overordnet set fungerer glimrende i forhold til både underholdning og eftertanke.\nMediatropolis af Freddy E. Silva Anmeldelse: The Lost Fleet af Jack Campbell Anmeldelse: Metro 2034 af Dmitry Glukhovsky Anmeldelse: The Windup Girl af Paolo Bacigalupi\nThis entry was posted in Anmeldelser, Dystopier, Science fiction and tagged anmeldelse, crime noir, Freddy E. Silva, Mediatropolis, roman, science fiction by Sven. Bookmark the permalink.


GARDINER 40 CM > Bliv klogere her »\nGARDINER 40 CM\nGardiner 40 Cm → Her får du hjælp med at finde de bedste gardiner til din bolig og til den bedste pris overhovedet. Det garanterer vi. Tjek vores guide eller besøg gardinbutikken, hvor du får: 110 % tilfredshed, eller pengene tilbage; prisgaranti plus målgaranti, hvilket betyder, at måler du forkert, betaler du ikke noget! Gardiner 40 Cm\nHvis du tænker, at gardiner udelukkende er noget, din gamle bedstemor skal bruge, kan du tro om igen. Gardiner er tilbage i boligen – i mange flere typer, mål og materialer end hidtil set. Med denne guide bliver du klogere på, hvad de forskellige gardintyper egner sig bedst til, så du derudfra bedre kan klarlægge, hvad der passer bedst til lige præcis din bolig. Og har du brug for hjælp og vejledning, er du naturligvis velkommen til at kontakte os.\nRullegardiner ○ Foldegardiner ○ Persienner ○ Panelgardiner ○ Duo Rollers ○ Lamelgardiner ○ Plisségardiner ○ VELUX-gardiner ○ Mørklægning ○ Almindelige gardiner ○ Børnegardiner ○\nFoldegardiner – som også kaldes liftgardiner og hejsegardiner – er en stilsikker løsning, som på diskret facon skærmer for indkig. Foldegardinet er meget populære i danskernes stuer, og det er meget forståeligt, da de passer fint til både køkken, stue, soveværelse og hvilket som helst andet værelse i boligen. Hvis foldegardinerne bliver støvede eller beskidte, er det let at vaske stoffet og hænge det på plads igen. Vælg imellem flere forskellige kulører og mønstre (med eller uden mørklægning), så du kan udtrykke din egen stil via dit valg af foldegardiner. Gardinet betjenes med snore- eller kædetræk eller den betjeningsløsning, du vælger, ved bestilling.\nLamelgardiner er fantastiske i stuen med de store vinduespartier, på et kontor eller i en hall. Eller hvilket som helst andet sted, hvor du foretrækker det eksklusive og rene, lige linjer. Lamelgardiner er lette at justere, lige som det også er enkelt at styre lysindfaldet efter behov ved blot at vinkle lamellerne. Lamelgardiner ses ofte i virksomheder og/eller på kontorer, men de gør sig også fortrinligt i boligen. Hvis du føler, at hvide lamelgardiner er lidt kedelige, er det en mulighed at vælge mellem en lang række forskellige farver samt mønstre, så du kan sætte dit eget touch på.\nPersienner har længe været populære som afskærmning – både i træ og persienner i metal. Ud over at persienner er et meget stilrent og diskret valg, der er med til at definere rummet på en elegant måde, skyldes deres populæraitet også, at persienner særligt nemt kan styre lysindfaldet og at de er lette at gøre rent, eks. med en klud, støvsugeren eller med en speciel persiennerenser. Der er, som nævnt, persienner i træ og metal: I træ er det muligt selv at vælge bredden på lamellerne – standardmålene ligger på hhv. 25 og 50 mm – mens metal-variantens mål ligger fast på 25 cm. Til gengæld kan de fås i et væld af forskellige farver, så er du til lidt mere spræl end den traditionelle metalfarve, kan du også få persienner med knald på kuløren. Persienner leveres på specialmål, så de passer til alle typer vinduer. De har derudover wirestyr, hvor du selv vælger betjeningsside, når du bestiller. Det er altså op til dig, om wiren skal være i højre eller venstre side af persiennerne.\nPanelgardinet er en nutidig og meget elegant måde at afskærme for udendørslys og nysgerrige blikke på. De findes i specialmål, og de kan sågar bruges som en dør til at lukke af eller som et garderobeskab, eller de kan bruges som en rumdeler. Du kan få panelgardiner i ensfarvet, mørklægning eller med mønster, og der er selvfølgelig en masse farver og mønstre at vælge imellem.\nVELUX-gardiner er gardiner, der passer til originale VELUX-vinduer, og som er fremstillet på VELUX' egen fabrik. Gardinerne gør det muligt at skabe den ideelle regulering af dagslys, uanset hvilket rum de er placeret i. Der er virkelig mange typer VELUX-gardiner; mørklægning (ensfarvet, eller fx Disney-motiv til børneværelset), rullegardiner, plissegardiner, markiser, persienner, insektnet samt Duo-rullegardiner (mørklægning og "almindelig" lysstyring i ét). Alt efter typen af gardin kan du vælge manuel betjening og/eller betjening med fjernbetjening (el og/eller solcelledrevet). Den elektriske betjening er særlig smart, hvis vinduet er placeret højt eller på anden vis er helt eller delvist ufremkommeligt, så det ikke er lige til at nå hen det og trække for eller fra.\nDuo Rollers - eller Duo-rullegardiner - er en type rullegardiner med persiennefunktioner. Duo-gardiner har dobbelte stoflag af transparante og ikke-transparante striber. Med Duo Rollers kan du lukke lyset helt ude eller efterlade en lille stribe til at være åben. Det er ideelt til værelser, hvor du vil lege med lysindfaldet.\nAlm. gardiner, også kendt som klassiske stofgardiner, der kan trækkes for og fra, er en tidløs samt stilsikker måde at skærme for indkig og lys på. Almindelige gardiner får du i ensfarvede, mønstrede og som mørklægningsgardiner – selvfølgelig i flotte stoffer af kvalitet – og de kan med fordel kombineres med eksempelvis rullegardiner eller plisségardiner. Nogen anvender kun stofgardiner som dekoration, der ikke trækkes for eller fra, mens et andet gardin, som det førnævnte plissé- eller rullegardin, sørger for den egentlige afskærmning - men det afhænger helt af din stil og rummets øvrige indretning. Normale gardiner er lette at på- og afmontere, og dette gør det meget simpelt at vaske stoffet. Vælg mellem gulvlange gardiner eller gardiner, som kun når til vindueskarmen. Gardinerne leveres naturligvis på mål, så de passer perfekt til netop dine vinduer.\nPlisségardiner er blandt de mest effektive mørklægningsgardiner, som du kan få, dels pga. materialet, dels pga. den gode pasform til vinduet, og derudover er de en meget diskret gardinløsning, der også er pæn, når den ikke er i brug. Plisségardiner er meget nemme at bruge, uanset hvilken betjeningsform, du vælger – valgmulighederne er almindeligt snoretræk, snoretræk i kombination med wire-styring, snorefri betjening og touch-betjening – og desuden er der mange forskellige typer at vælge imellem, alt efter beskaffenheden af dine vinduer. Fx findes der plisségardiner, som er specielt velegnede til at montering i tagvinduer, mens andre plisségardiner gør sig bedst i andre typer af vinduer. Designmæssigt bør du gøre op med dig selv, om du er modig og går efter pangfarver og de mere "crazy" designs, eller om du foretrækker det normale og mere tidløse. Det er nemlig kun din fantasi, der sætter grænser, ift. designet af plisségardiner. Sådan da. Gardinerne fås i et utal af farver, designs samt visuelle udtryk, så det er op til dig og din stil, hvilken farve og type gardin, der skal hjem til dig.\nEt rullegardin er helt enkelt, rent og nærmest minimalistisk i udtrykket. Ud over at fungere godt til mørklægning, idet det slutter tæt i top, bund og sider, fylder det minimalt, når det er rullet op. Det har typisk et helt enkelt kæde- eller snoretræk, som (heller) ikke gør meget væsen af sig. Rullegardiner kan fås i mange forskellige kulører og kvaliteter, både med og uden mørklægningsfunktion. Sidstnævnte er særligt gode i soveværelse og/eller børneværelset, mens førstnævnte fungerer rigtig godt i eks. stue og køkken, hvor det er fint at minimere indkig uden at aflukke helt for lys udefra. Her er især rullegardiner i transparent eller semintransparent et ideelt valg. Rullegardiner fås i forskellige kvaliteter og kulører – der er f.eks. ingen, der siger, at gardiner med mørklægning skal være mørke; de virker også fint i hvid eller andre kulører. Vælg, hvad der passer til dit hjem og din stil – så vil resultatet blive allerbedst.\nEn god nattesøvn er vigtig – ikke mindst for din sundheds skyld. I årets lyseste måneder kan det imidlertid være svært at få nok søvn, da solen går sent ned og står tidligt op. Mørklægningsgardiner kan hjælpe med at holde uønsket lys helt ude – enten i soveværelset eller i børneværelset. Og er du generet af genskin i computerskærmen eller tv-skærmen , kan du også dække af for solens stråler med et mørklægningsgardin dér. Du vælger selv, om mørklægningen skal ske i form af rullegardiner, "normale" gardiner, foldegardiner, plisségardiner, VELUX-gardiner eller lamelgardiner – der er et hav af muligheder, lige som der også er uanede muligheder for at sætte kulør på livet. Mørklægning skal bestemt ikke altid være sort som natten. Også hvid passer udmærket til mørklægning, og er oven i købet ganske diskret, når gardinet ikke er i brug.\nSamtidens værelse til barnet kræver gardiner, som afspejler barnets køn og interesseområder. Her er gardiner med Disney-motiv eller gardiner med film-motiv et godt valg. Mulighederne er alt lige fra Star Wars til Frost, Jake og Piraterne, Superman eller Batman, Disney-prinsesse-gardiner, Dr. McStuffin, Thomas Tog, SvampeBob Firkant eller gode, gamle Mickey Mouse.\nDu er her: Gardin.guide » Gardiner DK » Gardiner 40 Cm\nGARDINER 40 CM - Find alt inden for gardiner på nettet lige her > Mål-garanti ✓ Prismatch ✓ 100 % Tilfredshedsgaranti ✓ Gardiner 40 Cm - Se info her :-)\nFilnavnet på denne webside om "gardiner 40 cm" er "gardiner-40-cm" med den fulde URL http://gardin.guide/dk/gardiner-40-cm, og siden er nr. 601 ud af i alt 3278. Du kan tjekke flere interne sider her: Gardiner Til Fjeldhytte, Panelgardiner Orange, Rullegardiner Af Strå, Liftgardiner Fra Kid, Gardinstof Aalborg, Rullegardiner Flex, Lamelgardiner Opmåling, System Til Foldegardin, Træpersienner Roskilde, Rullegardiner Beslag ... Tak for kigget, og god dag :)


By Us: Min søndag i billeder\nFredag blev brugt på at hygge med mine skønne veninder Kamille & Nicoline, som jeg ikke havde set i en evighed, så det var rart med en lille reunion.\nLørdag & blev / er blevet brugt på absolut intet andet end de ovenstående billeder hahah - De her dage har bare været sådan nogle dage, hvor jeg virkelig bare skulle slappe af, have tid til mig selv og lave intet.\nJeg er igang med at læse The Great Gatsby i skolen + her hjemme og den kan virkelig godt anbefales! Udover det er jeg endnu engang begyndt på Sex and the City og man kan virkelig ikke andet end at blive forelsket i seriens humør og næsten blive bange når den tider forstår en alt for godt..\nIntet i denne weekend har været tæt på mode - Det tætteste jeg er kommet på det er fancy billeder på Instagram og lækkert tøj i Sex and the City. Men noglegange må jeg altså sige, at det bare er rart at slappe af og ikke bekymre sig så meget om, hvordan man ser ud - De dage kender vi vidst alle ik?\nNu vil jeg lave lidt lektier, spise noget is og nyde et par afsnit af Sex and the City.\nGod søndag til jer <3333\nSkrevet af Unknown kl. 17.44


Det handler om at være tro | Flensborg Avis - nyheder & baggrundstof fra Sydslesvig & grænselandet : FLA\nHasse Neldeberg Jørgensen, provst\n3. søndag e. Helligtrekonger, Lukas 17, 5-10\n»Apostlene sagde til Herren: Giv os en større tro!«. TRO: skade kan det vel aldrig? Altså bare det ikke bliver for meget, selvfølgelig!\nSådan tænker man måske, hvis man ikke er helt tr..\nDa Gud lod lyset komme til verden


Tilbehør til senge. Køb hylder og kasser til opbevaring på børneværelset\n1. stk Gelænder til s...\nPris: 208,00 DKK\nAntal: 1 × 208,00 DKK\nKvalitetsbørnemøbler siden 1972 > Produkter > Tilbehør senge > Ekstra\nSe kurv “1. stk Gelænder til stige” er blevet tilføjet til din kurv.\nTilbehør til senge gør, at en LIFETIME børne seng ikke ”bare” en seng.\nAlle vores senge og møbler er produceret i Danmark og af en høj kvalitet. Vi har et stort udvalg som giver dig rig mulighed for løbende at ændre og tilpasse børne møblerne og indretningen på børneværelset. Du kan altid til passe møblerne så de passer til barnets alder og interesser. Udvalget af tilbehør til senge herunder gør det muligt at ombygge og tilpasse børnesengen i takt med, at barnet vokser og får nye interesser og behov. Børneværelset er barnets helle, hvor der skal være plads til fri leg og udfoldelse samt hygge og afslapning. Dette sikrer man som forældre bedst ved løbende at være opmærksom på, hvor barnet befinder sig i sin udvikling. Vores tilbehør til senge gør det blandt andet muligt at opsætte praktiske hylder til nips, bøger og lignende, og køje- eller højsengen omdannes hurtigt til en sand forlystelse, når den udstyres med en flot rutschebane.\n645,00 DKK – 735,00 DKK\nSmal stige med 2 trin til multiseng\nRing elller skriv gerne hvis du er i tvivl vedr. ombygning eller dele til ombygning.\nLamelbund med lister til sengeskuffe\nLamelbund med lister til sengeskuffe 706o. Med denne lamelbund og den store skuffe kan du lave en ekstra soveplads. Anbefalet max belasting på lamelbunden er 100 kg\nKasse til ophæng på seng eller væg\nKasse til ophæng på seng eller væg, monteres og flyttes let rundt efter barnets behov. Kroge og filt til montering medfølger.\nOpbevaringskasse til multiseng\nOpbevaringskasse til multiseng. Passer til smal og bred multiseng\n1.035,00 DKK – 1.079,00 DKK\nStige udvendig Hangout\nHang Out sengen 47667 leveres som standard med en indvendig stige så børnene kan komme op i legetårnet fra sengen. Denne stige 193 monteres udevendigt i en af gavlene. Det er muligt at montere den indvendige og den udvendige stige, men man kan også afmontere den indvendige stige så den nederste sengeplads måler 200 cm.\nStige udvendig til Hangout\nHang Out sengen 47667 leveres som standard med en indvendig stige så børnene kan komme op i legetårnet fra sengen. Denne stige monteres udevendigt i en af gavlene. Det er muligt at montere den indvendige og den udvendige stige, men man kan også afmontere den indvendige stige så den nederste sengeplads måler 200 cm.\nSkuffe Til Høj Basisseng\nHØJDE: 20 cm LÆNGDE: 194 cm BREDDE: 90 cm Stor skuffe som passer under gæstesengen til høj basisseng.\n1.798,00 DKK – 2.022,00 DKK\nGæsteseng med standard lamelbund og front. Gæstesengen har hjul og kan skubbes ind under den høje basisseng. Helt perfekt til den ekstra opredning. Madras og skuffe er ikke inkluderet. Under denne seng passer skuffen med varenummer 7042 Til gæstesengen passer vores madras 701. Køber du madrassen andetsteds, hver opmærksom på, at madrassen skal være 196 cm lang eller 200 cm og en andelse blødere så den kan "presses" ned i gæstesengen.\n559,00 DKK – 620,00 DKK\nHønsestige med hvid bund\nPlay Tower hønsestige\nTelte, Ekstra, Ombygning, NYHEDER\nPlay Tower front\nPlay Tower front med kridttavle\n899,00 DKK – 949,00 DKK\nRutsjebane til multiseng\nSemiautomatisk gæsteseng inkl. front\n538,00 DKK – 603,00 DKK\nHylde til under højseng\nMonterer hylden under højsengen og sammen med skrivebordspladen får du en god arbejdsplads til dit barn. Hylden er holdbar og funktionel og gør det nemmere for dit barn at holde orden på værelset og skrivebordet fri for rod.\n1. stk Gelænder til stige\n1 stk Gelænder til stige, gør det nemmere for barnet at komme op i sengen og øger sikkerheden\n1.898,00 DKK – 1.997,00 DKK\nXL skuffe til seng 120 X 200 cm\nXL skuffe til seng 120 X 200 cm.\n386,00 DKK – 431,00 DKK\nAfdækningsplade til ART. 512\nØnsker du at skjule gæstesengen fra sengens gavlside, kan du med fordel placere denne afdækningsplade for gavlenden. Ring eller skriv gerne hvis du er i tvivl vedr. ombygning eller dele til ombygning.\n452,00 DKK – 496,00 DKK\nAfdækningsplade til ART. 514\n321,00 DKK – 365,00 DKK\nAfdækningsplade til ART. 610 og 6101\nRing eller skriv gerne hvis du er i tvivl vedr. ombygning eller dele til ombygning.\nGæste Seng Med Front\nDet er en dejlig følelse at kunne rumme det hele og have plads til venner og søskende eller bedste, når de gerne vil blive natten over. Denne gæstesengen kan stå alene eller sættes op mod eksempelvis basissengen. Når sengen ikke er i brug, kan benene klappes sammen og sengen rulles ind under basissengen. Max belastning 100 kg.\nØnsker du en "dobbeltseng" skal madrassen på sengen og i gæstesengen have samme højde. Gæstesengen leveres uden madras. Vores madras med varenummer 701 passer perfekt og har en højde på 12 cm.\n431,00 DKK – 496,00 DKK\nPraktisk hjørnehylde giver ekstra plads i hjørnerne Alle delene til hylden hænges i med kroge. Krogene er forsynet med flit for at beskytte træoverfladen mod ridser. Hylden måler: B 80 x D 35 X D 2 cm\n1.187,00 DKK – 1.296,00 DKK\nRutsjebanen kan monteres på halvhøjseng og mellemhøjsengen (113 og 128 cm) med lige stige sammen med opgangen. Rutsjebanen og trappeopgangen måler 90 cm ud i rummet fra sengens forkant. Du kan montere rutsjebanen uden trappeopgang uden på en skrå eller lige stige - dog kun på seng med højde på 113 cm. Barnet vil så skulle kravle op i sengen på rutsjebanen.\n819,00 DKK – 928,00 DKK\nOpgang til din rutsjebane\nFin opgang til din rutsjebane.\n365,00 DKK – 410,00 DKK\nSengehylde som kan hænges på sengen\nPraktisk hylde til at hænge på din seng.Sengen er let at montere på barnets seng, med kroge.Den kan bruges til at montere en clipslampe eller en anden lampe. Sengehylen kan holde op til ca 10 kg.\n4 Tagplader til træhytte\nKan bruges på alle Original senge hvis man ønsker at bygge en sådan om til en træhytte eller hvis træhyttens tag skal lukkes helt.\nAlu trinbeskytter 4 stk.\nBestil tilstrækkelig mange alu trinbeskyttere til stigen. Det giver et perfekt look og forhindrer slid.\nAlu trinbeskytter 3 stk.\nTrinbeskyttere i Aluminium\nTrinbeskyttere i Aluminium øger skridsikkerheden.\nLille Halogen Lampe 10W\nEkstra, Himmel & forhæng, Belysning\nHalogenlampen bruges sammen med transformator varenr. 953. Sæt halogenlampe på ”himmelstellet” i din himmelseng og tilslut transformatoren. Der kan tilsluttes helt op til 6 halogenlys på samme transformer. TIP: Har du en halvhøj himmelseng kan du med lidt snilde lave en liste og montere 5 halogen lamper som tilsluttes samme transformer så der er lys under sengen.\nWhitewash plejesæt 500 ML\nVedligeholdelses sæt. På denne måde bevarer dine pigmenterede møbler altid deres smukke udseende!\nLamelbund med 16 Lameller\nLamelbund med 16 lameller er standard til Lifetime sengene


En livsvigtig skrue – Thomas Veber\nForedragsholder og forfatter\nSejl til Middelhavet\nEn livsvigtig skrue\nThomas Veber / Til Caribien /\t1 Comment\nSelvom Anna Lisa er en sejlbåd er vi alligevel meget afhængige af vores motor. Ikke kun til fremdrift ved vindstille, den kan også være forskellen mellem forlis og overlevelse hvis ankeret slipper og vi driver på et rev. For eksempel det som pelikanerne sidder på mindre end 100 meter fra hvor vi har ankret.\nMotoren går heldigvis fint, men den har haft lidt svært ved at starte den seneste tid. Det er sikkert ikke noget alvorligt og i går havde jeg en stor trang til at få lidt værktøj i hånden igen.\nJeg løser problemet og afslutter med at lufte motoren. Så er jeg helt sikker på at det ikke er luft i dieselen som skaber problemet. Da jeg strammer bolten på brændstoffilteret sker katastrofen. Bolten knækker.\n“Pokkers,” råber jeg (det var i virkeligheden nogle meget grimmere ord jeg råbte, men dem vil jeg helst ikke gentage her).\n“Hvad sker der?” spørger Margareta som sidder i cockpittet.\nJeg sukker tungt. “Nu kan vi i hvertfald ikke starte motoren.” Halvdelen af den knækkede bolt sidder stadig i fast. Den anden halvdel har jeg i hånden. Det er sådan en bolt med et hul i, så der kan løbe diesel igennem. Ikke noget man finder i selv et velassorteret byggemarked og endnu mindre på Tobago, som faktisk ikke har nogen service eller infrastruktur for både.\nDet er ikke sjovt når motoren ikke starter, og brændingen samtidig begynder at brage ind mod kysten.\nJeg vælger ikke at slippe den frustration fri som presser på bagsiden af mine øjne. Jeg må helt enkelt løse problemet. Med det samme hopper jeg i jollen og sejler ind til byen. Butikken ved molen i Charlotteville har overraskende mange ting. Toiletpapir, pebersovs, sikringer, machetter og værktøj. Måske er jeg heldig?\nMit gåpå-mod er ikke forsvundet selvom jeg kommer tomhændet ud af butikken. Vi har været i Charlotteville så længe at jeg kender en masse mennesker. Oppe på bakken, forbi det sted vi plejer at hente vand, og endnu længere oppe end der hvor damen med ni børn bor, står der altid nogle knægte og roder med gamle biler. De må kunne hjælpe mig.\n“En dieselmotor?” Den unge mand ser opgivende på mig, og jeg forstår at det er benzin og ikke diesel han har i blodet. Alligevel henter han en 5 liters oliedunk. Han hælder indholdet ud på kølerhjelmen af en orange bil, som nok aldrig kommer ud at køre igen. Der ruller et helt sortiment af brugte skruer ud af dunken, men der er ingenting som jeg ikke har i Anna Lisa. Og desværre ingen “hollow screws”.\n“Doctors i Bellegarden,” siger han. “De er de eneste som roder med dieselmotorer.” Han knytter hånden til Caribisk afsked og jeg går igen. Selvom det nu går ned ad bakke er mine skridt tungere end da jeg gik den anden vej.\nMåske kan jeg tage færgen til Trinidad? Der er både værfter og værksteder? Eller måske kan nogen der sende en bolt til Tobago? Charles inde i byen er på Trinidad en gang om ugen. Måske kan han finde en til mig i Chaguaramas? Hvis det altså går at få fat i en …\nVi havde bestemt at vi ville være en måned på Tobago, men en lillebitte skrue betyder, at det nok bliver lidt længere.\n« Vi er på TV» Den mest stædige vinder\nDen mest stædige vinder – Thomas Veber\njanuar 15, 2017\t@ 16:24\n[…] også gerne sige pokkers?” spørger Troels. Det var ikke ordet “pokkers” jeg brugte, da der knækkede en lille skrue på motoren, som gjorde at den ikke kunne startes. En speciel slags skrue som det er umuligt at få fat i på […]\nDenne vej skal du sejle til Middelhavet i 2022\nHvordan skal du lære om langturssejlads?\nPlanlæg ikke din langturssejlads (alt for meget)\nFilm: Til Middelhavet ad floder og kanaler\nLangturssejlads under Corona\nHvor lang tider tager det at sejle til Middelhavet? Hvad koster det? Hvilke certifikater behøver jeg? Disse og mange flere spørgsmål om langtursejlads giver bogen "Sejl til Middelhavet" svar på.\nNu giver jeg den væk - helt gratis!\nFå bogen gratis


Kommunikationsforum | Det er nu, der skal vælges side. Kampen mellem Justin Bieber og One Direction om at være verdens mest populære idoler er ved at gå ind i sin afgørende fase. | | Henrik Vesterberg\nEr du konsulent, facilitator, mødeleder eller underviser? Så tag med til K-dag 25. oktober og få fyldt...\nFrist: 11. oktober\nOne Direction versus Justin Bieber\nEr du belieber eller directioner?\nDet er nu, der skal vælges side. Kampen mellem Justin Bieber og One Direction om at være verdens mest populære idoler er ved at gå ind i sin afgørende fase.\nOne Direction eller Justin Bieber? Har du endnu ikke valgt side i dette væsentlige kulturspørgsmål, kan der kun være to forklaringer: Du er en dreng, eller også er du over 15. Alle, der ikke tilhører ovennævnte kategorier, har nemlig taget stilling og placeret sig et sted i konflikten. Enten på den ene eller den anden side – eller helt udenfor. Men det er jo også et valg. Der er ingen vej udenom.\nOne Direction eller Justin Bieber?\nAndre kan måske synes, det er en latterlig konflikt, men hey, jorden har jo også engang været beboet af særlinge, der ikke kunne høre forskel på Elvis eller Cliff, på Beatles eller Stones, på Slade eller Sweet, Gasolin’ eller Shubidua, George Michael eller Michael Jackson. Tænk bare – engang var der nogen, der mente, at det kunne være bedøvende lige meget!\nMen den slags musikalske og kulturelle analfabeter får som bekendt lov til at sejle i deres egen sø af uvidenhed om, hvad der er væsentligt i denne verden. Sådan har det altid været.\nDet er meget længe siden, Justin Bieber har vist sig på dansk grund\nMan kan selvfølgelig også spørge på en anden måde: Hvad skal du den 16. juni næste år? Uanset om du er directioner eller belieber, vil du vide, at det er den dag, One Directions ”Where We Are Tour 2014” bringer dem til Parken i København. Turneen er opkaldt efter den britiske sangkvartets bog om sig selv, som for et par måneder siden skabte tumultagtige scener i og uden for den agtværdige gamle københavnske boghandel Arnold Busck i Købmagergade, da de unge briter var i byen en eftermiddag for at signere den.\nDet korte besøg i forbindelse med bogudgivelsen, koncerten i Jyske Bank-Boxen i Herning i maj og den annoncerede koncert i Parken til sommer bringer i dansk sammenhæng One Direction foran Justin Bieber med flere hestehoveder. Især for de 14-årige forekommer det i sammenligning med One Direction, som om det er meget længe siden, at Justin Bieber har vist sig på dansk grund. Det var jo helt tilbage i april!\n'Where we are'-bogen udkom den 27. August 2013 og skabte tumultagtige scener i og uden for den københavnske boghandel Arnold Busck, da de unge briter var i byen en eftermiddag for at signere den\nTil gengæld kunne Vi Unge på sin hjemmeside så sent som forleden afsløre, at den pige, Justin Bieber var blevet set med på toppen af hotel Phoenix sidste år, var den danske fotomodel Amalie Schou, og hvad de lavede der, var noget så ærbart som en optagelse til en reklamefilm for Justin Biebers parfume ”The Key”. På den anden side blev One Direction så sent som i sidste uge vinder af afstemningen om at være ”MTV's hottest summer super star”. Og nummer to? Jo, det blev såmænd Justin Bieber, hvis danske fans dog i mellemtiden havde fået en vis oprejsning, da ”beliebers” ved The Voice 13-koncerten i Tivoli løb med prisen for at være årets fedeste fans.\nSådan bølger kampen frem og tilbage, og i det følgende er nogle centrale holdepunkter for os, der har svært ved at høre forskel på de to internationale tween-fænomener. Et fingerpeg kan dog være, at man som regel kan høre flere stemmer i en One Direction-sang.\nJustin Bieber er canadier, 19 år, og slog igennem for fem år siden gennem YouTube. One Directions medlemmer er englændere, i gennemsnit to-tre år yngre end Justin Bieber og slog igennem for tre år siden efter at være blevet nummer tre i britisk X Factor.\nJustin Bieber kan spille guitar. Kun to af medlemmerne i One Direction behersker et musikinstrument.\nJustin Bieber går i jeans med hængerøv og hættetrøje, mens One Direction trives bedst i pullovere og stramme bukser.\nFra sit hotelværelse i Toronto spyttede Justin Bieber sidste år efter sine fans. Det er utænkeligt, at Harry, Niall, Louis, Zayn eller Liam kunne finde på sådan noget.\nJustin spyttede direkte ned på sine egne fans fra balkonen på hans hotel i Toronto\nPå samme måde har der også været historier fremme, hvor Bieber er blevet sat i forbindelse med pot og alkohol. Nu er One Direction jo også nogle år yngre end Bieber, og som Liam sagde til Hollywood lige ved lanceringen af 2014-turneen: "Til den tid vil vi alle være gamle nok til at gå i byen efter koncerterne. Så det bliver en helt anderledes turne end sidste år".\nJustin Bieber bruger penge på pot og fester og har også købt en abe. Harry fra One Direction har købt pizzaer til hjemløse, og Zayn har købt et hus til sin familie.\nJustin Bieber skriver sine egne sange. I hvert fald nogle af dem. Det gør One Direction ikke.\nJustin Bieber bærer smykker. Det gør One Direction næsten ikke.\nJustin Bieber har tatoveringer. De har de fleste medlemmer af One Direction nu også.\nJustin Bieber blev opdaget via YouTube. One Direction blev skabt af X Factor.\nEt håb om forsoning\nIfølge iagttagere er der flere beliebers, der bliver directioners, end der er directioners, der bliver beliebers. På video-sitet Vevo kunne det forleden konstateres, at One Direction med deres nye video til nummeret ”Live While We're Young” havde overhalet Justin Biebers ”Boyfriend” med hensyn til antal af visninger: One Directions var blevet set 8,24 millioner gange, mens Biebers lå og rodede nede ved de 8 millioner visninger.\nMeget tyder på, at One Direction i disse måneder har overtaget og er ved at vælte Bieber af tronen. Men Justin Bieber har ikke tænkt sig at give op lige med det første.\nEr One Direction ved at overtage og vælte Bieber af tronen?\nSom han udtrykte det forleden til et britisk magasin: "Jeg kan slå alle fra One Direction – altså, de er jo fem, så jeg kan ikke slå dem på en gang. Men hvis vi skulle slås en mod en, ville jeg kunne slå dem alle sammen".\nLad os nu ikke håbe, at det kommer dertil. En dansk pige postede forleden på www.olivianet.dk denne hjertegribende opfordring til fred og fordragelighed:\n"Ikke for noget men ...\nTil jer der hader 1D:\nDet er helt okay at have jeres egen menning. Jeg kender en masse beliebers. Men jeg kender også mange directioners. De bliver jo kede af det hver gang nogen siger: "Ej hvor er 1D bare dårlige” eller ”1D er megaklamme" eller noget i den stil. Mange directioners bliver kede af det. Og ikke mindst Harry, Zayn, Liam, Louis og Niall. De er alle fem drenge med følelser og med et hjerte, der kan blive knust når som helst! Så efter min mening skulle I respektere andres idoler!\nOg til jer der hader JB:\nMan bliver ked af at høre på alle, der hader 1D. Jeg er selv directioner\nog kender godt følesen af, at alle hader en, selvom det kun er ens idol\nde hader. Alle beliebers siger grimme og onde ting om Selena Gomez, og hende er jeg også fan af. Men i stedet for at svine JB til, kunne I måske sige jeres mening på en mindre hår måde!"\nIndlægget er lagt op på Olivianet under navnet Selena 0296.\nP.S. Selena Gomez er Justin Biebers kæreste.\nTal Cityboisk, din jeiner! - X Factor-gruppen Citybois har lagt Danmark ned med deres charme, selvtillid og ikke mindst deres selvopfundne sprog. 12-...\nFrist: 15. oktober kl. 12.00\nUdnyt nyhedsbrevets store potentiale - nu!\nDet nye prekære og digitale arbejde


Moralamez i Lanzarote til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nLa Graciosa, 4, Puerto del Carmen, Lanzarote, Spanien, 35510 - Se på kort\n"Amazing location Lovely and quiet Loads of room"\nMere om Moralamez\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Moralamez et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Puerto del Carmen. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Moralamez sikrer gæster et behageligt ophold. Gæsterne på dette hotel har glæde af handicapfaciliteter, familieværelse, biludlejning, rundvisning, værdiboks på stedet.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda altan/terrasse, fjernsyn, satellit-/kabel-tv, dvd-/cd-afspiller, tekøkken, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellet tilbyder et fremragende udvalg af rekreative faciliteter, som golfbane (inden for 3 km), udendørs pool, solarium, tennisbaner, squashbaner. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Moralamez opfylde dine behov på mange måder.\nDu bedes give Moralamez besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Du skal betale via bankoverførsel før ankomst. Overnatningsstedet kontakter dig med flere oplysninger, når du har gennemført bookingen.\nAlle slags rejsende (39) Par (20) Familie med små børn (5) Familie med store børn (2) Gruppe (12)