UNDTAGELSENS KARAKTER - PDF\nDownload "UNDTAGELSENS KARAKTER"\n1 UNDTAGELSENS KARAKTER EN RAPPORT OM HUMANITÆR OPHOLDSTILLADELSE MICHALA CLANTE BENDIXEN REFUGEES WELCOME\n2 UNDTAGELSENS KARAKTER EN RAPPORT OM HUMANITÆR OPHOLDSTILLADELSE\n3 Min krop er træt nu. Den kan ikke mere. Prøv at se, hvor meget medicin, jeg spiser nu! Jeg har ventet i 9 år i Danmark på hvad? De kan ikke sende mig hjem. Hvorfor skal jeg dø her, i mit lille værelse på asylcentret? Jeg er træt af alle de nye, der kommer hele tiden og forsvinder igen. Elsa Hapte Tokloog, Eritrea Case, side 52 UNDTAGELSENS KARAKTER en rapport om humanitær opholdstilladelse Tekst, fotos og layout: Michala Clante Bendixen april 2013 Tak til Jane Bentholm, Stine Kjær, Marianne Vølund, Carolina Sanchez Boe og Lisa Blinkenberg for gennemlæsning. En stor tak til alle personerne i rapportens case stories, og til alle dem, der har bidraget med citater. En helt særlig tak til Wenche Nøss og June von Essen for at oversætte hele rapporten til engelsk. Rapporten er udgivet af Refugees Wecome /Komiteen Flygtninge Under Jorden, kan bestilles ved henvendelse til: eller downloades i dansk/engelsk PDF-version på Tryk: Frederiksberg Bogtrykkeri Oplag: 600 ISBN: Mekanisk, fotografisk eller anden form for gengivelse af rapporten eller dele heraf skal ske med fuldstændig kildeangivelse.\n4 Dansk Flygtningehjælp stiller sig uforstående over for, at Ministeriet ikke finder, at der samlet set foreligger humanitære hensyn af en sådan styrke, at disse afgørende taler for, at opholdstilladelse bør gives." Uddrag af brev 2011 fra Dansk Flygtningehjælp til Justitsministeriet 5\n5 INDHOLD 1. HVAD HANDLER RAPPORTEN OM? HVAD SIGER LOVEN? RETSGRUNDLAGET GÆLDENDE PRAKSIS HVEM KAN ANSØGE, OG HVORDAN GØR MAN? INGEN KLAGEADGANG LÆGERNES ROLLE MINISTERIETS LISTE MED SPØRGSMÅL SAGSBEHANDLINGSTID HVORDAN FOREGÅR BEDØMMELSEN? DIAGNOSER BEHANDLING ANDRE KRITERIER BØRN SAMMENBLANDING MED ASYLRETTEN OVERSIGT OVER POSITIVE AFGØRELSER HVEM ER OMFATTET AF EN POSITIV AFGØRELSE? HVOR LÆNGE FÅR MAN OPHOLD? HVILKE ÆNDRINGER ER DER SKET GENNEM ÅRENE? OG HVORDAN VAR REAKTIONERNE? HVOR MANGE FÅR OPHOLD? STATISTIK GENNEM ÅRENE HVAD GØR ANDRE LANDE? HVAD KAN GØRES BEDRE? SYGDOMSFLYGTNINGE FALSK SYGDOM HAR VI RÅD TIL AT GIVE OPHOLD TIL FLERE? ANBEFALINGER CASE STORIES\n6 1. HVAD HANDLER RAPPORTEN OM? Humanitær opholdstilladelse nævnes ofte i medierne, men hvad menes der egentlig? Der er tale om en midlertidig opholdstilladelse, som asylansøgere kan opnå som alternativ til at få asyl. Den behandles af Justitsministeriet ud fra kriterier vedtaget af Folketinget, og har således ikke noget med asylsagsbehandlingen og Flygtningekonventionen at gøre. Både politikere, borgere og asylansøgere opfordrer jævnligt til, at en person med en særligt ulykkelig skæbne skal tildeles humanitært ophold. Man henviser til næstekærlighed, anstændighed og menneskelig omsorg. Men sådan forstås begrebet ikke længere hos myndighederne. Siden bestemmelsen blev indført i 1985 har Folketinget løbende justeret på adgangen til humanitært ophold, både gennem ændringer i selve lovteksten og gennem praksisnotater fra Justitsministeriet. De retningslinjer, som gælder i dag, blev vedtaget i 2010 under Birthe Rønn Hornbechs ministertid, og er de strammeste, vi nogensinde har haft. For at få ophold kræves dokumentation for meget alvorlig, behandlingskrævende sygdom ofte livstruende uden mulighed for behandling i hjemlandet. Loven nævner imidlertid en række andre situationer, som kan give ophold men disse bliver ikke anvendt i praksis. Ansøgningsproceduren nødvendiggør frivillig og gratis hjælp fra advokater, flygtningeorganisationer og læger. Sammen med den skrappe praksis fører dette til, at et meget lille antal opnår denne form for ophold i Danmark og som regel først efter mange års ophold i asylcentre. Kun 121 personer inklusive familiemedlemmer fik humanitær opholdstilladelse i 2011, og i de foreløbigt offentliggjorte første 3 kvartaler af 2012 er antallet helt nede på 31. Opholdstilladelsen gives i første omgang kun for 6 mdr, 1 år eller 2 år ad gangen. Helle Thorning-Schmidts regering har i regeringsgrundlaget lagt op til at se på området. Denne rapport tilbyder for første gang en grundig gennemgang af emnet, og vil kunne bidrage til en frugtbar diskussion på et mere oplyst grundlag. Rapporten påpeger åbenlyse problemer med både kriterierne og processen, og kommer med konkrete anbefalinger for at løse disse. De 12 case stories vil forhåbentlig bidrage til at illustrere problemerne og aflive nogle af myterne. Selvom man fra politisk side fastholder, at området skal have undtagelsens karakter, er der nok brug for at tage ordene humanitære hensyn lidt mere alvorligt. Humanitær opholdstilladelse forkortes gennem hele rapporten til HO. 7\n8 2. HVAD SIGER LOVEN? 2.1 RETSGRUNDLAGET Efter udlændingelovens 9 b, stk. 1, kan der efter ansøgning gives opholdstilladelse til en udlænding, der uden for de i udlændingelovens 7, stk. 1 og 2 (asyl), nævnte tilfælde befinder sig i en sådan situation, at væsentlige hensyn af humanitær karakter afgørende taler for at imødekomme ansøgningen. Afgørelse efter udlændingelovens 9 b, stk. 1, træffes af Justitsministeren, jf. udlændingelovens 46 a. Bestemmelsen om humanitær opholdstilladelse blev indsat i udlændingeloven som 9, stk. 2, nr. 2, ved lov nr. 232 af 6. juni ( ) Den foreslåede bestemmelse i udlændingelovens 9, stk. 2, nr. 2, er i øvrigt udformet således, at væsentlige hensyn af humanitær karakter skal tale afgørende for opholdstilladelse. Ved dette ordvalg har man tilsigtet at give bestemmelsen et anvendelsesområde, som på samme tid både er bredt og snævert. Der skal nemlig ikke indlægges særlige begrænsninger i bestemmelsen, når det drejer sig om de ganske særlige omstændigheder, som kan begrunde opholdstilladelse. På den anden side skal de pågældende hensyn tale afgørende for, at tilladelse gives, og hermed tilkendegives det, at det vil have undtagelsens karakter, at justitsministeren giver opholdstilladelse til personer, som af Flygtningenævnet har fået afslag på egentlig flygtningestatus. Udtrykket væsentlige hensyn af humanitær karakter henviser især til de hensyn, som er opregnet i lovens 26 om de humanitære hensyn, som navnlig skal tages i betragtning i forbindelse med afgørelser om udvisning eller inddragelse af opholdstilladelse. De særlige hensyn, som kan begrunde, at justitsministeren efter en konkret vurdering giver opholdstilladelse, kan således først og fremmest bestå i udlændingens alder, helbredstilstand og andre personlige forhold, smlgn. 26, nr. 1 [nu 26, stk. 1]. Det skal i den forbindelse fremhæves, at den subjektive frygt, som en udlænding kan tænkes at nære over for tanken om hjemsendelse, kan indebære et sådant meget betydeligt nervepres for den pågældende, at dette kan tale for opholdstilladelse. Vurderingen af, om betingelserne for at give opholdstilladelse efter den foreslåede bestemmelse er til stede, må i sagens natur være meget konkret. Som nævnt ovenfor er reglen tiltænkt et snævert anvendelsesområde, og det vil derfor være af betydning for vurderingen, med hvilken styrke de enkelte hensyn foreligger, og ikke mindst om de foreligger i kombination. 9\n9 Kort opsummering: Loven om humanitær opholdstilladelse blev oprindelig vedtaget i Afviste asylansøgere kan få ophold på dette grundlag, hvis der er tale om helt særlige forhold. Det handler om humanitære hensyn, hvilket ikke præcist defineres. I vurderingen indgår kriterier som alder, helbred og personlig frygt for at vende tilbage men der er tale om individuel vurdering, og tanken er at den skal anvendes snævert, dvs. undtagelsesvis GÆLDENDE PRAKSIS PR. 1. AUGUST 2010 ( ) De særlige hensyn, der indgår i den skønsmæssige vurdering, er navnlig de hensyn, der er indeholdt i udlændingelovens 26, stk. 1, herunder udlændingens alder, helbredsforhold og andre personlige forhold. I praksis er udlændingens helbredsforhold kerneområdet for bestemmelsens anvendelse, idet der i langt størstedelen af sagerne henvises hertil til støtte for ansøgningen. Det er endvidere forudsat, at meddelelse af humanitær opholdstilladelse har undtagelsens karakter, og at reglen har et snævert anvendelsesområde, idet de humanitære hensyn skal tale afgørende for, at tilladelse gives. (Hele notatet kan hentes på nyidanmark.dk under Humanitært ophold, og der nævnes mere om det i afsnit 4.3) 10\n10 3. HVEM KAN SØGE, OG HVORDAN GØR MAN? Alle asylansøgere bliver automatisk spurgt, om de vil søge HO, så snart deres sag åbnes i Danmark. Hvis de søger indenfor de første 14 dage, får det opsættende virkning på udrejsen noget, der kun bliver relevant for dem, der behandles i hasteprocedure. Det er meget sjældent, at disse tidlige og automatiske ansøgninger giver ophold (bortset fra enlige, afghanske kvinder, som har en særlig adgang efter loven). Det skyldes for det første, at langt de fleste først bliver syge efter flere års ophold i Danmark, og for det andet at der kræves en lægefaglig dokumentation, som de nyankomne ansøgere slet ikke er i stand til at fremskaffe. Se mere om dette i afsnittet Lægernes rolle herunder. Ansøger kan i princippet selv indsende ansøgning, men i praksis er det ofte advokater, private kontaktpersoner og organisationer som Dansk Flygtningehjælp, Refugees Welcome og Asylret, der uden beregning sender ansøgninger ind. Det er ansøgers eget ansvar at belyse sin sag, og det er ikke tilstrækkeligt at indsende kopi af helbredsjournalen fra asylcentret. Ministeriet har en liste med en række konkrete spørgsmål, som skal besvares af en læge. Se mere om dette i afsnittet Lægernes rolle herunder. Svarene fra ministeriet fremsendes altid kun på dansk, og som oftest er der tale om ca. 7 siders begrundelse og referencer til loven, som er svære at forstå, medmindre man har juridisk indsigt. 3.1 INGEN KLAGEADGANG Det er muligt på et senere tidspunkt at søge igen, men her gives ikke altid opsættende virkning, dvs. lov til at blive i Danmark, mens sagen behandles. I øjeblikket går der typisk 12 måneder, før man har en afgørelse. Afgørelserne kan ikke påklages i retssystemet og hører heller ikke under Ombudsmandens område. Der er ingen klageadgang for afslag, men der kan søges om genoptagelse. Sager genoptages dog kun, hvis der er fremkommet nye oplysninger af så væsentlig betydning, at der er en vis sandsynlighed for, at sagen ville have fået et andet resultat, hvis oplysningerne havde foreligget ved den oprindelige afgørelse i sagen (her henviser ministeriet til Gammeltoft-Hansen m.fl. Forvaltningsret, 2. udgave (2002). Røde Kors opfordrer i sit høringssvar 2012 vedrørende oprettelse af det nye Udlændingenævn til, at man ligeledes overvejer at skabe en klagemulighed vedrørende ansøgning om humanitær opholdstilladelse. Disse sager, som behandles af Justitsministeriet, lider retssikkerhedsmæssigt under en manglende klagemulighed. En 11\n12 klageadgang til et nævn som Flygtningenævnet og det foreslåede Udlændingenævn, vil være et velkomment initiativ. Refugees Welcome tilslutter sig denne anbefaling. 3.2 LÆGERNES ROLLE Sagerne behandles af Justitsministeriets embedsmænd, og der er ikke tilknyttet lægefaglige eksperter. Ministeriet udbeder sig svar fra en læge på 17 konkrete spørgsmål vedrørende diagnose, behandling og konsekvenser af en eventuel behandlingsafbrydelse. Det vil som regel være nødvendigt at få udfærdiget en længere attest fra ansøgers speciallæge, fx psykiater. Dette svarer reelt til en speciallægeerklæring (se afsnit 3.3). Hverken læger indenfor eller udenfor asylcentrene honoreres for at udføre dette arbejde, og det betyder, at de enten skal gøre det gratis i deres fritid eller opkræve betaling fra ansøger. Indtil for nylig har der oven i købet hersket uenighed blandt Røde Kors læger om, hvorvidt de overhovedet havde lov til at gøre det. Det er nu Røde Kors politik, at deres læger kun udfylder attester/besvarer ministeriets spørgsmål for patientens egen regning, eftersom ministeriet har afslået at betale lægerne for ydelsen. Derfor skrives mange attester af læger udenfor asylsystemet, enten gratis eller mod betaling. En speciallægeerklæring koster typisk kr. Der bliver som regel tale om flere lægelige udtalelser, eftersom der først skal bruges en beskrivelse af diagnose, medicin osv. før sagen overhovedet bliver åbnet, og det skal vurderes, om der gives opsættende virkning på eventuel udrejsefrist. Ministeriet har herefter en sagsbehandlingstid på typisk 7 mdr. Derefter udbedes en aktuel besvarelse fra lægen af de 17 spørgsmål, og først derefter tages der stilling. Det er helt urimeligt, at lægen på denne måde to gange skal skrive en erklæring første gang når ansøgningen sendes, og igen efter 7 måneder, når ministeriet når til sagen, da de oplysninger, som lægen skrev, da ansøgningen blev sendt, nu er blevet for gamle. Herudover er det urimeligt, at sagen ligger stille i ministeriet i 7 måneder, hvorefter lægen får 14 dage til et skrive en ny erklæring." Marianne Vølund, udlændingeretsadvokat Asylansøgere kan ikke frit vælge læge og må ikke have en indkomst, og er således afskåret fra at søge, hvis deres læge/specialist ikke har lyst til at skrive gratis attester i sin fritid. Ingen læger har pligt til at skrive disse erklæringer, og man kan end ikke være sikker på, at en tilfældig læge vil gøre det mod egenbetaling, hvis vedkommende slet ikke har forbindelse til patienten. Man kan således nemt havne i en situation, 13\n13 hvor det ikke er muligt for ansøger at dokumentere sin sygdom. Desuden vil ansøger næsten altid være afhængig af gratis hjælp fra advokat eller NGO i forbindelse med udformning af ansøgningen. En erklæring fra en læge, hvori lægen har engageret sig personligt i sagen på en sådan måde, at der kan rejses tvivl om, hvorvidt erklæringen er udtryk for en uvildig bedømmelse af ansøgerens helbredstilstand, kan dog ikke lægges til grund. (fra gældende praksisnotat, august 2010) Denne bestemmelse tages i anvendelse, hvis lægen har skrevet, at han/hun anbefaler, at ansøger får opholdstilladelse. Flere læger og jurister har gjort opmærksom på den manglende respekt for lægers professionalisme, som bestemmelsen giver udtryk for. Indirekte påstår ministeriet faktisk, at en læge kan få så meget sympati for en patient, at han/hun giver efter for sine følelser og at man af den grund ikke kan regne med den diagnose og den behandling, der beskrives. Ministeriet kan også afvise en erklæring, hvis lægen har udtrykt sin holdning i sagen i pressen, hvilket kan opfattes som en indskrænkning i lægernes ytringsfrihed. Problemerne kunne nemt imødegås, hvis ministeriet anvendte lægekonsulenter i lighed med forsikringssager og socialsager, og finansierede speciallægeerklæringer i de tilfælde, hvor de foreliggende lægelige oplysninger ikke var tilstrækkelige. Ministeriet lægger lægens erklæring uprøvet til grund for sagsbehandlingen, hvilket betyder, at alene lægens diagnose danner grundlag for afgørelsen. Men en diagnose er ikke fyldestgørende for stillingtagen til, hvilke sundhedstilbud, der bør gives i en konkret situation. Ministeriet bør derfor have tilknyttet lægekonsulenter ligesom andre myndigheder, der træffer afgørelser på baggrund af sygehistorier." Speciallæge i psykiatri Ebbe Munk-Andersen, Røde Kors Asylafdeling 14\n14 3.3 SPØRGSMÅL, SOM MINISTERIET ØNSKER BESVARET: I alle tilfælde bedes følgende oplyst: 1) Hvor længe har ansøgeren været patient hos lægen? 2) Hvor mange telefoniske konsultationer og hvor mange personlige konsultationer er der foretaget forud for udtalelsen (erklæringen)? 3) Sygehistorie, herunder: Er der tale om en akut opstået lidelse? Er der tale om en kronisk lidelse? På hvilket tidspunkt er lidelsen opstået? På hvilket tidspunkt er behandlingsbehovet opstået? 4) Diagnose (anføres med ICD-10 kode). For så vidt angår psykiske sygdomme, bedes følgende desuden oplyst: 5) Beskrivelse af aktuelle symptomer herunder tegn på psykose og evt. selvmordsrisiko samt hvorfra lægen har oplysninger om patienten (eks. fra egne undersøgelser, fra pårørende, fra journaludskrifter etc.). 6) Er der foretaget objektiv psykisk undersøgelse? Hvis ja, beskriv da: stemningsleje, koncentrationsevne, hukommelse, tankeindhold, tankehastighed, empati og psyko-motorik. 7) Igangværende behandling for så vidt angår medicinsk behandling med angivelse af præparat samt daglig dosis i mg. 8) Kan der peges på en anden medicinsk behandling, som vil kunne opfylde behovet? 9) Oplysninger om eventuelle konsekvenser ved en behandlingsafbrydelse. 10) Prognose. Lægens vurdering af den pågældendes mulighed for at blive helbredt eller opnå en væsentlig varig bedring i sin helbredstilstand beskrives. Den forventede varighed af den igangværende eller planlagte behandling anføres. For så vidt angår somatiske (fysiske) sygdomme, bedes følgende desuden oplyst: 11) Beskrivelse af aktuelle symptomer, samt hvorfra lægen har oplysninger om patienten (eks. fra egne undersøgelser, fra pårørende, fra journaludskrifter etc.). 12) Er der foretaget en objektiv undersøgelse fokuseret på relevante områder? Hvis ja, hvilke resultater har undersøgelsen vist? 13) Igangværende behandling for så vidt angår medicinsk behandling med angivelse af præparat samt daglig dosis i mg og anden behandling (evt. kontrol eller konsultationer). 14) Oplysninger om eventuelt behov for eller brug af hjælpemidler samt handicapkompenserende foranstaltninger anføres. 15) Oplysninger om eventuelle konsekvenser ved en behandlingsafbrydelse. 16) Prognose. Lægens vurdering af pågældendes mulighed for helbredelse eller væsentlig varig helbredsforbedring beskrives. Forventet varighed af igangværende eller planlagt behandling anføres. Særligt anføres lægens vurdering af udsigterne for funktionsevnen, herunder evt. behov for handicapkompenserende foranstaltninger. 17) Er der tale om en livstruende sygdom? Hvad er den forventede levetid i givet fald? 15\n15 Det er jo vigtigt, at man ser på den konkrete sag og ikke bare afviser de forskellige sygdomme en for en, som der er gjort i denne her afgørelse. Eva Singer, asylchef i Dansk Flygtningehjælp, om casen Zoran Amnesti Nu: overrækkelsen af underskrifter til minister Rønn Hornbech, Christiansborg okt Foto: Michala C. Bendixen 16\n16 Samlet set betyder disse regler, at det er meget svært for asylansøgere at fremskaffe den nødvendige dokumentation. Oftest har ansøgerne hverken de penge eller personlige ressourcer, som det kræver. Dermed er der en risiko for, at mennesker, som reelt er berettiget til HO, bliver afskåret fra at få en ansøgning anerkendt. 3.4 SAGSBEHANDLINGSTID Tidsmæssigt er der et uheldigt paradoks mellem den frist på 14 dage, som ministeriet typisk giver ansøger til at fremskaffe aktuelle, fyldestgørende helbredsoplysninger, overfor de typisk 3 måneder, som det tager for Udlændingestyrelsen at godkende/afslå en kaution til behandling hos fx psykiater. Sagsbehandlingstiden er meget ulige i disse sager. De fleste sager tager op mod et år før endelig afgørelse, enkelte mere ofte med flere anmodninger undervejs om nye, aktuelle oplysninger fra lægen. Nogle få afgøres ret hurtigt, som regel afslag, efter 3-4 mdr. De mange oplagt grundløse sager betyder en længere sagsbehandlingstid for de mere alvorlige ansøgninger. Det er problematisk, at også sager, som allerede er fuldt belyst, ligger stille på ministeriets bord i mindst 7 mdr, og herefter har ansøger så pludselig kun 14 dage til at indsende aktuelle oplysninger. 17\n17 18 Det er vanskeligt/umuligt at komme med en facitliste, da der er mange faktorer, der skal tages hensyn til. Både mht. ansøgeren og hendes/hans familiære/sociale/psykologiske/ helbredsmæssige situation og mht. behandlingsmuligheder og prognose ved hjemsendelse til hjemlandet. Professor i medicin Niels Michelsen\n18 4. HVORDAN FOREGÅR BEDØMMELSEN? Sagsbehandlingen foregår hos embedsmændene i Justitsministeriets Kontor for Humanitært Ophold og Udsendelser, og der er som nævnt ikke tilknyttet lægefaglige eksperter, sådan som man fx har det i Arbejdsskadestyrelsen. Man følger angiveligt retningslinjerne i selve lovteksten samt gældende praksisnotater fra ministeren. Det er et oplagt spørgsmål, hvorvidt det er muligt for en embedsmand at afgøre en sag med korrekt hensyn og afvejning af alle sagens aspekter, når sagen handler om lægelige spørgsmål. Det politiske spiller også en tydelig rolle. Der er mange eksempler på, at afviste personer alligevel har fået ophold, efter at sagen har været præsenteret i medierne. I enkelte sager er der opstået en hel støttegruppe og samlet hundredvis af underskrifter sammen. Særligt den gruppe af irakere, der tog ophold i Brorsons Kirke, opnåede et usædvanligt højt antal HO efterfølgende. Dette kan hænge sammen med opmærksomheden i medierne og folkestemningen, men det kunne også skyldes, at ansøgerne først via opholdet i kirken har fået adgang til den lægelige og juridiske bistand, som er nødvendig for at få en ansøgning igennem (se foregående kapitel). En række kriterier nævnes som adgangsgivende i det gældende praksis notat, men afvises konsekvent i de enkelte sager læs mere under 4.3. Der er således tale om, at administrationen er betragteligt strammere end loven. 4.1 DIAGNOSER I første omgang tager ministeriet stilling til, om sygdommen eller personens øvrige forhold falder ind under bestemmelsen. Hvis der er tale om fysisk eller psykisk sygdom, skal der foreligge en diagnose indenfor rammerne. Det er ganske få diagnoser, der anerkendes: skizofreni, paranoid psykose, alvorlige nyresygdomme, insulinkrævende diabetes og visse hjertesygdomme, tarmsygdomme, blodsygdomme samt kræft i terminalstadiet og AIDS i udbrud. Se i øvrigt listen over hvilke diagnoser, der gav ophold fra 3. kvartal 2011 til 3. kvartal 2012 på side 28. Speciallæge i psykiatri Ebbe Munk-Andersen fra Røde Kors Asylafdeling skriver: Psykosebegrebet er normativt og anvendes kun i forbindelse med tvang, f.eks. ved tvangsindlæggelser, umyndiggørelse eller behandlingsdomme. I daglig klinik er der ofte tvivl, om en psykisk lidelse er af psykotisk karakter. En række psykiske lidelser, som ikke opfattes som psykoser, f.eks. anorexia nervosa, evnesvaghed og PTSD, kan medføre betydelig funktionsevnenedsættelse uden at give adgang til HO. Sygdomskriteriet bør derfor i stedet for psykosekriteriet være et funktionsevnekriterie." 19\n19 Ministeriet lægger stor vægt på særlige ord. Hvad er f.eks. forskellen på befinder sig på et psykotisk plan og psykotiske symptomer? Den første formulering udløser et afslag, mens den anden formulering udløser en opholdstilladelse. Marianne Vølund, udlændingeretsadvokat En lang række diagnoser kan dog i svære tilfælde være lige så livstruende og invaliderende ifølge patienternes læger, fx, depression, demens og epilepsi. Den mest almindelige diagnose for traumatiserede flygtninge er Post Traumatic Stress Disorder (PTSD), som findes i forskellige sværhedsgrader. Denne diagnose giver ikke adgang til HO, ligesom den ikke kan udløse dispensation, når der søges om dansk statsborgerskab. Dette skete efter at Søren Krarup (DF) anklagede læger for at slynge om sig med diagnosen PTSD.* Man har således taget stilling politisk til diagnosen PTSD og ikke lægefagligt. Blandt anerkendte flygtninge er PTSD i svær grad ofte årsag til førtidspension, og betragtes altså stadig i den sammenhæng som meget alvorlig og invaliderende. I regeringsgrundlaget fra 2011 nævnes det, at PTSD i fremtiden bør sidestilles med andre varige funktionsnedsættelser i forhold til statsborgerskab. Der er eksempler på, at en speciallæge direkte skriver i sin udtalelse, at det pågældende tilfælde må betegnes som livstruende uden rette behandling, og at ministeriet alligevel giver afslag med begrundelsen, at der ikke er tale om meget alvorlig sygdom (se casen Mehdi). En særlig problematik gør sig gældende i forhold til HIV/AIDS: AIDS i udbrud giver ophold, men ikke HIV-smitte i behandling. Ifølge adskillige udtalelser fra eksperter giver denne skelnen ikke mening, eftersom alle HIV-smittede før eller senere vil udvikle livstruende AIDS, hvis de ikke får den rette behandling. Så længe patienterne befinder sig i Danmark, er de velbehandlede og udviser ikke akutte sygdomstegn (se casene om HIV). Der er også spørgsmålet om, hvorvidt flere mindre alvorlige diagnoser tilsammen udgør en lige så belastende situation selvom der står i loven, at der skal vurderes ud fra et samlet billede af situationen, er tendensen, at ministeriet vurderer de enkelte diagnoser hver for sig, og sjældent giver ophold med baggrund i flere, men mindre alvorlige diagnoser/handicap (se casene Elsa og Zoran). *)»Vi sidder med 50 ansøgninger om dispensation [for kravene til indfødsret] hver uge, hvoraf er fra folk, der ikke har kunnet klare at lære dansk, fordi de lider af PTSD [posttraumatisk stresssyndrom efter tortur eller krig] det er vi trætte af. PTSD er noget, psykologer og læger rask væk skriver, og det hænger mig ud af halsen med sådan en sludder for en sladder, hvor man svindler sig igennem.«(politiken, ). 20\n20 4.2 BEHANDLING Hvis diagnosen falder ind under kriteriet, tager ministeriet næste skridt og undersøger, om ansøger modtager en behandling, der er nødvendig, og i så fald om denne behandling kan tilbydes i hjemlandet. En del antipsykotisk medicin kan fx ikke fås i alle lande. Ministeriets undersøgelse begrænser sig dog til en henvendelse til landets nærmeste ambassade, som godt kunne tænkes at have en interesse i at give Danmark et mere positivt indtryk af landet end de faktiske forhold. Flere afrikanske lande oplyser stolt på officielle hjemmesider, at der udleveres gratis HIV-medicin til alle borgere, men samtidig viser WHOs undersøgelser, at en meget stor andel af de smittede ikke er i behandling. Krav om bestikkelsespenge og usikre forsyninger kan forhindre patienten i at få fat i den livsvigtige medicin. Mange asylansøgere fortæller, at adgang til både læger, hospitaler og medicin kun er for beboerne i hovedstaden og kun mod betaling af betydelige beløb eller private sygeforsikringer. Behandling vurderes typisk meget ensidigt som medicinering selvom en vigtig del af en dækkende behandling næsten altid indbefatter løbende adgang til specialister og undersøgelser. I mange lande er den adgang yderst begrænset, også steder hvor man muligvis kan købe medicinen. Indtil 2010 kunne man få ophold, hvis behandlingen ikke var reelt tilgængelig, fx pga. store afstande eller meget høje priser. Det blev ændret, sådan at der nu ikke tages hensyn til dette: Det vil i den forbindelse være uden betydning for ministeriets afgørelse, om en given behandling, herunder medicinsk behandling med et eller flere præparater, alene er tilgængelig mod egenbetaling i det pågældende land. Denne stramning blev voldsomt kritiseret, da den blev indført, bla. af Institut for Menneskerettigheder og Dansk Flygtningehjælp (se kapitel 5). Der er dog tilfælde efter 2010, hvor man har forlænget ophold med baggrund i udgiften til medicin det skyldes, at den oprindelige ansøgning blev indgået før stramningen. Lovens udvidelse fra 1999 omkring forværring af handicap anvendes ifølge vores erfaring slet ikke i praksis. I casen Zoran var der meget tydeligt tale om, at hans handicap var blevet afhjulpet i Danmark og igen ville forværres ved en hjemvenden, men han fik alligevel afslag. Ifølge speciallæge i psykiatri Ebbe Munk-Andersen fra Røde Kors Asylafeling er det et paradox, at der kun gives HO til personer, der er i virksom medicinsk behandling, mens den øvrige rehabiliterende indsats ikke vægtes. Personer med meget alvorlig sygdom kan således risikere at blive sendt hjem til forhold, hvor der ikke alene mangler medicinske behandlingsmuligheder, men hvor der heller ikke er andre omsorgs tilbud til personer med svær funktionsnedsættelse. 21\n21 22 Endelig skal Flygtningehjælpen pointere, at ansøger samlet set opfylder en række forhold, der bør føre til, at ansøger tildeles en kombinationstilladelse. Det fremgår af praksisnotatet, at: ministeriet kan give humanitær opholdstilladelse under henvisning til, at en række forhold, der ikke isoleret set kan begrunde humanitær opholdstilladelse, foreligger i kombination hos den samme ansøger." Uddrag af brev 2011 fra Dansk Flygtningehjælp til Justitsministeriet\n22 4.3 ANDRE KRITERIER Udover sygdomme af fysisk og psykisk art, kan der ifølge loven også gives ophold af andre grunde. Refugees Welcome oplever imidlertid, at disse kriterier aldrig anvendes i praksis. Adspurgt svarer Dansk Flygtningehjælps asylafdeling samt en række ud lændinge retsadvokater, at de har samme erfaring. Det forekommer besynderligt, at sagsbehandlingen således er betragteligt mere restriktiv end både lovtekst og praksisnotat. Følgende kriterier opremses i det gældende praksisnotat: Selvmordsrisiko Alvorligt handicap Børnefamilier, hvor forældrene som følge af helbredstilstand kun meget vanskeligt kan tage vare på børnene Varigheden af en ansøgers ophold her i landet Familier med mindre børn, der kommer fra et land i krig Overlevelseskriteriet Andet, herunder de foregående nævnte omstændigheder i kombination Subjektiv frygt Tortur Enke/enkemand Et af kriterierne er selvmordsrisiko. Dette forudsætter dog, at der er tale om aktuel, overhængende selvmordsrisiko. Med en sagsbehandlingstid på et års tid er det svært at forestille sig en person, der befinder sig i denne situation konstant; som regel vil der være tale om indlæggelser og medicinering af varierende grad undervejs. Det forhold, at en ansøger anfører, at han eller hun vil begå selvmord i tilfælde af en udsendelse, kan normalt ikke i sig selv begrunde meddelelse af humanitær opholdstilladelse (citat: praksisnotatet). Denne situation er flere gange opstået, når asylansøgere er blevet afhentet af politiet og straks har stukket en kniv i maven, drukket Klorin eller forsøgt at hænge sig. Selvmordsforsøg hænger ofte sammen med subjektiv frygt, se mere om dette nedenfor. Definitionen af, hvad der opfattes som alvorligt handicap, kan man læse mere om i casen Zoran. Her afviser man, at der er tale om et alvorligt handicap, selvom drengen har 100% behov for pleje og professionel behandling, og lider af 9 diagnoser. Han sidder desuden i kørestol, men dette betragtes ifølge loven ikke i sig selv som et alvorligt handicap. Børnefamilier, hvor forældrene som følge af helbredstilstand kun meget vanskeligt kan tage vare på børnene anvendes sjældent ofte ville der i den situation være tale om anbringelse, som forældrene måske vil forsøge at undgå ved at dække over deres egen dårlige helbredstilstand. Det har vi et eksempel på i casen Asefa. 23\n23 Familier med mindre børn, der kommer fra et land i krig virker som et meget klart kriterium, men det har ikke været muligt at finde en positiv afgørelse med denne begrundelse, Somaliske familier med små børn ville ellers være oplagte her. Der er heller ikke for nylig givet ophold med denne begrundelse til familier fra Irak, Afghanistan eller Syrien (se fx listen over alle tildelte HO side 28). Overlevelseskriteriet er heller ikke noget, der anvendes meget i praksis. Det er fx blevet afvist i casene Mehdi og Elsa, og også i konkrete sager med ældre, enlige kvinder fra Somalia og Ethiopien i perioder med risiko for hungersnød. Den særlige adgang for enlige kvinder fra Afghanistan uden netværk/mandlige familiemedlemmer anvendes imidlertid ganske ofte. Se mere om dette i afsnit 4.5. Omkring varigheden af ansøgers ophold her i landet står der i praksisnotatet fra august 2010: Opholdets varighed skal i almindelighed være på cirka 5-6 år, førend der alene under henvisning til dette kriterium kan gives humanitær opholdstilladelse. Varigheden af en ansøgers ophold her i landet vil dog alene kunne tillægges vægt, hvis opholdet i hele perioden uafbrudt har været lovligt i form af processuelt ophold. Refugees Welcome har dog aldrig nogensinde hørt om et tilfælde, hvor dette kriterium alene har givet ophold, endsige set det nævnt sammen med andre mindre væsentlige faktorer (se fx casen Elsa). I praksis vil det lovlige ophold aldrig være 4-5 år som regel bliver en sag afgjort indenfor max 2 år, og de lange opholdstider (op til 17 år p.t.) skyldes, at en afvist ikke kan eller vil rejse hjem, og der er således ikke tale om lovligt ophold. Andet, herunder de foregående nævnte omstændigheder i kombination, har hverken Refugees Welcome eller Dansk Flygtningehjælp nogensinde set imødegået, på trods af, at mange sager netop indeholder en kombination af omstændigheder, som samlet set udgør en meget alvorlig situation fx casene Elsa, Zoran, Emma og Maureen. Subjektiv frygt og tortur anvendes slet ikke som selvstændige begrundelser for at tildele HO. Adskillige ansøgninger har fået afslag på trods af, at der forelå en overbevisende torturrapport. For torturoverlevere er der ofte en tendens til at reagere på situationer, der minder den pågældende om overgrebene her kan der således også være tale om en stærk, subjektiv frygt for at rejse tilbage til det sted, hvor overgrebene fandt sted. Hvis ansøger henviser til torturrapport eller subjektiv frygt, svarer ministeriet, at der er taget stilling til dette aspekt under asylsagens behandling. En yngre, enlig kvinde fra Georgien, som havde været udsat for en massevoldtægt fra soldater i sit hjemland, nærede en panisk frygt for at vende tilbage (selvom krigen var slut). Hun fik afslag på HO, og forsøgte flere gange at begå selvmord ved udsigten til deportation. Hun tilbragte mange måneder på lukket psykiatrisk afdeling. Til sidst fik hun HO, men først da hun var fuldstændig psykisk nedbrudt. 24\n24 4.4 BØRN Et særligt problem gør sig gældende i forhold til børns adgang til HO. De nævnte psykiske diagnoser findes typisk ikke hos børn. Børnepsykiatere vil også være meget varsomme med at give børn, der fortsat er i udvikling, diagnoser som kronisk psykisk syg, og være tilbageholdende med medicinsk behandling. Forholdet vil ofte være det, at barnet udviser tegn på psykiske problemer, som hvis de ikke behandles kan udvikle sig til kroniske psykiske sygdomme, som vil have alvorlige og ødelæggende konsekvenser for barnets senere voksenliv. Det snævre fokus på sindssygdomme har derfor den konsekvens, at et barn ikke vil kunne få HO, selvom det har psykiske lidelser, der ud fra et børnepsykiatrisk perspektiv i sig selv vil tale for et fortsat ophold i Danmark med henblik på behandling og helbredelse. Børn i asylsøgende familier har ofte været udsat for særligt belastende vilkår, og derfor har de også helt særlige behov, der bør tages højde for. F.eks. lider en stor del af disse børn af angst og traumer. Det giver søvnproblemer, mareridt, koncentrationsbesvær og aggressiv/opfarende adfærd eller indadvendt, depressiv opførsel. I mange af børnenes hjemlande er der ikke generel adgang til specialiseret hjælp (se casene Emma og Zoran). Børnekonventionens artikel 6 kræver, at barnets overlevelse og udvikling sikres. Disse faktorer indgår slet ikke i lovtekst eller praksisnotater omkring HO i Danmark. Et andet problem i forhold til børns mulighed for at få HO er, at børnene ikke vurderes selvstændigt, men får opholdstilladelse eller afslag som direkte konsekvens af afgørelsen i forældrenes sag. Denne praksis er ikke i fuld overensstemmelse med Børnekonventionen, som foreskriver, at børn skal behandles som selvstændige rettighedshavere. Som det fremgår af afsnittene om HO i Sverige og Norge, har disse lande særligt lempelige vilkår, når der er tale om børn. Det står i stærk kontrast til Danmark, hvor der findes meget få eksempler på, at et barn har fået tildelt HO pga. egne forhold. Det sker som regel kun, hvis en forælder får HO. Om at børn ikke har reel adgang pga. de udvalgte diagnoser: Det er et politisk spørgsmål, som vi som befolkning burde tage op. Men at afvise at hjælpe svært syge børn fordi man har lavet en liste, der blokerer adgang, er en hån mod ansøgeren og vel egentlig også mod retssamfundet. Rasmus Heje Thomsen, læge 25\n25 I 2009 undersøgte 4 børnepsykiatere på eget initiativ 21 børn i afviste, irakiske asylansøgerfamilier. Det viste sig, at børnene havde massive psykiske problemer og mange af børnene var ikke blevet udredt eller tilbudt behandling trods mange års ophold i Danmark. På den baggrund krævede Red Barnet, Børnerådet og Børns Vilkår i januar 2010, at systemet skulle kulegraves med Børnekonventionen som udgangspunkt både i forhold til børns trivsel mens de er i Danmark og deres mulighed for at få ophold. Hverken den daværende eller nuværende regering har foranstaltet noget sådant. Folketinget må nu forstå, at der skal ændres praksis, når det gælder humanitær opholdstilladelse. Det er tydeligt, at man udelukkende ser på de voksnes forhold men ikke børnenes. Det var vores bekymring fra starten og den ser nu ud til at være blevet bekræftet. Mimi Jakobsen, generalsekretær i Red Barnet Vi står med en undersøgelse, der fortæller os, at 20 ud af 21 børn har behandlingskrævende psykiske forstyrrelser, der truer deres personlige udvikling og helbred. Disse børn er blevet tabt på gulvet hele vejen gennem systemet. Derfor mener jeg, at der er brug for en diskussion af, hvordan vi kan forbedre samfundets håndtering af børn i asylsøgende familier. Peter Albæk, formand for Børns Vilkår 4.5 SAMMENBLANDING MED ASYLRETTEN Enlige kvinder, med eller uden små børn, som er uden mandlige familiemedlemmer eller socialt netværk i Afghanistan, har efter loven adgang til HO. Denne bestemmelse anvendes relativt ofte, idet en tredjedel af de optalte tilladelser i tre kvartaler blev givet med denne begrundelse. I flere tilfælde fik kvinderne endda HO, inden deres asylsag var afgjort. Alle baggrundsrapporter peger enstemmigt på, at det er livsfarligt og næsten umuligt for en enlig kvinde at opholde sig i Afghanistan. Kvinder er totalt underlagt deres mandlige familiemedlemmer, og kun i de største byer er det muligt overhovedet at færdes alene i det offentlige rum som kvinde. Derfor er det naturligvis glædeligt, at ministeriet anerkender kvindernes situation ved at give dem HO. Der er dog tale om en meget forkert sammenblanding af begreberne 26\n26 i denne bestemmelse og dens anvendelse. Hvis en kvinde er i fare i sit hjemland og ikke kan søge myndighedernes beskyttelse, bør hun have asyl efter 7 og ikke HO se boksen herunder. Det er åbenbart, at enlige kvinder i Afghanistan er udsat for overgreb på en sådan måde, at de bør anerkendes som prima facie flygtninge omfattet af Flygtningekonventionens artikel 1 A, og meddeles asyl i Danmark efter udlændingelovens 7, stk. 1. Når man alligevel ikke uden videre giver enlige afghanske kvinder asyl, men i stedet anvender en subsidiær opholdstilladelse, kan der peges på to forhold. Det ene er, at dansk asylpraksis er meget tilbageholdende med at anse kvinder som en særlig socialgruppe i flygtningekonventionens forstand, selv om det så åbenlyst er det, de er i Afghanistan. Det andet forhold er sandsynligvis den traditionelle frygt for at åbne den nok så bekendte ladeport risikoen for, at en praksisændring vil betyde, at enlige, afghanske kvinder i store tal ville sætte sig i bevægelse mod Danmark for at få asyl. Det er selvsagt en risiko, som ikke er reel. Claus Juul, jurist Amnesty International Udlændingeloven 7. Efter ansøgning gives der opholdstilladelse til en udlænding, hvis udlændingen er omfattet af flygtningekonventionen af 28. juli 1951.* Stk. 2. Efter ansøgning gives der opholdstilladelse til en udlænding, hvis udlændingen ved en tilbagevenden til sit hjemland risikerer dødsstraf eller at blive underkastet tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf. En ansøgning som nævnt i 1. pkt. anses også som en ansøgning om opholdstilladelse efter stk. 1. *) Definitionen heri lyder: En person, som nærer en velbegrundet frygt for forfølgelse pga. sin race, religion, nationalitet, sit tilhørsforhold til en bestemt social gruppe, eller sine politiske anskuelser, befinder sig udenfor det land, i hvilket han har statsborgerret og som ikke er i stand til eller pga. sådan frygt ikke ønsker at søge dette lands beskyttelse. 27\n27 4.6 OVERSIGT OVER POSITIVE AFGØRELSER fra 3. kvartal 2011 til 3. kvartal 2012, hvilket vil sige de seneste 15 måneder, hvor tallene er tilgængelige, i alt 42 sager. Alle opholdstilladelser beskrives kort i anonym form på Folketingets hjemmeside kvartalsmæssigt. Diagnose Opholdstid Land Psykose 382 dage efter afslag Kosovo Psykose 218 dage efter afslag Kosovo Psykose 656 dage efter afslag Serbien Psykose 231 dage efter afslag Afghanistan Organisk psykose 346 dage efter afslag Kosovo Paranoid psykose 262 dage efter afslag Armenien Paranoid psykose 446 dage efter afslag Afghanistan Paranoid psykose dage efter afslag Kosovo Paranoid psykose 160 dage efter afslag Serbien Paranoid psykose 793 dage efter afslag Iran Affektiv psykose dage efter afslag Congo Skizofreni 770 dage efter afslag Afghanistan Skizofreni 801 dage efter afslag Bosnien Skizofreni 664 dage efter afslag Serbien Skizofreni Inden asylafgørelse Armenien Skizofreni + psykose 714 dage efter afslag Bosnien Skizoaffektiv psykose 651 dage efter afslag Serbien Paranoid skizofreni dage efter afslag Irak Paranoid skizofreni Ophold ej oplyst Afghanistan PTSD m. psykose Ophold ej oplyst Kosovo PTSD m. psykose dage efter afslag Irak PTSD m. psykose 449 dage efter afslag Bosnien Depression m. psykose 701 dage efter afslag Kosovo Svær depression m. psykose dage efter afslag Irak Kronisk demens (+ søn dansk statsborger) 332 dage efter afslag Uganda Kompliceret HIV-infektion + resistens 366 dage efter afslag Uganda Diabetes, insulinkrævende Ophold ej oplyst Somalia Terminal nyresvigt + diverse andet 106 dage efter afslag Afghanistan Hjertesygdom Mindst 570 dage efter afslag Peru Leukæmi, terminal Inden asylafgørelse Syrien 12 enlige kvinder fra Afghanistan (1 sidder desuden i kørestol, 1 har desuden depres sion og PTSD, 1 har søn i Danmark, 1 har svigerfamilie i Danmark, henholdsvis 401 / 174 / 81 / 392 / 350 dage efter afslag ikke alle oplyst, enkelte givet før asylafgørelse) Gennemsnitlig opholdstid efter afslag: 726 dage (blandt dem, hvor opholdstiden er oplyst), altså 2 år og 1 mdr. oven i den tid, det tager at behandle asylsagen, som typisk er omkring et år. 28\n28 4.7 HVEM ER OMFATTET AF EN POSITIV AFGØRELSE? Når en person får HO, gælder det typisk også for dennes nære familie, dvs. ægtefælle og børn under 18 år. Børn, som er kommet sammen med forældrene, men siden er blevet over 18 og selv har stiftet familie, får dog ikke ophold. Søskendepar, som måske har tilbragt flere år sammen i asylsystemet, kan blive skilt ad. Forældre til voksne personer, som får ophold pga. sygdom, medtages ikke. I nogle tilfælde er det et særligt problem, fordi forælderen typisk har passet den syge i mange år, og den syge er afhængig af sin mors/fars hjælp. Refugees Welcome kender to eksempler, hvor en voksen søn/datter har fået ophold med henblik på at yde omsorg og støtte for en syg forælder. Men Fadila fra Bosnien (se case) har fået afslag på at blive hos sin syge, voksne søn og Farhads mor og voksne brødre fik først ophold i anden omgang, efter at sagen havde været omtalt i medierne (se case). Der er således ikke en klar linje i afgørelserne. 4.8 HVOR LÆNGE FÅR MAN OPHOLD? HO gives altid som en tidsbegrænset, midlertidig opholdstilladelse. Den kan enten gælde 6 mdr, 1 år eller 2 år fra den dag, tilladelsen gives. Derefter skal man søge om fornyelse, inden den udløber, og dette kræver som regel en ny udtalelse fra speciallæge omkring diagnose, behandling og medicin. Første gang gives den for højst 2 år, anden gang for højst 3 år, og efter 5 år i højst 5 år ad gangen. Stadig skal alle de oprindelige kriterier være opfyldt. Når der er foretaget forlængelser frem til det tidspunkt, hvor man kan søge om permanent opholdstilladelse, vurderes sagen hos Udlændingestyrelsen med henblik på permanent ophold, og der kan også søges efter de regler, der gælder for alle andre udlændinge. Familie fra Irak med tre børn Familien fik ophold i 2008 pga. morens psykose, og havde fået forlænget med 1 år ad gangen, i alt 3 år. Fjerde gang indsendte de så ikke en udtalelse fra psykiateren, men blot et brev fra familiens praktiserende læge om at morens forhold var uændrede men han havde ikke skrevet det magiske ord psykotisk. Hele familien blev derefter udvist med 14 dages varsel og fik at vide, at de straks skulle flytte til asylcenter og forlade det hus, de havde boet i de seneste år og de tre børn skulle forlade deres skole. Ministeriet ville ikke give opsættende virkning på den klage og nye udtalelse, som straks blev indsendt. Naboer og venner blev så oprørte, at de fik skrabet penge sammen til at betale familiens udgifter til mad og husleje, hvilket kommunen nægtede. Der blev indsendt en udtalelse fra psykiater, som blev afvist, fordi ministeriet mente, der ikke var tale om en uvildig bedømmelse. Vennerne betalte for en udtalelse fra en anden psykiater, og denne blev lagt til grund moren var nemlig stadig psykotisk, og familien fik nu ophold i 5 år. 29\n29 Det er ofte psykiske lidelser, som giver HO. Som en række psykiatere har påpeget, er ro og sikkerhed en forudsætning for, at en psykisk syg person kan opnå bedring. Belastningen ved at opholdstilladelsen er midlertidig (og kortvarig) og ventetiden er af ukendt længde, mens ansøgningen behandles, er i sig selv en psykisk belastning ikke blot for den syge, men også for familiemedlemmerne. Den yderste konsekvens af loven er desuden, at hvis man får det bedre, skal man rejse ud af landet. Det betyder, at den syge ikke har noget incitament til at blive bedre og at selve opholdets midlertidige karakter udgør en yderligere psykisk belastning. Samtidig er det næsten umuligt for en person, som har fået tildelt HO at opfylde de almindelige kriterier for permanent ophold, eftersom disse hovedsaligt handler om tilknytning til arbejdsmarked, uddannelse og sprogkundskaber. Men advokater har erfaring for, at der efter praksis opnås permanent ophold efter 5 års ophold, hvis der henvises til Handicapkonventionen. Anbefalingen må være, at HO bør være en tidsubegrænset opholdstilladelse sådan som den er i Sverige. Vi fik humanitært ophold for halvandet år siden pga. min kones sygdom. Hun er blevet stærkt deprimeret og angst efter vores mere end 9 år i asylcentrene. Hun fejlede intet, dengang vi kom. Jeg har arbejdet hele tiden siden vi fik ophold, men jeg kan ikke søge permanent før vi har haft ophold i fem år. Om et halvt år skal vi søge forlængelse af humanitær, og allerede nu har min kone fået det dårligere pga. stress over forlængelsen. Vores datter på 12 er begyndt at spørge Hvad sker der, hvis vi ikke får forlænget? Skal vi så tilbage til asylcentret? Jeg synes, det er umenneskeligt at give folk ophold midlertidigt de syge får ikke en chance for at blive raske. Det er en mørk og usikker fremtid, næsten ligesom at bo i et asylcenter. Vores sagsbehandlere i kommunen synes også det er frygteligt, men de kan jo ikke gøre noget, det er jo Folketinget der bestemmer." Anonym pga. konens angst for forlængelse 30\n30 5. HVILKE ÆNDRINGER ER DER SKET GENNEM ÅRENE? Loven blev oprindelig vedtaget i 1985, hvor der blev taget udgangspunkt i en bredere definition af humanitære hensyn. Man nævnte bla. subjektiv frygt for hjemrejse (fx som følge af at have oplevet voldsomme overgreb) og det betydelige nervepres for den pågældende. Helbredsforhold nævnes på linje med alder og andre personlige forhold, men ikke som et selvstændigt kriterium. I 1992 oplyste ministeren til Folketingets Retsudvalg, at der vil blive meddelt HO til personer, (der) lider af en akut eller livstruende sygdom. Fra 1992 til 2001 blev der kun givet 62 HO pr. år i gennemsnit. I 1993 ændrede man på ny praksis, men denne gang udvidede man adgangen ved at indføre et overlevelseskriterium særligt møntet på enlige kvinder og familier med mindre børn fra områder, hvor der herskede særligt vanskelige forhold, fx hungersnød. Helbredskriteriet blev præciseret til også at gælde for uhelbredeligt sindssyge, og udvidet til også at omfatte meget alvorlige fysiske sygdomme, selvom disse ikke kunne anses for livstruende, akutte eller uhelbredelige. I 1995 indførte man midlertidigt en særlig adgang for etniske albanere fra Kosova med baggrund i den meget dårligt fungerende sundhedssektor i området efter krigen. Denne lempelse kan dog ikke aflæses i tallene for HO, som faktisk falder drastisk fra 1995 til 1997, fra 115 til 17. I 1999 indførtes endnu en udvidelse af området, nemlig adgang for personer i risiko for at få eller opleve en forværring af et alvorligt handicap. Dette førte ligeledes snarere til et fald end en stigning i antallet i år 2000 blev der kun givet 31 HO. I 2007 indførtes en udvidelse i sager, hvor forældrenes sygdom vanskeliggjorde deres omsorg for børnene i disse tilfælde kunne mindre alvorlige sygdomme eller handicaps også komme i betragtning. I 2010 indførtes to stramninger. Den ene var, at det ikke længere skulle vurderes, om en nødvendig behandling var reelt tilgængelig for ansøger: så længe den formelt var tilgængelig i hjemlandet, skulle der gives afslag. Visse typer medicin koster mange tusinde kroner om måneden, og mange ansøgere vil dermed ikke reelt have mulighed for at købe den. I nogle lande er der også kun specialiserede hospitaler i hovedstaden, og rejsen dertil kan være uoverstigelig fra en fjerntliggende provins. 31\nU D K A S T. 1. I 9 b, stk. 2, 2. pkt., ændres Justitsministeriet til: Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet.\nUdlændingeafdelingen Dato: 25. marts 2015 Kontor: Kontoret for Humanitært ophold og udsendelser Sagsbeh: Michael Schaumburg- Müller Sagsnr.: 2014-945-0127 Dok.: 1525236 U D K A S T Forslag til Lov om ændring


Radlicka 40, Prag, Tjekkiet\nTraditionelle Andel tilbyder 31 elegante gæsteværelser samt parkering, bagageopbevaring og en elevator. Denne originale bygning blev moderniseret i 2009.\nKendt for dets placering, kun 2,6 km fra Prag Slot (Pražský hrad) i Prague 04 område af Prag, og giver adgang til National Museum inden for 30 minutters gang. Stedet ligger 3 km fra byens centrum.\nVærelserne på Andel har et køleskab, et arbejdsområde, strygefaciliteter, telefon med direkte opkaldslinje og eget toilet. Gæsterne kan gøre brug af et badekar, en hårtørrer og tøfler i hvert badeværelse.\nHotellets bar byder velkommen til gæsterne med en gratis, morgenmadsbuffet. Denne traditionel restaurant restaurant på stedet frister gæsterne med tjekkiske retter. Ejendommen ligger i nærheden af et busstoppested, ca. 200 meter fra Pilsner Urquell Original Restaurant Tradice og Cokoladova Cukrarna serverer et bredt udvalg af retter.\nPraha, Na Knížecí busstoppested er blot 400 meter fra hotellet og 15 minutters gang er nok til at nå frem til Praha - Smíchov togstation. Ruzyně International lufthavn ligger ca. 20 minutters kørsel væk.\nForretningsrejsende vil værdsætte computere, et business-center og en kopimaskine tilgængeligt på stedet.\nEftalia Aytur 4 stjernede Alanya\nScandic The Mayor 3 stjernede Århus\nChristina Studios 2 stjernede Lourdata (Kefalonia)\nConstantin 3 stjernede Rethimno\nGigliola 3 stjernede Lido di Camaiore\nHotel Fattori 3 stjernede Cesenatico\nGlobus 4 stjernede Sunny Beach


Proteinpulver Vegansk - Find de fedeste links. Se mere her! \nFind mere vedr. Proteinpulver Vegansk i dag\nHej, og velkommen til denne side, udarbejdet på baggrund af søgningen på ordene Proteinpulver Vegansk. Vi ønsker, at du kan finde det, du søger efter via vores henvisninger, som vi viser for dig, som formodentlig er på udkig efter flere oplysninger i relation til Proteinpulver Vegansk. Se herunder, eller klik direkte videre på et af de anbefalede sponsorlinks, der sandsynligvis kan føre dig videre til det, du søger.\nProteinpulver Vegansk - Mere viden?\nKunne du ikke finde det, som du leder efter via vores samarbejdspartnere, som vi linker til, og som skulle have en kobling til Proteinpulver Vegansk, så hjælper vi også med rådgivning i den forbindelse. Du er velkommen til at hive fat i os via følgende kontaktformular. Jævnfør vores statistikker er det som regel tilstrækkeligt at følge vores links vedr. Proteinpulver Vegansk, men er dette ikke tilfredsstillende, så tag venligst kontakt. Vi ser for det meste mails inden for nogle dage.\nHvad omhandler denne side om Proteinpulver Vegansk egentlig?\nDenne side er baseret på søgeordet "Proteinpulver Vegansk" med forudfatning om, at det er enten præcis dette keyword eller med stor chance et beslægtet keyword, som du har indtastet på en søgemaskine, eks. Google eller YouTube. Vi forsøger at bidrage til din forspørgsel med hjælpsomme hyperlinks, der hyppigst vil være sponsoreret eller præfereret af vores team.


YES Oliebaseret Intim Glidecreme 40 ml - tjek prisen her\nForside / Butik / Glidecremer / YES Oliebaseret Intim Glidecreme 40 ml\nVarenummer (SKU): 5060104170608 Kategorier: Bæredygtigt Sexlegetøj og Tilbehør, Glidecreme, Glidecremer, Mærker, YES Glidecreme, Økologisk Glidecreme\nVare ID: 5060104170608\nRigtig mange par – og også singler, bruger sexlegetøj som en del af deres seksualitet i Danmark. Ofte vil folk gerne prøve grænser af i sikre rammer, der giver en rum til at kunne være sig selv og soveværelset er ofte det mest brugte sted. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, kan man finde mange gode sager fra YES og et af de helt populære produkter er denne YES Oliebaseret Intim Glidecreme 40 ml. Bekymringer ved at handle denne slags varer online, behøver du ikke have, dine varer leveres i en neutral indpakning, så nysgerrige blikke ikke finder ud af, hvad der er i din pakke.\nYES Oliebaseret Intim Glidecreme 40 ml puster liv i sexlivet\nYES Oliebaseret Intim Glidecreme 40 ml er klar til dig her i shoppen. Du finder den i den populære kategori Mærker,Glidecremer,Glidecreme,Økologisk Glidecreme,Økologisk Glidecreme,YES Glidecreme,Bæredygtigt Sexlegetøj og Tilbehør. Vidste du, at du også får hele 365 dages returret der sikrer dig, hvis du mod forventning skulle fortryde købet af din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber YES Oliebaseret Intim Glidecreme 40 ml hos onlineshoppen Sinful.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne være lavere- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nYES Oliebaseret Intim Glidecreme 40 ml og online fordele\nDu skal have i tankerne, når du handler online, får du andre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Du får med dine varer 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og nogle webshops har valgt at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Når webshops ligger online, får du med et par klik et stort udvalg , og prissammenlignen er let at foretage, i de mange webshops der er på det danske marked. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Når du handler online er du også fri for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online køen er der slet ikke, når du handler online, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\n65 anmeldelser af YES Oliebaseret Intim Glidecreme 40 ml


Havevanding Vand Timer Hjem Automatiske Elektroniske Vandhane Timer Controller Leverer til husstande havevanding for \_ Outlet ~ Pilleborsen.dk\nHavevanding Vand Timer Hjem Automatiske Elektroniske Vandhane Timer Controller Leverer til husstande havevanding\nTags: kobber automatisk vandhane, kugleventil med timer, tryk på timer, automatisk vanding timer haven, frog pond, have wifi, indendørs anlæg hylde, tåge timer, indretning hjem, bolden timer.\nModel-Nummer: vanding timer\nType: Have Vand Timere\nStort LCD-display, lys og levende tekst, der giver førsteklasses læsbarhed.\nSuper enkel programmering for en fleksibel styring af vand, varighed og frekvens.\nRegn forsinkelse og manuel vanding-funktion sikrer maksimal vandbesparelser.\nAntallet af gange af vanding (kontrolleret af rotary switch), skal du fortsætte til output ventilåbning i den angivne måde, den korteste tid vanding er 1 minut, og den længste åbningstid løbende produktion ventil er 240 minutter.\nVanding cyklus (kontrolleret af rotary switch), den korteste cyklus er på 6 timer og den længste cyklus er 7 dage.\nVandtryk: 0-8 kg\nArbejdstryk: 0-4 kg\nVand temperatur: 5 ° c - 40 ℃\nStørrelse: 14.5 x 10 x 5 cm / 5,7 x 3.9 x 1.97 tommer\nMateriale: ABS plast (acrylonitril-butadien-styren)\nBatteri:AA (1,5 V) alkaliske batterier (ikke inkluderet)\nIsæt batteriet (LCD blinker første gang batteriet er installeret).\nDrej på drejeknappen, og sæt programmet op i henhold til dine behov.\nOm automatisk dial, tryk på den manuelle knap.Når LCD-skærmen viser "start" - mærket, vandhane vil blive udvandet.Tryk derefter på manual-knappen igen\nDet vil stoppe vanding.\nTimeren er enkel, let at installere og programmere.Der kræves intet værktøj.Du skal blot indstille starttidspunktet, vanding varighed og hyppighed.\nHertil kommer, at timeren bevarer programmet, når batteriet er udskiftet.Stort og let at læse dial og LCD-skærm gør programmering let som ABC!\nVandtæt styr elektroniske vandhane timer DIY havevanding kontrol enhed digital LCD.\nEn enkelt skala vand timer forvandler din slange vandhane til en programmeret sprinkleranlæg i minutter.Ikke længere behov for døde planter, fordi du er nødt til at vande dem.Der er ikke mere våde græsplæner, fordi du har glemt at slukke for vandet.Bare sæt timeren til start!Med hjælp fra store digitale display, store ringe og enkle kontroller, programmering bliver nemt og hurtigt.Lavet af høj kvalitet materialer og vandtæt struktur, du kan stole på i mange års pålidelig service.En vælger, giver fuldstændig kontrol timer.Fra indstil ur indstil vanding tid, frekvens, tid let cyklus, og derefter køre programmet.Regn forsinkelse er bygget i den funktion, der kører programmet.Den manuelle knap giver programmet afbrydelse.Spar vand i tørre forhold.\n1 X Vanding Timer\nWIFI Forbinde Smart Vanding Timer vandtæt IrrigationTimer Vand Ventil havevanding Controller Smart vandingssystem\nHaven Automatisk 4-Zone-Vanding Vanding Timer System, Have Vand Timer, Herunder 2 Magnetventil\nProdukt Beskrivelse: >>En 4-vejs vand distributør og to magnetventiler er inkluderet >Easy-indstillinger i en controller - >Drej hane i en 4-zone-vanding system >2 XAA alkaline-batteri kræves (medfølger ikke) >Start tid kan indstilles på 4 forskellige starttidspunkter >Hvor længe :1,2,3,4,5,6,7,8....180mins\nAutomatisk LCD-Display Vanding Timeren Elektronisk Vand Kunstvanding Værktøjer, Hjem, Have Vand Timer Til havevanding Controller\nHave med Automatisk Vanding Vanding Timer 3 LCD-Skærm Sprinkler Controller Beskrivelse: Med denne timer, du ikke længere behøver at bekymre sig om uden opsyn planter/blomster, når du går ud, og når du glemmer at vande dem i gang, behøver du ikke at dehydrere dem, og du behøver ikke\nRain Bird ESP-Mig-Serie Controllere 4-22 Station Modulære Indendørs eller Udendørs Controller\n4 station base kapacitet, der kan udvides op til 22 stationer bruge hot-swappable, 3 - eller 6-station udvidelse moduler (sælges separat) 4 individuelle programmer med 6 uafhængige starte gange per program, Stort LCD-display med nem at navigere på brugergrænsefladen og skive Regn Sensor input med override-kapacitet\nAC 110V Din-Skinne Ugentlige LCD-Programmerbar Timer Switch Tid Relay Switch\nBeskrivelse: DIN-Skinne Montering Digital elektronisk kontaktur med daglige og ugentlige programmer Velegnet til mange lejligheder og objekter. Genopladelige punkt 1.2 V/40mA, præcision, industrial-grade chips, stærke anti-indblanding. Gentag programmer med 16 on/off-indstilling\nAutomatiske Elektroniske Vand Timer Drypvanding Have Sprinkler Controller Med Automatisk Vandingssystem, Plante Haven Forsyninger\nAutomatiske Elektroniske Vand Timer drypvanding Have Sprinkler Controller med Automatisk vandingssystem, Plante Haven Forsyninger Funktioner: - Velegnet til kontrol af vandingsanlæg i den indenlandske sektor, som lawn sprinkler, sprinklere, drop, hus, osv. - Høj kvalitet plast materiale, holdbart\nAutomatiske Elektroniske Vand Timer LCD-Tv med Sprinkler Controller Udendørs Have, Vanding Enhed\n100% helt nye og høj kvalitet Funktioner: Stor skærm, automatisk skærmen lukker ned, nem at betjene.Den korteste vanding tid kan indstilles til 1 sekund, og den længste vanding tid er 300 minutter.Cyklus tid er fra 1 time til 23 timer, 1 dag. 2 dage.den længste cyklus er 15 dage.Der er midlertidig vanding


Mig og kreativiteten: Håndværker udfordring/konkurrence......\nJeg udfordrer jer! Til at "gøre det selv!" i forgårs manglede jeg simpelthen lige det rette papir til det LO jeg var ved at lave. Derfor gik jeg i gang med sværten og lavede noget selv.\nNu er min udfordring til jer...GØR DET SAMME, lav jeres eget papir! Det behøver ikke blive brugt som baggrundspapir, som jeg endte med at gøre, i bestemmer selv. Der skal dog være brugt en stor del af jeres hjemmelavede papir på jeres LO.\nOm i bruger sværte, maling eller ??? det bestemmer i selv, det skal bare være tydeligt i selv har haft fingrene i grisseriet!\nTanken er - når i har lavet jeres papir tager i et billede af det, sammen med de materialer i har brugt. Så laver i jeres LO, tager et billede af det og oploader det hele, til f.eks jeres blog eller et online galleri. Skriver en kommetar her på bloggen, hvor i linker til det sted jeres billeder ligger gemt - og voila, i er med i konkurrencen.\nJeg sponsorerer præmien, som til dels vil være inspireret af "at gøre det selv"...Håber i har lyst til at være med? Jeg vælger vinderen :-)\nHvis i har, skal i have lagt en besked i kommentarfeltet for dette indlæg inden d. 7. aug.\nI får lige mit udgangspunkt for dette lille udfordringsindlæg!\nMaterialer: Hvidkarton - bunden er farvet med Distress ink "brushed corduroy", den store franske lilje er versa color "82 black", den lille franske lilje er en cateye af farven "Lillac", jeg brugte en skabelon købt i bilka til at lave liljerne efter - supernemt!\nEllers har jeg brugt mønsterpapir fra Rusty pickle "here kitty kitty" hedder det, plus en gammel rest, som jeg ikke kan huske herkomsten af, blomster fra Prima og Bazzil, knapper fra?, raindots fra cloud9, Heidi Swapp alfabet, DCVW klistermærkealfabet og min egen håndskrift, og forresten en transperent til at skrive journalingen på....\nHåber meget i er blevet inspireret til at lege med! det er både nemt og sjovt! :-) Glæder mig til at se hvad i finder på!\nIndsendt af Kreateten kl. 09.36\nSpændende udfordring - og jeg må da bare sige WOW til dit franske-lilje-papir - det er simpelthen blevet SÅ flot !!\nTusind tak for inspirationen og udfordringen - det er LIGE hvad jeg står og mangler til et LO jeg er startet på :o)\n18. juli 2008 kl. 10.45\nEj, hvor spændende... Det må da helt sikkert prøves.\n18. juli 2008 kl. 13.27


Stresscoaching – Stress-Fri.Nu\nStresscoaching er den mest effektive vej ud af en stresslidelse. Du kan vælge at få en enkelt session eller rådgivning\n1 times stresscoaching: 800 kroner\nI forhold til en stresslidelse er 1 session sældent nok. Derfor kan du tage stresspakken, som rummer 7-8 sessioner, over 2-3 måneder. Stresspakken følger et nøje tilrettelagt og efterprøvet koncept udviklet af Bjarne Toftegård, der er leder af Forebyg Stress ApS.\nStresspakken privat: 5000 kroner\ni stresspakken får du 7-8 sessioner alt efter dit behov, samt alle bøger og materialer du skal anvende i forløbet\n1 times stresscoaching: 1100 kroner\nI forhold til en stresslidelse er 1 session sældent nok. Der for kan du tage stresspakken, som rummer 8 sessioner, over 2-3 måneder. Stresspakken følger et nøje tilrettelagt og efterprøvet koncept udviklet af Bjarne Toftegård, der er leder af Forebyg Stress ApS.\nStresspakken virksomhed: 6500 kroner\ni stresspakken får du 7-8 sessioner alt efter dit behov, samt alle bøger og materialer som du skal anvende i forløbet\nStresscoachingaftale for virksomheder:\nSom noget nyt har vi udviklet et koncept til virksomheder, såvel offentlige som private, der ønsker at forebygge, håndtere og behandle stress hurtigt og effektivt for deres medarbejdere. Aftalen indebærer at tilmeldte virksomheder garanteres certificeret og professionel stresscoaching til deres medarbejdere inden for 3 arbejdsdage. Den hurtige igangsætning bevirker, at medarbejderen hurtigere kommer i gang med afstressning, som er væsentligt for at kunne bearbejde og håndtere sin stresslidelse.\n1) garanti for opstart af certificeret og professionel stresscoaching, af medarbejderen, inden for 3 arbejdsdage\n2) 2 årlige gå-hjem-møder med viden om stress, forebyggelse heraf og gode råd til at undgå stress\n3) udarbejdelse af stresspolitik i virksomheden\n4) løbende mulighed for tilkøb af ekstra ydelser i forhold til stress og sundhedsfremmende tiltag i din virksomhed\n5) aftalen kan tilpasses efter den enkelte virksomheds ønsker, såfremt øvrige elementer ønskes indarbejdet i aftalen\nskriv en uforpligtende mail for at høre mere om virksomhedsaftalen\nKurser, foredrag og konsulentydelser\nStress-fri.nu tilbyder en række kurser, foredrag og workshops indenfor stress og stresshåndtering. Kurserne kan sammensættes til dine/jeres behov, og der kan således være tale om alt fra gå-hjem-møder af 1,5 times varighed til halve og hele kursusdage eller længerevarende kompetenceudvikling.


Hvordan er reglerne for askespredning?\nRegler for askespredning\nSpredning af afdødes aske over åbent hav er en smuk og rørende gestus, som samler familie og pårørende om et helt særligt øjeblik. Men der er enkelte regler og retningslinjer som skal overholdes, før en tilladelse kan bevilliges af Kirkeministeriet. Hos Godafsked.dk kender vi procedurerne ved askespredning og kan assistere jer i hele forløbet – fra start til slut. På den måde efterkommes afdødes ønsker på en mindeværdig og respektfuld måde, mens en erfaren bedemand varetager de praktiske gøremål og skaber rammerne om en smuk seance på det åbne hav.\nHvordan foregår askespredning?\nSpredning af aske over åbent hav kan blive aktuelt, hvis afdøde skriftligt har angivet ønske om det. I særtilfælde kan nærmeste familie og pårørende få indflydelse på beslutningen i tilfælde af, at der ikke fremligger nogen brugbar skriftlig dokumentation, eksempelvis i form af ’Min Sidste Vilje’ eller en Tro & Love erklæring. Der kan således anmodes om dispensation til askespredning, hvis det uden tvivl var afdødes sidste ønske samt at ingen i nærmeste familie modsætter sig det ceremonielle ritual.\nAskespredning efter bisættelse? Læs mere om bisættelse her\nHos Godafsked.dk hjælper vi familier i hele Danmark med at arrangere og planlægge smukke og respektfulde ceremonier ved spredning af afdødes aske. Vi kan være med helt fra højtideligheden i kirken eller ved bisættelse i kapel og sørger for rustvognskørsel til krematoriet til udlevering af asken i en søurne. Herefter er familien selv ansvarlig for spredningen af asken, men vi kan være med jer hele vejen, så intet overlades til tilfældighederne – hverken det praktiske eller det følelsesmæssige.\nForholdsregler ved askespredning\nDokumenteret ønske om askespredning fra afdøde\nSkal foregå over åbent hav og minimum 200 m fra land. (i enkelte tilfælde over større fjorde og bugte, men ikke over åbent land, skov eller søer)\nAsken må ikke opbevares i hjemmet\nUrnen må ikke nedsænkes i havet, men skal åbnes over vandoverfladen\nCeremonien må ikke vække opmærksomhed/opsigt\nUrnen destrueres typisk efter askespredningen\nEr du i tvivl om forløbet ved en bisættelse efterfulgt af askespredning, så kontakt en bedemand fra Godafsked og bliv klædt på til en højtidelighed der samler familien.\nAskespredning og klassisk højtidelighed\nHar afdøde nær familie i udlandet eller stærk tilknytning til andre steder end Danmark, så er det muligt at dele asken og få den ene halvdel enten begravet eller spredt til søs i Danmark og den anden halvdel transporteret til udlandet. Ønsker I at få delt asken, så kræver det yderligere tilladelse fra Kirkeministeriet.\nFind priser på askespredning her


ConSet 501-19 Vægmonteret Hæve sænke stel | Gratis levering\nConSet 501-19 Vægmonteret Hæve sænke ...\nConSet 501-19 Vægmonteret Hæve sænke stel\nSort - 3.422,99 krSølv - 3.422,99 kr\nHvad er Conset 501-19 Vægmonteret?\nEt enkeltsøjlet hæve sænke stel fra danske Conset til montering på veggen. Stellet består af 2 led, som er elektrisk drevet, så det kan justeres både lavt og højt. Selve stellet er pulverlakeret i enten sort eller sølv, så du er sikret et design der matcher dit kontor.\nHvad kan Conset 501-19 Vægmonteret?\nHæve sænke stellet kan løfte op til 80 kg, hvilket er rigeligt til almindeligt brug. Stellet har et hæve sænke interval mellem 68-120 cm. Stellets smalle design gør det nemt at montere de fleste steder på kontoret. Ved montering af flere styk i forlængelse kan du nemt etablere større arbejdsstationer.\nHvorfor skal du købe Conset 501-19 Vægmonteret?\nStellet er ideelt til dig, som skal bruge et mindre hæve sænke stel og har begrænset plads. Fungerer godt til dig, der skal have hæve sænke stellet monteret i hjørner eller smallere passager. Kan også bruges til opsætning af flere borde sammen, som det f.eks. kan ses i callcentre.


Nørregade 3 - 9000 Aalborg - Detailhandel/butik til leje på 109 kvm2 - Se mere info på Ejendomstorvet.dk\nNørregade 3, 9000 Aalborg\nVelbeliggende lejemål i Nørregade\nKontaktperson: Patrick Stjernholm Pedersen\nTelefon +45 2945 XX XX Se nummer\nSagsnummer: 59002085Type : Detailhandel/butik\nLejemålet har et samlet areal på i alt 109 m² fordelt på 101 m² butik samt 8 m² lagerplads. Fra butikslokalet er der adgang til toilet. Butikken har indgangsdør i ca. samme niveau med gågaden samt flotte udstillingsvinduer ud mod Nørregade. Udenfor lejemålet er der mulighed for udstilling af gadevarer eller borde og stole.\nFra Bredegade Torv er der forbindelse til gågaderne Algade og Slotsgade hvor bl.a. Føtex er beliggende. I gågaden Algade ligger en lang række kædebutikker, endvidere finder man Salling og Salling Roof top. Lejemålet er en attraktivt beliggende gågadebutik, der ligger tæt på Friis Shoppingcenter og Magasin – et hyggeligt område karakteriseret ved et godt kundeflow og aktivitetsniveau.\nNørregade, der de seneste år han gennemgået en smuk renovering ligger - efter Bredegade Torv i naturlig forlængelse af gågaden Algade. Omkring lejemålet ligger flere kædebutikker, herunder Flying Tiger of Copenhagen samt ONLY ligesom der er flere selvstændige caféer og vinbarer, hvilket giver et godt liv i gaden.\nI nærområdet findes gode parkeringsmuligheder – såvel tidsbegrænset som betalingspladser.\n109 m² heraf 101 m² butik og 8 m² lager\nTæt på Magasin og Friis Shoppingcenter\nHistorisk og charmerende bygning\nÅrlig leje: 230.000 kr. + drift


kan I hjælpe mig om ghetto og dagpenge - Ægteskabudengrænser.dk\nTilmeldt: 05.05.2018 23:43:54\nIndlæg af Ayesha Noor » 10.05.2018 02:34:07\nJeg har et par spørgsmål. Min mand er på dagpenge. Kan man søge om fammliesammenføring mens man er på dagpenge? Han har arbejdet fra 2010 til march 2018.\nanden spørgsmål er om ghetto område. Jeg bor på hørgården. som var ikke i list over ghettoområder 2017. Men nu er det på listen på nye ghetto områder i københavn. Kan det være at jeg få et afslag fordi jeg bor på hørgården efter nye regler.\nIndlæg af mh » 10.05.2018 16:29:17\nDagpenge fra a-kassen er ikke noget problem, men at den bolig I vil bo sammen i er på ghettolisten er et problem.\nIndlæg af Ayesha Noor » 10.05.2018 21:14:25\nboligen fremover ikke må ligge i et boligområde omfattet af en ny liste over boligområder, der mindst to år i træk opfylder 2 ud af de 4 kriterier vedrører tilknytning til arbejdsmarkedet, kriminalitet, uddannelse og bruttoindkomst, der aktuelt indgår på den såkaldte ghettoliste. det står på den her link.\nhttp://uim.dk/filer/nyheder-2018/aftale ... reform.pdf\nbetyder det ikke? at hvis jeg ansøger i 2018, betragter de ghetto områder liste over 2016 og 2017 eller 2017 og 2018. områden skal være på listen 2 år i træk. så måske gøre det ikke noget problem i min sag fordi Hørgården kommer på 2018 listen. den står ikke på listen tidligere\nIndlæg af mh » 10.05.2018 21:25:56\nDet tror jeg desværre ikke - jeg mener at 'ghetto-forbudet' gælder fra 1. juli i år og indtil videre.


Start med at gå ind på InterCasino. Udfyld så tilmeldingsformularen, med dine personlige oplysninger. Slut af med at verificerer spilkontoen med dit NemID. Når ovenstående er gjort, vil der stå 10 gratis spins klar til dig. Lav 1. Nyd nu blot spændingen direkte fra din mobil, tablet, iPad og PC.\nReview år: Et af de mest prisbelønnede og anerkendte casinoer på nettet?. InterCasino Anmeldelse — Du er sikkert forbi på denne side, da du er interesseret i at få svar på, hvorfor InterCasino har oplevet så generøs succes og vundet så mange priser som casinooperatør. Vi giver dig tyngende på disse spørgsmål, idet vi har undersøgt casinoet og på baggrund deraf lavet denne anmeldelse.\nProspekt Indhold InterCasino InterCasino er et nyere dansk casino, der ejes af Dumarca Gaming Ltd — en virksomhed, der laver casinoløsninger, og som er kropslig placeret på Malta. Virksomheden har eksisteret i mange år, faktisk sidenog det betyder altså, at de har utrolig meget erfaring, når det kommer indtil at udvikle online casinoer. Dumarca Gaming Ltd har dog ingen erfaring inklusive online casinoer på det danske afsætningsmarked — dette kan dog ikke umiddelbart mærkes på InterCasino. InterCasino har dengang også en dansk licens, som er udstedt af Spillemyndighederne, og det er det vigtigste for et dansk på casino. Den danske licens, der altså udstedes af Spillemyndighederne, er din vished. Spillemyndighederne kontrollerer nemlig, at alt om dine penge sker retmæssigt. Derudover kan du glædes over, at dine gevinster udbetales til dig skattefrit. Herunder kan du læse meget mere om InterCasino — du får nemlig meget yderligere information om casinoet samt en kritik af det.


Mediano Håndbold — Vi lukker Herreligaens slutspil og tager et smugkig på semifinalerne\nPodcast: Her kigger vært Emil Halkier i selskab med Jesper Fredin og Oliver Jørgensen tilbage på det netop færdigspillede slutspil i Herreligaen, frem mod nogle ekstremt definerende uger med semifinaler på programmet og ind i det Challenge System, der fra den kommende sæson prøves af i de hjemlige ligaer.\nVi har fået en række svar. Vi ved, hvem der ikke skal spille semifinaler i Herreligaen. Vi ved, hvem der skal. Og så ved vi nu også, at Jesper Fredin og Oliver Jørgensen kan være særdeles svære at stille tilfredse. Specielt førstnævnte. En Faxe Kondi Booster er ikke bare en Faxe Kondi Booster, måtte vært Emil Halkier sande, da han for anden gang i streg mødte op med en “forkert” version af den læskende energidrik til HØJ-træneren. Trods endnu en halvdårlig start og forsinkelse på en times tid grundet to meget snakkesalige fodboldfolk fra Mediano, lykkedes det dog at komme i mål.\nHermed en udsendelse fra Mediano Håndbold med fokus på den sidste del af Herreligaens slutspil krydret med en snak om det kommende Challenge System og et lille smugkig på semifinalerne, hvor GOG møder Skjern, mens Aalborg har fået fornøjelsen af Bjerringbro-Silkeborg, samt en afsluttende snak om nedrykningsdramaet mellem KIF Kolding og TM Tønder.\nHvor svært det er at købe den rigtige Faxe Kondi Booster til Jesper Fredin\nOm tophold, der har leveret svingende i slutspillet, men også om selvsammes evne til at stemple ind, når det spidser til\nRidser i Aalborg-lakken, små panderynker, skader og mulige defensive udfordringer\nSkjern Håndbolds sjette semifinale på syv sæsoner, forskellene før og efter Markus Olsson, Thomas Mogensens betydning for Skjern og profilens samarbejde med Jesper Konradsson\nOm vi er blevet klogere på GOG’s aktuelle niveau, evne til at klare pres og fynboer uden Lasse Møller og Niklas Kirkeløkke\nEt BSV-hold, der virker slidte og bekymringer omkring Markussens tilstand\nEn diskussion om det kommende Challenge System, fordele, ulempe, bekymringer og spørgsmål, som kræver svar, før systemet kommer til at fungere\nSituationen fra de sidste minutter mellem GOG og Bjerringbro-Silkeborg. Var der angrebsfejl? straffe? Ville Challenge-knappen have hjulpet?\nGennemgang af de to semifinale-match ups, og hvad man skal holde øje med i de opgør\nNedrykningsdramaerne mellem KIF Kolding og TM Tønder\nMay 15 Special med idrætsforsker Merete Møller: Fra verdensmester til håndboldinvalid


VITRAL Skyvision Walk-On: Batiweb Award, 2012!\nVITRALs prisvindende produkt\nVITRAL Skyvision Walk-On: Kåret som det bedste ovenlys i kategorien ”Fenetre et Veranda” (”Vinduer og Verandaer”) ved den franske Batiweb Award, 2012.\nVITRAL kan med stolthed annoncere, at vores Skyvsion Walk-On ovenlys til flade tage har vundet den prestigefyldte Batiweb Award i kategorien ”Vinduer og Verandaer” i Frankrig. Prisen blev modtaget af Vitrals forhandler i Frankrig, CAST-PMR\nVITRAL Skyvision Walk-On\nVITRAL Skyvision Walk-On er et ovenlys til flade tage, og designet til montage direkte ovenpå taget, på steder, hvor man ønsker gående trafik. Kombinationen af et rammeløst design, maksimal lysindtrængen, meget høj termisk isoleringsevne og lufttæthed giver et unikt produkt.\nDe fabriksfremstillede, svejste aluminiumsrammer og et specielt 52 mm 3-lags glas, er testet for belastninger på 500 kg/kvm. Yderligere information om Skyvision Walk-On og andre typer Skyvision produkter til flade tage kan findes her\nI løbet af året har medlemmer af industrien, på tværs af Europa, kunnet stemme på deres favorit-produkt indenfor 19 forskellige kategorier i Batiweb.com. Priserne tildeles virksomheder indenfor byggematerialeindustrien.\nMed sin etablering i 1996 er Batiweb blevet Frankrigs største database for byggematerialeprodukter. Batiweb Awards er tildelt efter at ikke færre end 45.000 medlemmer har stemt på hjemmesiden. Award-ceremonien blev afholdt den 19. marts, 2012, i Paris.\nHos VITRAL er vi er stolte over at modtage Batiweb Award’en, som en af de førende leverandører af ovenlys. Se mere om vores produkter her eller kontakt os for yderligere information!


Bestil Ben Original Part Number 00510002 0.142 8MM – 37 kr.\nBen Original Part Number 00510002 0.142 8MM\nUniversal adjustalbe foot 8 mm (Læs mere)\nNavn: Ben Original Part Number 00510002 0.142 8MM\nKategori: Hus & Fritid > Hvidevare > Vaskemaskine Reservedele > Niveau Fod\nEn lang række internet forretninger tilbyder nu om dage alverdens leveringsmodeller. En af de mest moderne er på nuværende tidspunkt udleveringssteder, som gør at du kan hente de nyindkøbte varer lige præcis når det passer ind i din kalender. Denne er altså i høj grad fleksibel, og typisk tilmed den mindst kostelige form for levering ved køb af Ben Original Part Number 00510002 0.142 8MM.\nDu burde ligeledes vælge at vælge at få sendt til din bopæl eller ud til dit arbejde. Leveringsmetoden bliver almindeligvis et hak mere omkostningsfuld, men derudover særligt ligetil. Den billigste løsning til levering kan ikke modsiges at være at du selv henter produkterne, som dog beroer på at du befinder dig med kort afstand til internet selskabets bopæl.\nLeveringstidspunktet på Hus & Fritid > Hvidevare > Vaskemaskine Reservedele > Niveau Fod er super vital forudsat vi har behov for produktet fluks, så af den grund er det ganske vigtigt at du kigger nærmere på det estimerede leveringstidspunkt for den aktuelle vare.\nEn lang række internet butikker frembyder dag-til-dag levering på en lang række af deres varer, eksempelvis Ben Original Part Number 00510002 0.142 8MM, men husk at det afhænger af at ordren aflægges tidligere end et givent klokkeslæt, sådan at de kan nå at få bestillingen hen til fragtfirmaet forud for at personalet har fyraften.\nVisse online forhandlere præsterer levering uden betaling, men tit kun såfremt man shopper for en fastsat pris. Ellers skal man vælge den prisbilligste leveringsform, der typisk – uden hensyn til om man befinder sig tæt på Vejle, Nakskov eller Ebeltoft – vil blive at få fragtfirmaet til at levere produkterne til et udleveringssted.\nDet er ultra praktisk for internetbrugere at sammenligne priser hos forskellige outlets på nettet, og så har mange internet forhandlere fundet det uundgåeligt at reducere udsalgspriserne på mange af deres produkter – til piger og drenge, og samtidig også til kvinder og mænd – helt i bund, og endda nogle gange byde på fragt uden omkostninger.\nDerfor kan det alligevel være indbringende at kigge forbi nogle få internet forhandlere efter rabat på Ben Original Part Number 00510002 0.142 8MM inden du gennemfører dit køb, sådan at du er garanteret at opnå den billigste pris.\nDu skal ikke desto mindre være så påvagt, at når en forretning på nettet annoncerer bedst i test varer for en udsalgspris der kan virke usædvanlig gunstig, er det i nogle tilfælde være et tegn på en fup online forretning. Kortkøb er heldigvis indbefattet af en foranstaltning, der dækker køber imod uægte internet shops.\nVi tilråder kortbestillinger eller MobilePay. Som en anden løsning kunne du drage nytte af en afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, forudsat du tilstræber at godtgøre pengene senere.\nForinden folk handler hos en online butik bør de i princippet have øje for webbutikkens handelsaftale, men det er gerne ikke særlig sjovt.\nEt nemt alternativ kan derfor være at se hvorvidt e-butikken er godkendt af e-mærket, som ofte er en antydning af at internet shoppen efterkommer de danske regler, tillige med at webshoppen en gang i mellem undersøges af sagkyndige der mestrer retningslinjerne. Det giver dig chance for bistand, for så vidt du skulle få udfordringer som følge af din shopping.\nTilsvarende tilrådes det at man er hensynstagende til de elementære reglementer der kan influere på handlen, som for eksempel den byttepolitik internet butikken anvender. I den sammenhæng er det ydermere essesentielt, at man altid sikrer sin kvittering, således man når som helst kan vidne om ordren af Ben Original Part Number 00510002 0.142 8MM, uden hensyn til om man shopper til en herre eller dame.\nTrustpilot forærer dig forholdsvis udmærkede genveje til at studere en længere række aktuelle køberes ratings og derfor anbefales det, at du gennemsøger internet webshoppens omtaler af Ben Original Part Number 00510002 0.142 8MM forinden du shopper.\nFacebook frembyder endvidere fuldstændig tiltalende metoder til at få kendskab til online forretningens kundefokus. Derudover ses endda internet selskaber hvor kunder kan frembringe en omtale af ordreforløbet, som ydermere må benyttes til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nDenne hjemmeside er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har faste samarbejder med en del internet forhandlere når vi introducerer butikkernes varer, og tjener honorar når de personer vi sender videre fuldfører en ordre.\nInformationer angående produkter og online selskaber opdateres hyppigt, men vi kan ikke stilles ansvarlig for ændringer der muligvis er lavet siden seneste opdatering af vores data.