UNIvers NYH E DER I NTE RNATI O NAL FAGLI G U DVIKLI NG TE MA: MASS EUNIVERS ITET DEBAT OG M EGET M E RE... - PDF\nUNIvers NYH E DER I NTE RNATI O NAL FAGLI G U DVIKLI NG TE MA: MASS EUNIVERS ITET DEBAT OG M EGET M E RE...\nDownload "UNIvers NYH E DER I NTE RNATI O NAL FAGLI G U DVIKLI NG TE MA: MASS EUNIVERS ITET DEBAT OG M EGET M E RE..."\nLudvig Gabriel Bertelsen\n1 På et tidspunkt vender hverdagen tilbage... Læs om 11. septembers betydning på side 8 UNIvers 13. NYH E DER I NTE RNATI O NAL FAGLI G U DVIKLI NG TE MA: MASS EUNIVERS ITET DEBAT OG M EGET M E RE... W W W. AU.DK /UNIVERS #10 sept Tillykke > med de 83 år Foto: Jesper Rais Aarhus Universitet fejrede sin 83 års fødselsdag med en stor aftenfest i Musikhuset fredag den 9. september. Dagen blev også markeret i universitetets aula, da en ny æresalumne, fire æresdoktorer og en række andre prismodtagere blev hædret. LÆS MERE PÅ SIDE 3 Universitetsdirektør: Jeg forstår frustrationen Hvem løser hvilke opgaver og på hvilket administrativt niveau? Universitetsdirektøren forstår, at der vil være usikkerhed blandt medarbejderne, indtil den daglige drift falder på plads. Af Kristian Serge Skov-Larsen Jeg er klar over, at der findes frustrationer i organisationen, fordi man ikke har klarhed over, hvordan og hvor opgaver skal løses, og hvordan medarbejdernes fremtidige arbejdssituation er. Mit svar er, at det er problemer, som vi er i fuld gang med at løse. Sådan siger universitetsdirektør Jørgen Jørgensen som reaktion på >> flere forskerfrustrationer nogle beskrevet i denne avis over, at det endnu er uklart, hvordan den LÆS OGSÅ I DETTE NUMMER fremtidige administrative hjælp skal sikres. To store ændringer At der er brug for hurtig afklaring, forstår universitetsdirektøren sagtens. Hvis man som bruger af organisationen er i tvivl om, hvor man kan få løst sine opgaver, så bliver man frustreret. Det tager vi meget alvorligt og gør noget ved. Men samtidig håber jeg på forståelse fra Aarhus Universitets medarbejdere i overgangsfasen. Vi har på én gang foretaget to store organisationsændringer, fra ni til fire attracting brains professor takao kato has an idea on how to attract the brightest heads to denmark and is backed up by his research. read more > PAGE 2 hovedområder og en nyindretning af administrationen, hvor målet klart er at opnå en bedre og mere smidig administrativ understøttelse af de faglige aktiviteter. Der arbejdes på højtryk på at få afklaret, hvor opgaverne skal løses og af hvem, siger han. Hvordan findes brugernes behov? Netop snitfladerne i de administrative søjler er et af de elementer, som lektor Jørgen Bundgaard spørger til i et debatindlæg i denne avis. Hvordan kan de dimensionere 11. september 10 år efter tvillingetårnene kollapsede i new yorks centrum, gør tre eksperter status på frygten i samfundet i dag. læs mere > SIDE 8 forholdet inden for søjlen imellem det centrale og de decentrale niveauer, når man ikke er bekendt med brugernes behov og ønsker til service? skriver han blandt andet. Bo Riemann, der er institutleder på det nye Institut for Bioscience, forklarer samtidig i en artikel, at det ikke er nogen nem opgave at få afklaret opgaveløsningen. Det er lidt af et kapløb med tiden at få alle administrative procedurer på plads. Vi skal jo i gang med at forberede 2012 og lave strategi- og handleplaner. nye it-systemer i slipstrømmen på universitetets øvrige forandringer følger også en masse nye tiltag på it-fronten. univers guider dig igennem de nye systemer. læs mere > SIDE 9 Flere brikker på plads Netop den behovsafklaring, som Jørgen Bundgaard nævner, er noget af det, som tager tid i processen, forklarer Jørgen Jørgensen. Det, vi arbejder med lige nu, er en gensidig forventningsafstemning, hvor det aftales, hvilke opgaver forskerne kan forvente at få løst i administrationen. Medarbejderne vil ikke møde på arbejde en dag, og så er alt på plads. Men gradvist over de næste måneder vil tingene falde på plads, lover han. >> LÆS MERE på SIDE 4, 6-7 plads til flere? universitetet kan godt uddanne flere, men det kræver mere pædagogisk fokus, siger au-forskere. læs temaet > SIDE 10-11\n2 2 INTERNATIONAL Foto: Jesper Rais Aarhus University Celebration Aarhus University celebrated the anniversary of its foundation on Friday 9 September. The celebrations began in the afternoon, with speeches, research lectures, musical interludes and awards of prizes in the University Main Hall. In accordance with its tradition, Aarhus University awarded an honorary doctorate in each of the main disciplinary areas. The four researchers awarded the title of 'doctor honoris causa' in 2011 were Professor Francis Fukuyama (Arts), Professor George M. Whitesides (Science and Technology), Professor Timothy A. Springer (Health) and Professor Anne O. Krueger (Business and Social Sciences). In the evening, the celebrations continued at the Concert Hall. Course: Working across Cultures The International Center is giving the course "Working across Cultures" for employees of Aarhus University who work in an international environment or who come from overseas themselves. The objective of the programme is to provide participants with an in-depth cultural awareness and understanding of cultural differences in the multi-cultural workplace. In addition, it aims to provide the necessary tools and techniques for the improvement of cross-cultural interactions and for people to become inter-culturally competent. The course will be held on 26 September and 2 December There are still places available, so if you are interested, please send an to: Building a wall, or lowering the bar? TALENT STRATEGY Send a permanent Danish residence permit with every foreign elite student's degree certificate. That is a proposal by an American-Japanese guest professor at Aarhus University as a strategy to use if Denmark is to attract the world s best and brightest. Arkivfoto: Lars Kruse By David Vranicar Takao Kato was born in Japan. He is an economics professor in the United States, and he can hardly speak a word of Danish. That said, Denmark may want to listen to what he has to say. Takao, from Colgate University in America, is currently at the Aarhus School of Business, Aarhus University, as the Otto Mønsted Visiting Professor of Economics. He recently completed research examining the effect that United States immigration policy has on the quality of international students that United States universities are able to attract. An additional hurdle Takao's research shows that the USA's decision in 2003 to reduce the number of work visas for skilled immigrants had a drastic effect in terms of scaring away the best students. The 2003 policy change, which did not at all affect the allocation of student visas, thus actually had an unintended consequence of reducing the number of international students with gilt-edged examination certificates coming to the USA. Professor Takao explained these findings by the fact that gifted international students tend to choose U.S. universities as part of their long-term career/life plan to migrate to the U.S. as skilled migrants after graduation. Well, suppose you re a gifted international student. You are considering going to the U.S. for university, and you re pretty sure you can get a job offer from an U.S. employer after you are done. But now you have this additional hurdle to overcome: there won t be as many work visas when you re done with school. Prior to 2003, almost anyone with a job offer from a U.S. firm was granted a work visa, and that has not been the case since the policy change, he says. Send a permanent residence permit with the diploma. Takao therefore sees in his research results a strategy for countries that want to compete internationally for brains. Thinking positively about this logic, you could design a competitive national strategy for global talents. Let s say Denmark might decide to introduce a simple policy along these lines. The government could say that if you graduate from a Danish university with a strong academic record, we re going to attach a Danish permanent residence permit to your diploma. Some of the best and brightest students might be then enticed to come to Danish universities instead of U.S. universities, and decide to stay in Denmark after spending four About Takao Kato's Research years developing a familiarity and an affinity with the country. Recent research shows that highlyqualified immigrants contribute significantly to the domestic economy by creating jobs as innovators and entrepreneurs, and by helping domestic firms expand globally as key employees with international knowledge. In October 2003, the U.S. government reduced the number of available H-1B visas drastically. An H-1B is a work visa given to skilled workers coming to America. Prior to this policy change, the USA had an annual allotment of 195,000 H-1B visas; afterwards, the total was cut to 65,000, a 67 percent reduction. Suspecting that the impact of this restriction would extend beyond skilled workers coming to the U.S., Kato, together with his co-researcher, Chad Sparber, analysed the average SAT scores and grade point averages (GPA) of students from abroad who applied for admittance to U.S. universities. Their sample period was between 2001 and 2008, giving them a number of years on either side of the H-1B change. The average SAT score for international applicants was found to have gone down by about 1.5 percent. This 1.5 percent drop in average SAT scores is statistically significant and economically meaningful, and the researchers also found approximately the same decline when they looked at GPA. When the researchers tried to establish why the average had gone down, it turned out that fewer high-ability people were applying, not that low-ability people were suddenly crowding in to the application process. So the change resulted mostly from those high-ability international students who were discouraged by the policy change not applying. Recent research shows that such talented skilled immigrants contribute significantly to the domestic economy by creating jobs as innovators and entrepreneurs. The research is to be published in the Review of Economics and Statistics. UNIvers Bjørg Tulinius Ansv. redaktør T: E: Helge Hollesen Journalist T: / M: E: Ida Hammerich Nielson Journalist T: / M: E: Kristian Serge Skov-Larsen Journalist T: E: Gunver Lystbæk Vestergård Journalist T: E: Peter Nicolaisen Journalistpraktikant T: E: Astrid Hellerup Madsen Studenterskribent M: E: Lasse Emil Frost Studenterskribent M: E: Sanne Hyldgaard Studenterskribent M: E: Lars Kruse Fotograf T: E: Jesper Buch Rais Fotografelev T: E: Roar Lava Paaske Fotografelev T: E: Nikolai Lander Grafisk designer M: E: Nis Gersbøll Multimediedesigner M: E: Hreinn Gudlaugson Grafiker T: E: Udgives af Aarhus Universitet. Kontrolleret oplag: i perioden 1. juli juni 2010 Den nyeste udgave af UNIvers kan findes i standere overalt på universitetet. Næste nummer udkommer 26. september. Deadline for indlæg 19. september kl. 10. Fredrik Nielsens Vej 5, bygn Aarhus C T: E: W: Annoncer: dgmedia Tryk: Hornslet Avistryk ISSN:\n3 ÅRSFEST 3 Årets æresdoktorer Fire markante forskere blev udnævnt til æresdoktorer til Aarhus Universitets årsfest fredag den 9. september. De fire æresdoktorer har på hver deres fagområde præsteret absolut topforskning, og i løbet af deres karrierer har de på forskellig måde bidraget til at udvikle forskning og uddannelse på Aarhus Universitet. Der udnævnes traditionen tro én æresdoktor per hovedområde, som fremover vil kunne kalde sig doctor honoris causa ved Aarhus Universitet. Æresdoktorerne er: professor Francis Fukuyama (Arts), professor George M. Whitesides (Science and Technology), professor Timothy A. Springer (Health), professor Anne O. Krueger (Business and Social Sciences). Årets æresalumne 2011 Årets æresalumne er professor ved Harvard University Lene Vestergaard Hau, der vækkede opsigt verden over, da hun i 1999 sænkede lysets hastighed. Siden har Lene Vestergaard Hau og hendes forskerteam både stoppet lyset, omdannet lys til stofform og flyttet det. Lene Vestergaard Haus forskerkarriere begyndte på Aarhus Universitet i 1980 erne, hvor hun studerede fysik. De første mange år i USA tog hun jævnligt tilbage til AU for at diskutere sine nye projekter med sine gamle lærere. Instituttet blev min videnskabelige familie, og jeg er vendt tilbage til dem i løbet af årene og gør det stadig med jævne mellemrum, siger hun. Foto: Lars Kruse Foto: Jepser Rais Fredag den 9. september fik Dorthe Ravnsbæk en anerkendende hæder fra Aarhus Universitet, da hun modtog et særligt rejselegat til forskningsrejser på kroner. Forskning er et kreativt fag PRISUDDELING I sommer blev Dorthe Ravnsbæk udnævnt til Europas bedste ph.d.-studerende. I fredags hædrede Aarhus Universitet hende med et særligt rejselegat. Og hvis hun og hendes forskerkolleger får et gennembrud, kan de ændre verden, som vi kender den. Af Kristian Serge Skov-Larsen -Problemet med vedvarende energi er, at solen ikke altid skinner, og at vinden ikke altid blæser. Derfor er vi nødt til at opbevare energien. Det kan for eksempel gøres ved at omdanne energien til hydrogen, som man på et senere tidspunkt kan omdanne til energi igen. Problemet med den løsning er, at hydrogen normalt er en gas og fylder relativt meget med de teknologier, vi har til opbevaring lige nu. Derfor forsker vi i at udvikle faste stoffer, som kan opbevare hydrogen i kompakte og sikre tanke. Det sker ved at eksperimentere og manipulere med materialer helt nede på atomart niveau. Sådan forklarer ph.d.-studerende Dorthe Ravnsbæk den forskning, der danner grundlag for den ph.d.-afhandling, som hun netop har afleveret og skal forsvare til oktober. Dermed bevæger hun sig sammen med kollegerne på Interdisciplinary Nanoscience Center (inano) i et felt, der potentielt kan revolutionere alt energiforbrug på planeten. Det handler om strømmen fra vindmøller og solfangere, som kan gemmes i stedet for at forsvinde op i den blå luft, hvis det ikke bruges med det samme. Om biler, der udstøder vand i stedet for CO2 og ikke forurener jordens atmosfære. Og i sidste ende et stort skridt i retningen af et farvel til de udskældte fossile brændstoffer såsom olie og kul. Et klap på skulderen Fredag den 9. september fik Dorthe Ravnsbæk en anerkendende hæder fra Aarhus Universitet, da hun modtog et særligt rejselegat til forskningsrejser på kroner til universitetets årsfest. Også tidligere på sommeren blev den unge forsker hyldet dengang med intet mindre end prisen som Europas bedste ph.d.-studerende, som bliver uddelt af den fælleseuropæiske græsrodsorganisation Euroscience. Begge priser er et kæmpe klap på skulderen og en anerkendelse af det arbejde, som min forskergruppe og jeg selv har lavet. Det betyder rigtig meget, at der bliver lagt mærke til det arbejde, vi laver både internationalt og herhjemme, siger hun. Selvom det måske ikke umiddelbart virker sådan udefra, er forskning et meget kreativt fag, hvor det er nødvendigt i den grad at kunne tænke ud af boksen og forny sig selv hele tiden. Dorthe Ravnsbæk, ph.d.-studerende, inano og Institut for Kemi Den hellige gral Når forskerne i inano-centeret arbejder, sker det ved at manipulere stoffernes sammensætning helt ned på det atomare niveau. På den måde kan man i laboratoriet skabe nye materialer med særlige egenskaber, der kan gøre alt fra at forhindre en sofa i at blive beskidt til at dosere kræftmedicin det helt rigtige sted i kroppen. Eller fastholde brint på en ny, nem og ufarlig måde. Den hellige gral er at finde et materiale, der kan opbevare en masse hydrogen, som ikke fylder ret meget, ikke vejer ret meget, ikke koster ret meget og virker ved temperaturer mellem 40 og 80 grader celsius, forklarer Dorthe Ravnsbæk. Begyndte med bachelor Hendes egen interesse for de små materialers potentiale for brintopbevaring begyndte med et opslag af mulige bacheloropgaver på inano. Arbejdsområdet lød rigtig spændende, det havde en umiddelbar anvendelse og var nemt at forholde sig til. Hovedformålet med vores arbejde, selvom det stadig har karakter af grundforskning, er egentlig rimelig lige ud ad landevejen. Men der er selvfølgelig store udfordringer, inden vi når dertil, siger den unge ph.d.-studerende. Et kreativt fag Forskerne i Dorthe Ravnsbæks gruppe arbejder ved hele tiden at bruge deres eksisterende viden til at konstruere nye materialer, som de tester. Resultaterne bruger de så til at skabe nyt igen. Selvom det måske ikke umiddelbart virker sådan udefra, er forskning et meget kreativt fag, hvor det er nødvendigt i den grad at kunne tænke ud af boksen og forny sig selv hele tiden. Samtidig er det selvfølgelig nødvendigt at arbejde hårdt, hvis man vil opnå de rigtigt gode resultater. Gevinsten er, at man udvikler sig både fagligt og personligt i løbet af et ph.d.-forløb og får muligheden for at fordybe sig i noget, man synes er spændende. Et markant skifte Dorthe Ravnsbæk har været på den såkaldte 4+4-ordning, hvor man begynder på sit ph.d.-forløb efter et år på kandidatuddannelsen. Og det var et markant skifte, forklarer hun. Når du bliver ph.d.-studerende, får du et helt andet ansvar. Nu drejer det sig ikke udelukkende om at dygtiggøre sig selv og klare sig godt til eksamen. Andre skal også have glæde af det, du laver. Og jeg synes, det har været virkelig godt at være involveret i noget, der har et større perspektiv end bare næste eksamen. Og det har vores forskning virkelig, siger hun.! Dorthe Ravnsbæk: 28 år Bachelor i kemi i 2006 Har netop afleveret sin ph.d.- afhandling på inano og Institut for Kemi Fik i juni prisen European Young Researcher Award 2011 Fik fredag den 9. september Aarhus Universitets rejselegat\n4 4 NYHEDER Foto: Jesper Rais Ikonhøjhus først klar i 2018 Der vil gå syv år, inden højhusbyggeriet AU Arts and Business Building står klar. Sådan lyder det fra prorektor Søren E. Frandsen, der tidligere har vurderet 2016 som et muligt indflytningsår. - Vi ønsker, at der gøres meget ud af det arkitektoniske, og når man hæver overliggeren på det område, koster det på tiden, siger han. Højhuset er sammen med en ventet overtagelse af det tidligere Århus Kommunehospital én af to store bygninger, der skal huse den forventede vækst i studerende og forskere, som Aarhus Universitet forventer i fremtiden. Ekstremisme i Europa Onsdag den 14. september afholder Centre for Studies in Islamism and Radicalisation (CIR) konference om det ekstreme højre i Norge. Konferencen, The Extreme Right in Norway, er den første af en række konferencer om ekstremisme i Europa i dag: højre-, venstre- og islamisk ekstremisme. På konferencen, der finder sted onsdag den 14. september kl i Vandrehallen, kan man møde tre norske forskere fra henholdsvis Bergen og Oslo. Der vil også være bidrag fra Hans-Jørgen Schanz og Frederik Stjernfelt fra AU. Der er gratis adgang, og alle interesserede er velkomne. Tilmelding er ikke nødvendig. Udfordringer er sparket til hjørne FAGLIG UDVIKLING Kulturforskelle og geografi er to af de store udfordringer på et af de nye institutter, som er ved at tage form på Aarhus Universitet. Af Helge Hollesen To forskellige traditioner skal til at spille sammen på det nye bioscience, hvor fire tidligere afdelinger af Danmarks Miljøundersøgelser (DMU) er lagt sammen med Biologisk Institut. Fagligt er det nye institut kommet godt fra start med et frugtbart todagesseminar i august. Det fostrede 12 faggrupper på tværs af de mange adresser, instituttet endnu er spredt på i blandt andet Aarhus, Roskilde, Silkeborg og Kalø. Derimod er et par store udfordringer foreløbig skudt til hjørnespark, som institutleder Bo Riemann formulerer det. Og ved hjørneflaget er det blandt andet op til dekanen på Science and Technology at finde ud af, hvad der skal ske med bolden. De hurdler, som instituttet skal overvinde, gælder blandt andet økonomi og personaleledelse. På begge felter har instituttets omkring 350 forskere forskellige traditioner. At bearbejde de forskelle kommer til at tage tid, erkender Bo Riemann. Integreret personaleledelse Institutlederen kommer fra en stilling som forskningsleder ved DMU, og herfra er han vant til, at personaleledelse er en integreret del af det faglige arbejde. Derfor vil han også gerne have, at personaleledere indgår i teamledelsen af nye tværgående faggrupper. På de gamle DMU-afdelinger kommer mange opgaver ind, som forskergrupper skal løse i løbet af få dage, og det stiller store krav til personaleledelse, for at det skal glide. Samme tradition har det gamle biologi ikke, så vi skal lære at forstå hinandens modeller, siger Bo Riemann. Foreløbig må han konstatere, at 8000 C og de tidligere DMUafdelinger ikke er helt enige om, hvor og hvordan personaleledelsen skal placeres. Måske vi må tillade nogle for- skelle i en overgangsperiode, siger institutlederen. Ender det med en DMU-model, får nogle af de store faggrupper flere personaleledere. Fakultetet har nemlig besluttet, at en personaleleder højst skal have ansvar for udviklingssamtaler, kompetenceløft med videre for mellem 15 og 25 medarbejdere C får egen økonomi De 12 tværgående faggrupper på bioscience supplerer de eksisterende forskningsgrupper og skal være primus motor i at styrke tværfagligheden og integrationen mellem det gamle DMU og biologerne på 8000 C. Grupperne er sammensat ud fra forskernes ønsker og vælger selv deres faglige ledere. De faglige ledere kommer til at høre under den viceinstitutleder, som de deler adresse med på instituttets fire lokaliteter. Og her vil bioscience foreløbig fortsætte med to forskellige økonomiske systemer, som henholdsvis det gamle universitetsinstitut og den tidligere sektorforskningsinstitution har været underlagt. Vi vil ikke blande de to systemer sammen, før vi får nye retningslinjer i Derfor får 8000 C foreløbig en særskilt økonomi, forklarer Bo Riemann, som peger på etableringen af en sikker drift på det nye institut som endnu en udfordring. Det er lidt af et kapløb med tiden at få alle administrative procedurer på plads. Vi skal jo i gang med at forberede 2012 og lave strategi- og handleplaner. Så der er stort behov for at få en total afklaring på de administrative procedurer meget, meget snart. Folkesundhed på syv adresser FAGLIG UDVIKLING Der skal være endnu mere fokus på tværfagligheden, siger leder af det ny Institut for Folkesundhed. Foto: Lars Kruse Af Helge Hollesen Da forårets institutfusioner faldt på plads blev Institut for Idræt en del af et nyt institut for Folkesundhed på Health i stedet for en fortsat fremtid på Science and Technology. Det skete til medarbejdernes store overraskelse og vrede, da de slet ikke var orienteret om, at den mulighed var i spil. Nu har bølgerne lagt sig, medicin- og idrætsforskere har haft den første sondering af mulighederne for samarbejde, og med input i første omgang fra instituttets seniorforskere arbejder institutleder Søren K. Kjærgaard videre med den kommende struktur. For ham er udfordringen af få endnu mere fokus på den tværfaglighed, der i forvejen præger forskningen i folkesundhed og idræt. Og så er der de logistiske øvelser, som er forbundet med at have seks-syv adresser i Aarhus. Det ville være optimalt at få aktiviteterne samlet i et hus, lyder det fra manden, der står i spidsen for de næsten 300 ansatte på instituttet. Jeg ser det som en væsentlig gevinst, at andre ekspertiser nu kan tilføjes, når vi skal ud at lave projekter sammen med kommuner og andre partnere eller søge eksterne midler. Søren K. Kjærgaard, institutleder, Institut for Folkesundhed Viderefører profil Geografien er dog ikke afgørende for, at Søren K. Kjærgaard i sin organisationsplan opererer med viceinstitutledere til AUstrategiområder, sektionsledere til fagområder og forskningsledere til tværfaglige forskergrupperinger. Derfor indgår det i overvejelserne, at idræt får en sektionsleder. Søren K. Kjærgaard understreger også, at idræt skal videreføre den idrætssociologiske-humanistiske profil og den fysiologisk orienterede profil, som er opbygget gennem årene. Og så ser jeg det som en væsentlig gevinst, at andre ekspertiser nu kan tilføjes, når vi skal ud at lave projekter sammen med kommuner og andre partnere eller søge eksterne midler. Jeg ser gode muligheder for samlet at kunne melde stærkere projekter ud, siger Søren K. Kjærgaard. Han peger bl.a. på et tema om fysisk aktivitet og sundhedsfremme, som fakultetet også støtter. Måske vi skulle anskaffe nogle institutcykler, siger Søren K. Kjærgaard, der står i spidsen for Institut for Folkesundhed, hvor geografien er en af de udfordringer, som skal overvindes.\n5 Bliv knivskarp Tillægs - UDDannelsen UDByDes nu også i københavn til at formidle Dit fag Tag tillægsuddannelsen i journalistik På tillægsuddannelsen lærer du de journalistiske arbejds metoder, der gør dig i stand til at vinkle en historie samt til- og fravælge oplysninger. Du lærer også at definere din målgruppe og formidle dit fag i et aktivt sprog. Og så kommer vi ind på, hvilke medier du kan benytte til konkrete opgaver, og hvornår det er relevant at kontakte pressen. > Tillægsuddannelsen henvender sig til kandidatstuderende og varer ét semester. > Semestret kan meritoverføres og indgår som en del af dit studie. > Uddannelsen er gratis og SU-berettiget, og kan læses i enten Århus eller København. informationsmøde i københavn ManDag D. 19. september og i århus tirsdag D. 20. september Rina Ditlevsen Medievidenskab og supplering i retorik og formidling fra aarhus Universitet Man er ikke bedre til sit fag, end den måde man formidler sin faglige kunnen på. Derfor har det været lærerigt at mærke vilkår som deadlines, kildevalg og vinkling på egen krop. Fra mit studie i Medievidenskab har jeg en teoretisk indsigt og ballast, men tillægsuddannelsen har givet mig praktisk indsigt i selve formidlingen. thomas MølgaaRD Cand.merc i iværksætteri, viden og innovation fra aalborg Universitet Som økonomikonsulent skal jeg kunne forklare såvel komplicerede skatteregler som regnskabstekniske spidsfindigheder til ganske almindelige mennesker både skriftligt og mundtligt. Disse kompetencer blev styrket betydeligt på tillægsuddannelsen. Læs mere og tilmeld dig informationsmøde på journalisthojskolen.dk journalisthøjskolenxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX DANMARKSXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX MEDIE-XXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX OGXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX JOURNALISTHØJSKOLEXXXXXXXXXXXX\n6 6 DEBAT debat Hvad blev der af de menneskelige hensyn? - personlig beretning fra en brik i forandringsprocessen Forandringsprocesser Af Kirsten Møldrup Kontorfuldmægtig, Institut for Folkesundhed I forbindelse med de administrative forandringer på Aarhus Universitet har jeg søgt om at måtte blive på mit institut. Men fra Enevældens Højborg har jeg via min stedfortrædende leder fået at vide, at det bliver, som ledelsen har bestemt, og det bliver der ikke lavet om på. Du bliver flyttet som planlagt og bliver der, hvor de sætter dig! Hvad, jeg skal flyttes til, ved jeg ikke og jeg kan heller ikke få det at vide endnu. Men jeg bliver specialist! I bund og grund har jeg bare ikke lyst til at sidde med samme arbejdsopgave fra otte til seksten. Så kunne jeg jo sidde på en fabrik og lodde ledninger. Nej, jeg holder af afvekslingen i min arbejdsdag og at være til stede for VIP erne o.m.a. Men pist borte er nu alt det, vi HK ere har kæmpet for: indflydelse på egen arbejdssituation, selvplanlægning og selvorganisering, tværfagligt samarbejde og meget mere. Jeg er absolut ikke mod forandringer! Forandring har præget hele mit liv, men undervejs har jeg også fået lov til at vælge, hvad jeg gerne ville. Aldrig før er jeg blevet sat ind i en kasse uden tale- eller bevægelsesfrihed eller -ret. Det gør bare så pokkers ondt. Mine tillidsfolk bliver heller ikke hørt, og det undrer mig meget. Det synes, som om vi alle skal makke ret. Og her tænker jeg så, at Louise Gades brev til TAP erne i foråret måske går i opfyldelse for nogle: at kan man ikke lide lugten i bageriet, må vore veje skilles, som LG så klart skrev det. Er vi tilbage til DDR? Her på AU tør man jo heller ikke tale Roma midt imod! Men jeg vover pelsen, fordi det næppe kan blive værre for mit vedkommende! Der synes ikke at være nogen form for menneskelige hensyn. Selv føler jeg mig utryg, usikker og ulykkelig. Det stresser mig vildt meget, og jeg er dybt ulykkelig over slet ikke at blive respekteret som menneske og medarbejder og ikke at være værdsat så meget, at man synes, man skal spørge mig, hvad jeg gerne vil arbejde med i fremtiden. (På trods af, at der i LG s brev stod, at ALLE kunne vælge og ønske!) Men så kom kasseopdelingen: ikke berørt, berørt og særlig berørt. Absurd! Tænk på alle de kvalifikationer, der bliver kastet i grams på AU, fordi mange medarbejdere nu skal være specialister! Fremover skal jeg ikke bruge Forandring har præget hele mit liv, men undervejs har jeg også fået lov til at vælge, hvad jeg gerne ville. Aldrig før er jeg blevet sat ind i en kasse uden taleeller bevægelsesfrihed eller -ret. Det gør bare så pokkers ondt. Kirsten Møldrup, kontorfuldmægtig, Institut for Folkesundhed alle de kvalifikationer, jeg ved, jeg har og er god til. Det eneste sikre i mit liv er revet væk under mig, nemlig det arbejde, jeg hver eneste dag har glædet mig til at udføre for kendte kollegaer, som værdsætter de funktioner, jeg har (snart havde). Det fylder mit liv, dag og nat, og medførte knap 3 ugers sygemelding her i sommer. Er det sådanne medarbejdere, ledelsen ønsker? Jeg har hørt, at mange af mine kollegaer på campus går ned med stress. Det kan vel ikke være meningen, eller kan det? Er det for at presse folk ud fra AU, er det skjulte besparelser eller lignende? Nogle har spurgt, hvorfor jeg dog ikke bare holder op med at arbejde? Og ja, jeg er jo gammel, netop fyldt 65 år. Men det gør jeg ikke, dels fordi jeg ikke har råd, dels og især fordi jeg altid har villet arbejde, til jeg ikke må mere, når jeg fylder 70 år! Selvfølgelig skal man ikke tage hensyn til alder, hvad man jo i øvrigt ikke gør på AU. Heller ikke i forandringsprocessen. Men nogle er åbenbart mere værd end andre? Så derfor kan nogle af os rokeres og flyttes rundt med som et stykke inventar uden menneskelig hensyntagen. Jeg er kun berørt, men føler mig uendelig meget svært og særlig berørt! Artwork: Nikolai Lander AU skal være blandt det største og bedste i verden?!? Hvordan? Med en utryg og usikker medarbejderstab uden taleret? Men det skal jeg nok ikke røre mere ved. Kritik af en ledelse og dens handlinger er jo ikke velset, for alt hvad fatter gør, er det rigtige! Det er pinligt, men også uforståeligt i Hvad mon en undersøgelse af psykisk arbejdsmiljø og trivsel på AU aktuelt ville resultere i? Selv kan jeg ikke genfinde min arbejdsglæde nu, hvor jeg er ulykkelig, angst, har dårlig søvn og mangler koncentration! Hvor mange her på AU mon har det som jeg? Og hvad siger VIP erne til, at deres daglige administrative støtte reduceres/ bortfalder i nærmiljøet? Svar Af Jørgen Jørgensen, universitetsdirektør Kære Kirsten. Tak for din åbenhjertige kritik af din aktuelle arbejdssituation den er altid velkommen. Vi har i universitetsledelsen stor forståelse for den frustration, du og andre udtrykker i øjeblikket, hvor vi er i fuld gang med at afklare arbejdssituationerne rundt om på de forskellige institutter og enheder. Jeg vil gerne understrege, at denne store reform af forskningen og administrationen på hele Aarhus Universitet ikke er gennemført, fordi vi er ude i besparelser eller indskrænkninger i personalet. Vi har lavet omlægningen af administrationen, fordi det er vores overbevisning, at den når den er endelig gennemført sikrer en optimal løsning af de administrative opgaver på universitetet. Vi er meget bevidste om, at de igangværende ændringer får konsekvenser for mange medarbejdere og deres jobfunktion. Derfor har vi bestræbt os på at inddrage medarbejderne i processen, og derfor er det ekstra ærgerligt, at du har en oplevelse af, at du er sat ned i en kasse uden taleret eller bevægelsesfrihed. Jeg kan ikke diskutere personsager i UNIvers, men det har helt klart været vores ambition, at vi så vidt muligt skulle lytte til den enkelte medarbejder og så vidt muligt opfylde de forventninger, den enkelte havde, hvis vedkommende skulle skifte funktion eller arbejdssted. Jeg kan ikke ændre på, at du skal skifte funktion, men der skal ikke herske tvivl om, at den uafklarethed om dit kommende arbejde, som du beskriver, ikke er tilfredsstillende. Du har naturligvis krav på svar for at kunne bevare dit stærke engagement, som vi sætter stor pris på. Der er i øvrigt taget initiativ til, at administrationscheferne på de fire hovedområder skal fungere som en slags helpdesk i denne turbulente overgangsfase. På vegne af universitetsledelsen Jørgen Jørgensen, universitetsdirektør.\n7 DEBAT Behov for evaluering af ledelse og administration på AU Har du et synspunkt eller en kommentar, så bland dig i debatten. Send en mail til eller ring på Se deadlines for debatindlæg på au.dk/univers/deadline Svar Af Jørgen Jørgensen, universitetsdirektør Forandringsprocesser Af Jørgen Bundgaard Lektor og tidligere mangeårig institutleder ved Biologisk Institut og tidligere prodekan Den faglige forandringsproces ved Aarhus Universitet er voldsom for mange medarbejdere. Enkelte medarbejdere har modigt gjort opmærksom på problemerne gennem indlæg i dagspressen eller UNIvers, senest professor Bent Ørsted i en kronik i Politiken den 6. august i år. Svarene fra rektoratet har generelt været deprimerende læsning, hvor ledelsen ikke har udvist nogen form for forståelse for de alvorlige, potentielle problemer ved forandringsprocessen, som indlæggene giver udtryk for på mange medarbejderes og studerendes vegne. Jeg skal her pege på nogle alvorlige problemer, som kræver løsninger. Universitetets ledelse og bestyrelse har lidt forenklet ønsket at nedlægge fakulteterne og kun at operere med én topledelse bestående af rektorat og dekaner samt et mindre antal ret store institutter. Til betjening af det centrale og decentrale niveau er der opbygget et antal administrative søjler, som hver ledes af en vicedirektør, som refererer til universitetsdirektøren. På papiret en smuk konstruktion præget af stærk ledelse, symmetri og orden, men hvor bliver universitetets mange brugere af i relation til den administrative struktur? Hvordan finder man i de administrative søjler ud af, hvad brugerne på institutterne har brug for, og hvordan får man i søjlerne inspiration til effektivisering og forbedringer af service som en løbende aktiv proces til forbedring af helheden? Hvis der før i tiden opstod administrative problemer, diskuterede institutlederen (eller andre) dem med dekanen, hvorefter denne sørgede for, at problemerne blev løst, da dekanen jo også var chef for fakultetets administration. Men hvad nu? Hvordan finder en vicedirektør ud af, om der er noget, der skal laves om på brugerplan? Mig bekendt har ingen af vicedirektørerne været ude og snakke med medarbejdere og studerende på mit institut. Så hvordan kan de vide, om der er noget, der ikke fungerer optimalt i bunden af søjlen? Og hvordan kan de dimensionere forholdet inden for søjlen imellem det centrale og de decentrale niveauer, når man ikke er bekendt med brugernes behov og ønsker til service? Jeg fornemmer, at den tætte kontakt, der har været imellem de administrative medarbejdere på fakultetet og institutternes medarbejdere, er ved at gå fløjten, og jeg fornemmer også, at de administrative medarbejdere er usikre over for opgaver og fremtidigt arbejde inden for deres søjle. Formentligt er det på universitetsledelsens plan, at disse forhold skal løses via de administrative centre og deres administrationschefer: men hvilken kompetence har en administrationschef konkret over for de administrative søjler, når der er problemer og service, der ikke leveres til brugerne? Og hvordan bliver administrationschefen klar over brugernes behov? Jeg vil benytte lejligheden til konkret at foreslå, at der fremover med jævne mellemrum bliver gennemført en fokuseret evaluering af de administrative søjler blandt brugerne (med fokuseret mener jeg, at de forskellige søjler har forskellige brugere, og at brugere på forskellige niveauer skal besvare forskellige spørgsmål). Evalueringerne vil kunne danne baggrund for en bedre organisering af det administrative arbejde inden for de enkelte søjler til gavn for både institutternes medarbejdere og medarbejderne inden for søjlen, og en bedre organisering vil også medføre lavere udgifter til administration til gavn for forskning og uddannelse. Evalueringen kunne for eksempel lade sig inspirere af den elektronisk gennemførte psykiske APV, som, jeg synes, har fungeret godt. Det bør her understreges, at evalueringer er udbredte inden for forskning og undervisning, så hvorfor ikke også evaluere administrationen og ledelsen på nogle udvalgte kriterier for god administration og service til brugerne? Jeg har en fornemmelse af, at universitetsledelsen og vicedirektørerne har besluttet, at al nyudvikling inden for de administrative søjler kun må foregå i toppen af søjlen, mens alle de øvrige medarbejdere i søjlen blot skal tage sig af driften. Jeg kommer fra et fakultet (Science), hvor vi har haft et stort antal sprudlende administrative medarbejdere, som i tæt samarbejde med de videnskabelige og andre medarbejdere på institutter og fakultet til stadighed har bidraget til udviklingen af deres område. Hvis min fornemmelse er korrekt, er Aarhus Universitet ved at sætte en gunstig udvikling over styr, og de pågældende medarbejdere vil samtidig have fået forringede arbejdsvilkår i det nye system. Det er synd og spild af talent, og udviklingen i toppen af søjlen vil aldrig kunne få samme dynamik, da der mangler kontakt til de kreative institutmiljøer. Det bør der tænkes over i ledelsen! Dybere sammenhænge gælder også sammenhængen imellem institutternes medarbejdere, administrationen og rektoratet. Uden følelsen af en sådan sammenhæng kan frustrationerne let gå ud over arbejdsglæde og dermed effektiviteten. Fra ledelsens side kunne det måske være fristende at svare medarbejderne: Pas I bare jeres arbejde, så passer vi ledelsen. Men sådan hænger det jo ikke sammen. Universitetsfolk er normalt levende og engageret interesserede i sammenhænge på mange planer, og hvis ledelsen ikke sørger for ærlig information og medarbejderinddragelse, så kommer frustrationerne næsten af sig selv. Jeg fornemmer, at mange af medarbejderne er ved at blive apatiske og er holdt op med at interessere sig for universitetet som helhed. Og det er en skam og et stort tab for universitetet. Som illustration af den manglende interesse kan nævnes rektors sommer- og juletaler i Søauditoriet, hvor alle godt medarbejdere er inviteret, men hvor langt færre end 100 personer dukker op i et auditorium til 550 personer, heraf mange af pligt. Det ligner et symptom! Kære Jørgen I universitetsledelsen har det under hele den faglige udviklingsproces været en klar målsætning at lytte til de mange gode indspil, der er kommet fra medarbejdere og studerende. Og vi har efter bedste evne forsøgt at inkorporere dette i den samlede plan for Aarhus Universitet. Ideen med at samle administrationen er ikke at skabe mere topstyring, men derimod at sikre alle medarbejderne den bedste administration med optimal brug af de fælles administrative systemer, som moderne universitetsdrift kræver. Det er også en klar ambition, at de administrative medarbejdere, der fortsat sidder på institutterne det, som vi også kalder front office fortsat skal udvikle sig i forhold til de forventninger, som der er på instituttet. Forskellen er bl.a., at de nu også skal medvirke til at udbrede gode administrationstiltag til resten af universitetet, og vice versa. Målet med processen er at skabe et mere sammenhængende universitet; både hvad angår administration og forskning og jeg forventer helt klart, at brugernes forventninger til systemet vil blive opfyldt med udgangspunkt i front office. Det skal ske i et tæt samarbejde med institutleder, prodekaner og ikke mindst administrationscheferne. Sidstnævnte fungerer i denne turbulente overgangsfase som en art helpdesk, hvis medarbejderne på hovedområdet har uafklarede spørgsmål. Jeg vil gerne slå fast, at vi ingen planer har om at indføre tidsregistrering for alle medarbejdere. Det er derimod et faktum, at der er stigende krav fra omverdenen om, at vi skal kunne redegøre for, hvordan finansieringen af de enkelte forskningsprojekter anvendes, og det krav skal vi naturligvis kunne honorere. Men det har intet med den igangværende faglige udviklingsproces at gøre tværtimod. Ideen om, at vi med mellemrum skal evaluere vores måde at løse opgaverne på, ligger fuldt i tråd med universitetsledelsens stærke ønske om checks and balances i beslutningsprocesserne. Derfor har vi også stor tiltro til, at vi med de nye vedtægter får etableret nogle stærke akademiske råd, der med gode og kritiske indspil til ledelsen kan være med til at udvikle Aarhus Universitet, som den fantastiske arbejdsplads det er og fortsat skal være. Tak for den konstruktive kritik og de gode forslag, dem lytter vi til. På vegne af universitetsledelsen Jørgen Jørgensen, universitetsdirektør.! SVAR OM FORANDRINGER Hvis du som medarbejder på et institut har uafklarede spørgsmål om arbejdsopgaver, placering eller lignende i forbindelse med de igangværende forandringer, så kan du kontakte administrationschefen på dit hovedområde. De fire administrationschefer er: Arts: Ole Jensen og ) Science and Technology: Niels Damgaard Hansen og ) Health: Steen Harrit Jakobsen og ) Business and Social Sciences: Steen Kjeldsen og )\n8 8 FORSKNING Hvad frygt gør ved et samfund TERROR Vesten var bange efter 11. september. Så bange, at politikerne måtte handle. En idéhistoriker, en jurist og en FN-ekspert svarer på, hvad terrorfrygten har gjort ved samfundet de sidste ti år. Er vi stadig bange? Af Gunver Lystbæk Vestergård Angst, frygt, blod, krig, ter- ror, mareridt, ondskab. Var man vågnet op af koma den 12. september 2001 og fik placeret dagens morgenaviser foran sig, ville man nok være krøbet langt ned under hospitalsdynen. Dagen før havde hjertet af New York blødt foran hundrede millioner af paralyserede tv-seere. Og hjernen bag? En skægget huleboer bevæbnet med Koranen og støttet af en gruppe selvmordsdisciple. Vesten var skræmt. Al-Qaedakrigernes spektakulære angreb var nemlig manifestationen af en latent frygt for Vestens forfald, der havde akkumuleret sig siden murens fald. Fremskridtsbegejstringen var på ti år druknet i bekymringer over vækstkrise, velfærdsproblemer, negative befolkningstilvækster, buldrende asiatiske økonomier og islamiseringen. Det mener idéhistoriker og lektor Mikkel Thorup. 11. september blev en form for bevisførelse eller en visualisering af den udvikling, som truede den vestlige civilisation. Efter at have vundet den kolde krig, var man nu ved at tabe efterkrigstiden, og forventningerne til en ny vestlig æra udeblev. Derfor var frygtperspektivet allerede til stede, siger han. Mikkel Thorup er en af flere Aarhusforskere, der har bidraget til bogen 11. september. Verdens tilstand ti år efter netop udgivet af Aarhus Universitetsforlag. Udlændinge blev syndebukke Før 11. september var der tale om en diffus frygt for fremtiden, men efter angrebet fik frygten plud- selig ansigt: islamistisk terror. I Danmark førte det ikke mindst til en strammere udlændingepolitik. For stram, set med juridiske briller, mener juraprofessor Jens Vedsted-Hansen. Han var en af mange eksperter, der dengang advarede mod at lade sig rive med af en panik- og hadstemning i kølvandet på terrorhandlingerne. Specielt henviser han til stramningerne af reglerne om administrative udvisninger. Der har traditionelt været adgang til at udvise udlændinge, når det var påkrævet af hensyn til statens sikkerhed. Men i 2002 blev udvisningsadgangen udvidet, og man forstærkede skansen omkring det materiale, som ligger til grund for sådan en udvisning. PET s sikkerhedsvurdering kunne tilbageholdes ikke blot for udlændingens advokat, men også for udlændingemyndighederne, som principielt træffer beslutningen, forklarer Jens Vedsted-Hansen. Dermed kunne PET i praksis alene afgøre, hvem der skulle nægtes opholdstilladelse. Jens Vedsted-Hansen mener derfor, at kritikernes bekymring fra dengang viste sig at være velbegrundet. Terrortruslen har været med til at skabe en generel atmosfære af frygt, som har været med til at legitimere udlændingestramninger. Det betød, at retsprincipper blev tilsidesat, siger han. De to krige Danmarks reaktion var dog intet at regne for, hvad der udspillede sig på den internationale scene. To krige i henholdsvis Afghanistan og Irak blev konsekvensen med tabstal muligvis over Ifølge ekspert i international po- Terrorister ønsker ofte, at deres angreb bliver set af så mange som muligt. 11. septemberangrebet skete i verdens prime time: morgen i Amerika, eftermiddag i Europa og Afrika og aften i Asien. antal fejlslagne, forhindrede og succesfulde terrorangreb i europa per tilhørsforhold ÅR ISLAMIST SEPERATIST* VENSTRE ORIENTERET HØJRE ORIENTERET ENKELTSAGER USPEC. TOTAL ** * Hovedsagelig separatistbevægelser i Frankrig og Spanien. ** Storbritannien opgav tallet 74, men uden at angive tilhørsforhold.gl Kilde: EU Terrorism Situation and Trend Reports udgivet af Europol. litik Tonny Brems Knudsen var den første nødvendig, set med 2001-briller, selvom der var andre muligheder end så voldsomt et militært engagement. Den anden var en amerikansk overreaktion. Det var ikke bare en overreaktion, det var en katastrofal reaktion, understreger han. I 2002 bidrog han til bogen 11. september. Internationale konsekvenser og perspektiver. I den fremsatte han en bekymring for, at FN s ressourcer fremover ville flytte fra humanitære formål til terrorbekæmpelse, hvilken han i dag mener, han fik ret i. Krigen mod terror trækker militære, politiske og økonomiske ressourcer ud af USA. De er derfor ikke længere til rådighed for FN til for eksempel humanitære interventioner. Menneskerettigheder kom derfor ned på en andenplads. En anden kedelig konsekvens var, at USA mistede sin legitimitet som anfører for international retfærdighed, fordi de stod som lovbrydere, siger Tonny Brems Knudsen og henviser til Irakkri- gen, Guantanamobasen og brugen af visse former for tortur. Samfundets grundpiller er intakte Men til trods for den oppiskede frygtstemning og til trods for politikernes hastige (over)reaktioner, så mener både Jens Vedsted-Hansen og Tonny Brems Knudsen, at samfundets vigtigste retsinstanser faktisk viste sig at være robuste. Modsat de lavere retsinstanser har Højesteret insisteret på ikke at ville nøjes med PET s ord, og efter tunesersagen i 2008 ændrede man proceduren omkring administrative udvisninger, således at vi i dag har en reel domstolskontrol, forklarer Jens Vedsted-Hansen. Det samme er sket internationalt set, mener Tonny Brems Knudsen. FN s Sikkerhedsråd nægtede for eksempel at lægge mandat til Irakkrigen. Dermed udeblev den dommedagstrussel, som havde sit klimaks med 11. september. Det internationale samfund faldt ikke fra hinanden, og civilisationerne stødte ikke sammen i tredje verdenskrig. Er vi stadig bange? Samfundets robusthed passer også med Mikkel Thorups konklusion på tiåret. Ifølge ham er terrorfrygten der stadig, men den er faldet ned på niveau med røverier og biluheld. På et tidspunkt vender hverdagen tilbage: man er nødt til at tage metroen og nødt til at flyve. Et samfund tåler en vis mængde kriminalitet som en del af et baggrundstrusselsbillede, og det er terrortruslen blevet en del af, forklarer han. Nu er det andre trusler som finanskrise, der fylder. Som Mikkel Thorup skriver: Osama bin Laden var allerede død, inden han blev dræbt, ikke fordi han ikke var en faktuel trussel, men fordi de vestlige samfund trods al snak om sårbarhed havde vist sig modstandsdygtige. Foto: Scanpix\n9 FORANDRINGSPROCES 9 Nye it-systemer IT I kølvandet på den faglige udviklingsproces kommer der til at ske store ændringer i universitetets virtuelle univers over de næste par år Af Kristian Serge Skov-Larsen Nyt universitet betyder ny mailadresse, nyt telefonnummer og nyorganiseret hjemmeside. En række store it-omlægninger vil sætte sit præg på universitetet i de næste måneder. Målet er, at universitetet i stedet for at have mange it-løsninger på samme opgave, for eksempel fire eller fem forskellige studieadministrative systemer, fremover kun skal have én. Samtidig bliver alle telefonnumre og mailadresser opbygget efter samme system og bliver derfor ens for alle medarbejdere på hele universitetet. På denne side kan du læse om de mange forandringer, og hvad de kommer til at betyde for dig. Ny hjemmeside med fire universer Hele universitetets hjemmeside vil i løbet af efteråret blive redesignet, og indholdet på siden bliver opdelt i fire såkaldte universer, så det tydeligt retter sig mod forskellige målgrupper: medarbejdere, studerende, ph.d.-studerende og eksterne besøgende uden direkte AU-tilknytning Hvornår: løbende i løbet af efterår 2011 Læs mere: typo3.au.dk Nye telefonnumre En række medarbejdere har allerede fået et af de nye numre, som begynder med cifrene 8715 eller 8716 og bliver drevet af et nyt fælles anlæg og resten af universitetet følger efter i løbet af de kommende måneder. Ud over fordelen ved at alle medarbejdere kan ringe internt til hinanden, betyder det nye telefonsystem også, at det bliver muligt at flytte telefonnumre med, når en medarbejder skifter arbejdssted. Når det nye telefonsystem er indført, vil enhver, der prøver at ringe til en medarbejders gamle nummer, få besked om, at Aarhus Universitet har fået nye telefonnumre samt blive henvist til det lokale hovednummer. Denne service vil løbe i tre måneder Hvornår: nu Læs mere: medarbejdere.au.dk/it/projektoversigt/telefoni Nye mailadresser og nyt mailsystem Nyt STudieADministrativtSystem STADS Et af de mest komplekse nye it-projekter på Aarhus Universitet er, når hele studieadministrationen på Aarhus Universitet går over til STADS. Det nye fælles system skal blandt andet gøre det nemmere for studerende at tage fag på tværs af universitetet, fordi alle data om deres uddannelser bliver samlet ét sted og opstillet på samme måde. Når STADS skal løbes i gang, vil det i overgangsperioden primært have betydning for de administrative medarbejdere, som direkte arbejder med studieadministration. AU Studieadministration beder dog studerende om at være ekstra opmærksomme i forbindelse med eksamenstilmeldinger, som man gerne må tjekke en ekstra gang Hvornår: oktober-november 2011 Læs mere: medarbejdere.au.dk/studieadministration/systemer 2012 En af konsekvenserne af den faglige udviklingsproces er, at alle medarbejdere fremover får en mailadresse, som er sammensat efter ensartede principper på tværs af universitetet. Samtidig vil motoren i baggrunden selve det it-system der styrer afsendelse og modtagelse af mails blive fælles for hele universitetet. Når flytningen til det nye mailsystem for alvor går i gang til november, kommer det til at tage tre-fire måneder for universitetet at flytte alle ansatte til det nye system hvor personers mails bliver flyttet hver eneste dag. Alle gamle mails vil blive flyttet med over i det nye system, og alle mails sendt til de gamle mailadresser vil blive videresendt til de nye. UNIvers vil skrive mere om det nye mailsystem, inden systemet bliver sat i drift Hvornår: november 2011-februar 2012 Læs mere: medarbejdere.au.dk/it/projektoversigt/mail Nyt HR-system Samme login til alle AU-systemer Gradvist vil alle AU-ansatte slippe for at skulle huske forskellige passwords til hver eneste loginside på universitetet. Et nyt projekt skal så vidt muligt sikre, at man kun behøver ét password til alle it-systemer, og samtidig samles administrationen af de forskellige logins samme sted, så man på sigt for eksempel kun behøver en henvendelse, når en ny medarbejder skal oprettes i mange systemer Hvornår: løbende over de kommende år Læs mere: medarbejdere.au.dk/it/ projektoversigt/idmprojektet Det nye HR-system, AUHRA, skal sikre, at personaleadministration kommer til at foregå på samme måde over hele universitetet. I første omgang er det de lokale HR-medarbejdere, som skal arbejde i det nye system, men planen er på sigt, at alle medarbejdere skal kunne se og rette deres egne oplysninger i systemet Hvornår: senest maj 2012 Læs mere: medarbejdere.au.dk/hransatpaaau/nythrsystem Educational it 2014 Over de næste år skal en fælles it-platform og en fælles udvikling af de pædagogiske onlineredskaber for alvor sætte strøm på undervisningen på hele Aarhus Universitet. Målet er at løfte brugen af ny teknologi i undervisningen. Educational it vil blive rullet ud i løbet af Første skridt er at anskaffe og udvikle en fælles it-platform for undervisning på hele universitetet Hvornår: fra nu til 2014 Læs mere: au.dk/uddannelse/educationalit\n10 10 TEMA: masseuniversitet TEMA Foto: Roar Lava PaaskeMasseuniv Ja til flere studerende men stole er ikke nok Universitetet kan godt løfte opgaven og uddanne flere unge. Det kræver dog mere fokus på pædagogik, og så skal man heller ikke glemme eliten, lyder nogle af kommentarerne fra AU-forskere. Af Bjørg Tulinius Igen i år har landets universiteter rekordoptag af nye studerende. I alt er unge blevet optaget på et universitetsstudium og alene i Aarhus er der dukket nye studerende op. Men hvis man lytter til landets politikere, så skal endnu flere unge have en universitetsuddannelse. Målet er 25 procent af en årgang mod knap 18 procent i dag. Kritiske røster har i den forbindelse været fremme med argumenter om, at det store optag forringer uddannelsesniveauet, og at universitetet efterhånden får karakter af en slags folkeskole for voksne. Den kritik skyder helt ved siden af, siger Torben K. Jensen, lektor og centerleder ved Center for Undervisning og Læring, og det er for mig at se en gammel diskussion, for vi fik allerede et masseuniversitet for nogle fags vedkommende i 70 erne og andre i 80 erne. Penge og pædagogiske kurser Da Torben K. Jensen selv begyndte at læse statskundskab i 1980, var det sammen med 160 andre, så dét institut var allerede på det tidspunkt gearet til at tage imod så mange studerende. Det vigtige i dag er derfor ikke at diskutere masseuniversitet eller ej for det har vi allerede. Og jeg synes, det er godt, at så mange får en universitetsuddannelse. De fleste uddannelser er allerede gearet til mange studerende, så et par procent studerende mere ændrer ikke pludselig universitetet fundamentalt. Men hvis man vil uddanne flere studerende, må der følge penge med. Forskningsbaserede uddannelser koster penge, og vi kan ikke bare sætte flere stole ind i undervisningslokalerne. Der skal investeres i lokaler, teknologi og undervisningskompetencer for at skabe gode studieforløb og fagligt stærke uddannelser, siger Torben K. Jensen. Han peger især på, at universitetet bliver sig bevidst om, at de studerende i virkeligheden skal lære det meste af deres fag, når de ikke har timer. Og at det er den studievirkelighed, universitetet skal klæde undervisere og de studerende på til. Vi skal bruge de relativt få undervisningstimer sammen til at gøre de studerende i stand til at arbejde hårdt, længe og effektivt med stoffet, når vi ikke er sammen med dem, siger Torben K. Jensen. Centerlederen peger derfor på educational it og pædagogiske kurser for undervisere og vejledere som en del af løsningen, men understreger samtidig vigtigheden af, at de studerende får en forskningsbaseret undervisning og ikke bliver spist af med undervisning af ikke-videnskabeligt personale eller meget få timer. Og så er vi tilbage ved pengene. Forskningsbaseret undervisning indebærer, at de studerende lærer at anvende fagets teori, empiri og metode. Det kræver, at undervisningen forestås af forskere. På nogle uddannelser er man måske kommet til at tage for mange studerende ind i forhold til VIP-bemanding og finansiering. Og så bør alarmklokkerne ringe. Der skal være sammenhæng mellem forskning og undervisning, siger Torben K. Jensen. Husk kernefagligheden Også professor i informations- og medievidenskab Niels Ole Finnemann går grundlæggende ind for, at universitetet løfter det generelle uddannelsesniveau i samfundet. Men han peger ligesom Torben K. Jensen på sammenhængen mellem forskning og undervisning som en af de helt store udfordringer for netop dén målsætning. Det er et problem, at undervisning og forskning er finansieret forskelligt i dag. Som forskere bliver vi opfordret til at søge midler til forskningen, så vi ikke skal undervise så meget, men det går jo ud over de studerende og fagligheden, siger Niels Ole Finnemann. Han er især bekymret for de studerende, der har et forskerpotentiale, og som måske ikke får opbygget en tilstrækkelig kernefaglighed, før de går i gang med at stykke en tværfaglig uddannelse sammen. Ud af tre bachelorår har vi faktisk kun to til at bygge de studerendes kernefaglighed op, og i de to år skal vi også vurdere deres forskerpotentiale. Det er alt for tidligt, mener Niels Ole Finnemann, der frygter, at den tværfaglige sammensætning af uddannelserne vil gå ud over forskningen på længere sigt. Det kan være svært at sætte holdene sammen på kandidatniveau fremover, hvis grundfagligheden er så forskellig, så vi ikke engang taler ud fra den samme baggrund, siger han. Ud over betænkeligheder ved finansieringsformen og en bekymring for kernefagligheden, nævner Niels Ole Finnemann også den nuværende ledelsesform på universiteterne som et grundlæggende problem for universitetets kerneydelser: forskning og uddannelse. Ledelsen har ikke og kan ikke have den rigtige føling med den internationale forskning. Det er kun forskerne i al deres forskellighed, der kan have det, og universiteterne er helt afhængige af et tæt samspil mellem den internationale forskning og den konkrete undervisning, siger Niels Ole Finnemann. Han mener derfor, at forskerne skal have et større ansvar for uddannelserne, og som han ser det, kan det kun ske, hvis forskerne får flere basismidler og ikke skal finansieres via eksterne midler, som de selv skal søge.\n11 tema: masseuniversitet 11 ersitet Masseuniversitetet er ikke nyt Er øget optag på universiteterne lig med lavere fagligt niveau? Det diskuterer man i dag og det diskuterede man for 50 år siden. Niveauet er ikke faldet mere, end det er forventeligt, siger professor. Et moderne universitet er for de mange Øget optag viser, at universitetet tager sin samfundsopgave alvorligt. Men vi skal være bedre til at skabe rammer for et godt studiemiljø, mener prodekan for uddannelse. Af Ida Hammerich Nielson I begyndelsen af 1960 erne var en universitetsgrad for de få. Under fem procent af en ungdomsårgang kunne sætte en studenterhue på hovedet, og af disse var der maksimalt to procent, der gik videre på universitetet. Men i slutningen af 1960 erne ønskede politikerne at øge antallet af universitetsstuderende for at sætte gang i væksten. Lyder det bekendt? Situationen i 1960 erne minder om den situation, vi står i nu, mener Hans Siggaard Jensen, professor ved Institut for Uddannelse og Pædagogik med speciale i universiteter og universitetspolitik. Også dengang var akademikere bekymrede for, hvad et øget optag ville betyde for det faglige niveau. Der har altid været kritik af universiteternes ekspansion. I 1960 erne mente flere, at det faglige niveau ville falde, og at mange af de nye studerende slet ikke var studieegnede. Denne kritik lød i øvrigt ikke kun i Danmark, men på universiteter i hele Europa, siger Hans Siggaard Jensen. De gode er ikke blevet dårligere Men betyder masseuniversitetet en forringelse af det faglige niveau? Hans Siggaard Jensen drager en analogi til en badmintonklub. Hvis to procent af befolkningen spiller badminton, så vil man have en vis sandsynlighed for at få gode badmintonspillere i klubben. Hvis der så pludselig er ti procent af befolkningen, der spiller badminton, så vil der komme flere i klubben, som er dårlige badmintonspillere, eller som kun spiller for hyggens skyld. Når man tiltrækker flere, vil der nødvendigvis komme flere dårlige. Men det er ikke det samme som at sige, at gennemsnittet falder massivt. Der vil stadig være mange gode. Det faglige niveau på de danske universiteter er ikke faldet mere, end det er forventeligt, når de optager flere studerende. Det er i hvert fald forkert at sige, at de gode i det gamle system er blevet dårligere i dag. Alt tyder næsten på det modsatte, siger Hans Siggard Jensen. Bedre studiemiljø Professoren understreger dog, at vi skal fortsætte med at udvikle studieformerne for at være gearet til de mange studerende. Frem for alt skal de studerende have et studiemiljø, hvor de kan lære af hinanden. Det er godt at have forelæsninger og kurser, men studerende lærer allermest af deres egne aktiviteter og af at undervise hinanden. Sådan noget bliver man nødt til at eksperimentere med, siger Hans Siggaard Jensen. Af Bjørg Tulinius Det moderne universitet er bevidst om sit ansvar for at højne samfundets uddannelsesniveau. Og derfor er det kun godt, hvis rekordoptaget fortsætter, så målet om de 25 procent med en universitetsuddannelse kan nås. Sådan siger prodekan for uddannelse på Health, Berit Eika. Hun er dog samtidig med på, at det også giver nogle udfordringer, når så mange unge skal gennemføre et universitetsstudium. Tidligere har vi ikke været klar over, hvor stor en betydning det sociale miljø har for et godt studieliv. Men nu kommer der en ny generation af unge, som også har forventninger om, at der er rammer til et netværk uden for auditorierne, og som på den måde peger på en overset opgave, siger hun. Berit Eika henviser blandt andet til den seneste studiemiljøundersøgelse, der viser, at social trivsel er en vigtig forudsætning for at gennemføre studiet, og hun fremhæver Medicinerhuset som et ret enestående eksempel på et sted, hvor de studerende selv kan indrette sig med både læsepladser og mødefaciliteter. Der ligger faktisk mange ressourcer i de studerende, hvis vi bare sørger for nogle rammer, hvor de kan skabe større sammenhæng mellem forelæsningerne og tiden imellem, siger hun. Alle forskere skal undervise En anden udfordring er at gøre undervisningen så god som mulig for så mange som muligt. Men her ser Berit Eika store muligheder i de pædagogiske enheder på universitetet samt udrulningen af educational it. Vi skal som undervisere have større fokus på tiden imellem forelæsningerne, så de studerende lærer at udnytte mellemtiden mest effektivt, siger hun. Som prodekan for uddannelse har Berit Eika en helt klar holdning til forholdet mellem undervisning og forskning. Begge dele er jo kerneaktiviteter på universitetet. Og jeg mener, at alle forskere skal undervise, selvfølgelig under hensyntagen til deres forskningsaktiviteter. Deres kvalifikationer på uddannelsessiden skal derfor også med ind i vurderingen, når de bliver ansat, siger hun.\n12 12 forskning På sporet af erindringer Forskningen i erindringer er en vigtig nøgle til at forstå blandt andet depressioner, posttraumatisk stress og social angst. Figuren er Maria Wickwires skulptur af erindringens gudinde Mnemosyne. FORTIDEN Forskning i erindringer er ikke et nyt fænomen. Men det ser ud til at være et varmt emne inden for flere fag. Og der er flere gode grunde til, at vores omgang med fortiden trænger sig på, forklarer en litterat og en psykolog. Af Helge Hollesen Fortiden slipper vi aldrig af med. Men hvordan omgås vi den? Og hvad betyder det? De spørgsmål ser ud til at have fået stor bevågenhed i de seneste år, hvor erindring dukker op som tema i flere og flere sammenhænge i forskningen. Ganske vist har for eksempel kunsthistorikere længe beskæftiget sig med, hvordan vi erindrer fortiden med monumenter og på museer. Og litteraturforskere har i årtier gransket forbindelsen mellem forfatteres værker og deres levede liv. Alligevel tyder noget på, at erindringer er blevet en hot indgangsvinkel på en række forskningsfelter. I foråret kunne kandidatstuderende på Aarhus Universitet melde sig til et kursus i kulturel identitet og erindring, et netværk med erindringskultur som omdrejningspunkt har fået millionstøtte, og et helt center i Aarhus har som det første i verden udelukkende fokus på forskning i selvbiografiske erindringer. I nye uddannelsestilbud er erindringer også et tilbagevendende emne. Det gode spørgsmål er selvfølgelig, hvad der udløser al den opmærksomhed. Nøgle til psykiske lidelser For professor Dorthe Berntsen er der ingen tvivl om, at erindringer er et frugtbart spor inden for psykologien. Her er de både en vigtig nøgle til at forstå en række psykiske lidelser og velegnede at arbejde med i forbindelse med hjerneforskning. Faktisk har scanningsteknologien været med til at booste forskningen i erindringer. Folk kan jo sagtens ligge stille i en scanner og få erindringer, forklarer Dorthe Berntsen. På Psykologisk Institut leder hun i dag grundforskningscentret CON AMORE, som åbnede sidste år med 42 millioner kroner fra Danmarks Grundforskningsfond i ryggen. Grundstenen til centret blev lagt, da Dorthe Berntsen midt i 1990 erne ville udforske forbindelsen mellem psyke og billedsprog og fik interesse for spontane erindringer. Der er noget metaforlignende ved den type erindringer, når de bliver beskrevet i skønlitteraturen, forklarer den litterært interesserede psykolog. Hun har lige siden forsket i selvbiografiske erindringer og kan i dag konstatere, at det er et felt, der internationalt fylder mere og mere inden for forskningen i hukommelse. Forskningen har et stort potentiale. Både i forbindelse med depressioner, krisehjælp og posttraumatisk stress spiller erindringer en central rolle, fortæller Dorthe Berntsen. Erindringsforskningen kan også bidrage til at forstå mennesker, der er ramt af borderline-forstyrrelser og har svært ved at have en sammenhængende identitet. Der er også forskning som viser, hvordan social angst kan ændre erindringsbilledet, så personen i erindringen bliver mere tilbøjelig til at se sig selv udefra. Identiteter til forhandling Litteraturforskeren Mads Rosendahl Thomsen har beskæftiget sig med erindringer, siden han arbejdede med sin ph.d.-afhandling om kanonlitteratur, og hvordan den vedligeholder en kollektiv erindring om, hvilken litteratur der er vigtig. Han har i nogle år også været drivkraft i Network for Cultural Memory Studies, der omfatter 25 forskere fra flere fag ved Aarhus Universitet. Sidste år fik han en million kroner fra Forskningsrådet Kultur og Kommunikation til at udvikle netværket, som forskere fra Københavns Universitet nu også er en del af. Lektoren i litteraturvidenskab ser flere grunde til, at erindringer er blevet et varmt tema inden for kulturvidenskaberne både herhjemme og internationalt. Globaliseringen betyder, at kulturelle identiteter hele tiden er til forhandling mellem nationale og globale tendenser. Derfor skulle dansk kunst og litteratur pludselig kanoniseres. Vi har heller ikke længere samme selvfølgelige tilgang til nationale erindringer, der politiseres og markeres med for eksempel mindesmærker og mærkedage. Så bliver det også interessant, hvordan vi kollektivt kommunikerer og plejer vores erindringer, forklarer Mads Rosendahl Thomsen. Vi har ikke længere samme selvfølgelige tilgang til nationale erindringer. Mads Rosendahl Thomsen, lektor i litteratur Forestillinger om fremtiden At udforske erindringer er ikke kun et spørgsmål om at grave i fortiden og hente en billedserie frem på den indre skærm. Forskningen har for længst vist, at både vores egne og de fælles erindringer hele tiden er under ombygning og også konstrueres under indflydelse af kulturelle normer og forandringer. Dit humør er med til at bestemme, hvad du har adgang til af din fortid. Der er ikke et fast holdepunkt at vende tilbage til. Når vi husker, trækker vi på en evne til at simulere en række af begivenheder, hvor der selvfølgelig også indgår konkrete og korrekte detaljer, siger Dorthe Berntsen. Den samme evne bruger vi også til at forestille os noget ikkenærværende. Det gælder også konkrete forestillinger om fremtiden. Netop forbindelsen mellem erindring og fremtidsforestillinger har i de senere år været med til at gøre forskningen spændende, siger Dorthe Berntsen. Nye veje til erindringer Nye medier, frem for alt internettet og dets mange anvendelser i form af søgemaskiner, sociale netværkstjenester og YouTube, der på forskellig vis er med til at trække fortiden ind i nutiden, men også noget så enkelt som digitalt fotografi har medvirket til, at Foto: Francisco Salgado. erindringsforskningen er blevet et vigtigt felt inden for kulturvidenskaberne, mener Mads Rosendahl Thomsen. De medier giver os adgang til meget mere erindringsstof, og på grund af dem er vi begyndt at erindre og bruge hjernen på nye måder, ligesom den generation, der vokser op nu, får programmeret hjernen anderledes, som blandt andre evolutionspsykologen Merlin Donald hævder. Hans pointe er, at vi altid har været afhængige af ydre hjælpemidler til erindring, og at de har gjort en forskel for menneskets kulturelle udvikling, siger han. Mads Rosendahl Thomsen mener også, at erindringer lever deres eget liv. Det ser vi, når nogle fænomener får stor betydning i alt fra den uproblematiske nostalgi i at lave en ny VW boble til den komplicerede Ostalgie, der er opstået i Østeuropa efter kommunismens fald.\n13 13 IDRÆTSDAG Idræt og bar i parken Af Peter Nicolaisen ÅRSFEST Først jublede tilskuerne over hårde tacklinger og smukke mål senere over guitarsoloer og lækkert trommespil. I fredags var der Idrætsdag efterfulgt af Danmarks Største Fredagsbar. Fotos: Roar Lava Paaske En feteret ultimatespiller mænger sig med sine fans. En kraftfuld og velkoordineret volleyballserv. En hest på spring under Idrætsdagens skakturnering. Guitarist i The Blue Van, Søren Christensen, er svær at nå. En slagen mand der lige har tabt finalen i håndbold med ét mål.\n14 14 STUDIETEMA: PAUSER TEMA: PAU......SER Politisk pres på pausen FJUMREÅR AU Studieadministration fraråder de studerende at tage pauser fra studiet. Også selvom de bliver brugt på studierelevant arbejde, der gavner de studerendes jobmuligheder. Pauserne koster nemlig samfundet dyrt. Af Lasse Emil Frost Et studierelevant arbejde gavner dine fremtidige jobmuligheder markant. Om du bliver færdig på normeret tid eller ej, betyder derimod ingenting. Det konkluderer Akademikernes Centralorganisations nylige rapport om nyuddannede akademikeres entré på jobmarkedet. Noget tyder altså på, at en enkelt pause fra studiet med studierelevant arbejde enten i udlandet eller herhjemme faktisk er en rigtig god investering for den enkelte studerende. Studiepauserne er dog ikke omkostningsfrie. De har både konsekvenser for universitetet og den studerende selv, siger områdeleder i AU Studieadministration, Søren Anker Andersen. VOXPOP: Kæmpe arbejdsstyrketab Et arbejdspapir fra Globaliseringsrådet om tidsforbrug på uddannelse viser, at danske unge er blandt de sløveste i Europa. De er nemlig gennemsnitligt over 28 år gamle, før de er færdiguddannede, og den største årsag til det ligger i forsinkelser på grund af netop pauser og ventetid. Helt konkret viser arbejdspapiret, at Danmark samlet taber, hvad der svarer til fuldtidspersoner på den høje gennemførelsesalder. Studiepauserne er altså vældig dyre for samfundet. Det har lagt et vist pres på universiteterne om at sørge for, at de studerende ikke bliver forsinkede. Et pres, der kun er blevet større, efter regeringen i 2009 placerede en del af de eksisterende taxameterbevillinger i en bonuspulje, som kun bliver udløst for de bachelor- og kandidatstuderende, der gennemfører på normeret tid. Færdiggørelsesbonussen udgør næsten 10 procent af den samlede universitetsbevilling på fem milliarder kroner. Forsinkelserne betyder derfor helt konkret, at vi får svært ved at leve op til de politiske krav om uddannelse inden for normeret tid og mister vitale økonomiske midler, siger Søren Anker Andersen. SU-stop og yderligere forsinkelse Regeringen foreslog tidligere på året en SU-reform, der blandt andet indebar en fjernelse af det ekstra års SU det såkaldte fjumreår ud over den normerede studietid. Det skal sikre en hurtigere gennemførelsestid. Bliver reformen vedtaget, vil de studerende udsætte sig selv for flere risici end hidtil ved at tage en pause. I forvejen kan en halvårlig pause hurtigt blive til et helt år, fordi visse fag forudsætter andre, som kun har opstart én gang om året. Derudover bliver man adskilt fra sin læsegruppe og sit hold. Beholder man sin SU under pausen, vil reformforslaget markant forstørre risikoen for at man løber tør for uddannelsesstøtte før tid, siger Søren Anker Andersen. Før sommerferien brød forhandlingerne omkring SU-reformen dog sammen. Oppositionen nægtede at skære i uddannelsesstøtten, og ifølge Socialdemokraternes uddannelsesordfører, Christine Antorini, er det stadig tilfældet. Vi skyder virkelig os selv i foden, hvis vi afskaffer det sjette SU-år. Mange studerende finder først ud af, at de har behov for ekstra tid i slutningen af deres Hvordan har du brugt din pause? uddannelse, og fjerner vi deres mulighed for at tage en pause dér, risikerer vi, at de i stedet dropper ud, siger hun og tilføjer, at hun ikke tror på enighed i SU-forligskredsen før valget. Bliver fjumreåret imidlertid afskaffet, stiller det ifølge Søren Anker Andersen store krav til universiteternes erhvervsrettethed. Vi skal i højere grad sørge for, at de studerende for eksempel kan få stillet deres behov for erhvervskompetence og udlandsophold inden for studiets normerede rammer, så de ikke føler sig nødsaget til at holde pause fra studiet, siger han.?! Fotos: Roar Lava Paaske Kristine Vestergaard Bjerre, oplevelsesøkonomi, 7. semester: Thora Fast, biologi, 9. semester: Kasper M. Nyboe, fysik, 1. semester: Jeg var vildt skoletræt efter bacheloren, så jeg pakkede sydfrugterne og tog på en fire måneders jordomrejse. Da jeg kom hjem, arbejdede jeg et halvt år på fuldtid, inden jeg meldte mig ind på oplevelsesøkonomi. Fuldtidsarbejdet var hårdt, men på den anden side har jeg jo nu erfaring med, hvordan tilværelsen med fast arbejde efter studiet bliver. Jeg studerede på halvtid her i forårssemestret. Jeg var lige kommet hjem fra et udvekslingsophold, og flere af de fag, jeg ønskede, lå først efter sommerferien. Desuden havde jeg ikke den store lyst til at blive færdig alt for hurtigt, da risikoen for at ende som arbejdsløs biolog er ret stor for tiden. Det lavere studiepres gav mig mere tid til at søge legater til min specialerejse og så tjene lidt ekstra penge ved siden af. Jeg valgte efter halvandet år at stoppe på datalogi for at starte mit eget firma. Firmaet var specialiseret i sms-gateways, så jeg kunne trække på en del af min faglige ballast i opstartsfasen. Efterhånden kører det dog så fint, at jeg har kunnet trække mig lidt ud af den daglige ledelse, hvilket har givet mig den frihed, at jeg nu kan begynde at læse fysik af ren og skær interesse.\n15 Afrika i blodet TEMA: PAU......SER STUDIETEMA: PAUSER 15 Privatfoto FRIVILLIGT ARBEJDE At skifte studielivet ud med frivilligt arbejde i Afrika kan være en stor udfordring. Men det er klart det værd, mener Jesper Breining og Anna Aaby efter 14 måneder i Tumu, Ghana. Af Sanne Hyldgaard "14 måneder?! Det er godt nok længe at være væk! Sådan reagerer mange, når de hører om beslutningen om at tage af sted fra venner, familie og studier. Det er jo lidt som at gifte sig midlertidigt, både med IMCC Uland, men også med hinanden. Jeg husker tydeligt, da jeg skulle skrive under. Mit hjerte bankede rimelig hårdt lige der. Det er jo en stor beslutning, siger Jesper Breining, der er færdiguddannet cand.mag. i filosofi og engelsk fra Aarhus Universitet. Men det viste sig, at de 14 måneder væk fra studierne og livet derhjemme ikke var noget, de to studerende ville have været foruden. Ét år ud af de næste 60 år er ikke meget. Til gengæld bliver de næste 60 år anderledes på grund af det ene år, siger Anna Aaby fra 11. semester på medicin om parrets udenlandsophold. Et år ud af en studietid på femseks år kan virke som en lang pause. Men parret mener, at det ene år har lært dem meget mere, end de kunne drømme om. For mig har det ændret meget. Jeg var meget karriereminded og havde en helt bestemt retning, jeg gik i. Men efter Ghana ser jeg tingene i et andet lys, og jeg er i gang med at supplere min medicinske uddannelse med kurser i ulandslære og filosofi, siger hun. Så når det kommer til, hvad parret har fået ud af at supplere studiet med et år i Tumu, er konklusionen helt klar. Jeg tror egentlig, at jeg er endt med at få mere, end jeg har givet. En kæmpe indsigt og masser af perspektiv, siger Jesper Breining. Korsbæk for 50 år siden Livet i Tumu er som i Matadors Korsbæk for 50 år siden. Det er måske jordens tryggeste sted, hvor alle kender alle, siger Jesper Breining. IMCC Uland samarbejder med det offentlige sundhedsvæsen om at forbedre folkesundheden. Og det er der brug for. Som det er nu, dækker én læge et distrikt med indbyggere. Herhjemme er der én læge per 700 indbyggere. Tumu ligger så langt fra alt, som du kan forestille dig. Det er en udørk. Det er simpelthen så underligt at komme til en by, hvor så mange ting ellers er så meget bagud i udviklingen, og så går alle alligevel rundt og taler i mobiltelefon, siger Anna Aaby. Arbejdet for IMCC erne indebærer at hjælpe de lokale med meget af det administrative arbejde, selvom det også i høj grad drejer sig om at skabe et netværk blandt de lokale og at lære selv. Nogle gange handler det om at træde let, når man skal komme ind på livet af de lokale. Vi lærte for eksempel, at det var bedst at tale om barnebarnet og fodboldholdet Chelsea den første halve time, før vi begyndte at tale arbejde, siger Anna Aaby. Verden blev mindre En del af arbejdet bestod også i at bistå små græsrodsorganisationer med at udvikle deres kompetencer og struktur. Ofte viste arbejdet, at der er store kulturforskelle mellem Danmark og Ghana. På et tidspunkt måtte vi vise en lille græsrodsbevægelse, hvad en dokumentmappe og faneblade var for noget. De kendte slet ikke til den slags systemer, som vi har fået ind med ske, siger Anna Aaby. Og det er ikke den eneste kulturforskel, der er. En hel del drejer sig også om, at vesterlændinge er meget rigere. Men det stikker dybere end Der var engang en jordemoder, der spurgte mig, om hvide kvinder også har ondt, når de føder. Nogle tror virkelig, at det helt fysisk er meget lettere at være hvid. Anna Aaby, medicin, 11. semester TIP Et par er af sted lige nu. Følg antropologistuderende Silje Meltvedt og medicinstuderende Rasmus Nymann på deres blog: det. Der var engang en jordemoder, der spurgte mig, om hvide kvinder også har ondt, når de føder. Nogle tror virkelig, at det helt fysisk er meget lettere at være hvid, siger Anna Aaby. Selvom det indimellem var hårdt at være af sted, har opholdet udvidet parrets horisont. Både Jesper Breining og Anna Aaby er enige om, at det bestemt ikke er på alle punkter, danskerne kan lære afrikanerne noget. Ofte er det lige En stor del af arbejdet bestod i at hjælpe de lokale med det logistiske til stor nysgerrighed for de mindste i byen. omvendt. Men man finder også ud af, hvor ens vi tænker. Verden bliver meget mindre, siger Jesper Breining, der sammen med Anna Aaby har fået mange venskaber undervejs. Planen er da også at tage til Afrika igen. En af mine ghanesiske venner ringer ofte. Så diskuterer vi lige, hvordan det går med Chelsea, siger Jesper Breining.! International Medical Cooperation Committee (IMCC) er en organisation for frivillige studerende, der arbejder med sundhed i et internationalt perspektiv. IMCC Uland er en selvstændig undergruppe til IMCC og ledet af de frivillige selv. Hvert år udsender organisationen fire personer i 14 måneder til Ghana, mens andre kommer til Bolivia og Mali. Det varierer, om de studerende får ECTS-point under forløbene, eller om de helt holder pause fra studierne. Stort set ingen modtager SU. Projektet er finansieret af Danida. Læs mere om organisationen på: - Vi lærte hinanden bedre at kende, da vi begyndte at spille volleyball sammen, fortæller Jesper Breining. Privatfoto\n16 16 STUDIELIV Nye fag på medicinstudiet For eftertiden skal medicinstuderende på kandidatdelen af uddannelsen have fag som kommunikation og etik. Det sker som følge af en ny studiereform. De nye fag skal sikre, at de nyuddannede læger bliver endnu mere klar til at møde virkeligheden og dens patienter. Reformen af medicinstudiet betyder også, at de studerende skal være 44 uger på hospitalsafdelinger i stedet for de nuværende 40 uger. Rytmisk kor i Møllevangskirken Hver mandag fra kan du komme og synge i det rytmiske kor i Møllevangskirken. Koret holder til i kirkens krypt og rummer omkring 40 studerende, der synger meget forskelligt fra Spice Girls til Stevie Wonder. Ud over en musikalsk oplevelse lokkes der også med en heftig kageordning. Det er Studentermenigheden i Aarhus, der står bag koret. Du kan læse mere om koret på: smaa.dk/smaakoret.htm Pilot til tandemkørsel søges På redaktionen modtog vi for nylig et brev fra en far, der søger en pilot til sin søns tandemcykel. Sønnen er lettere handicappet og kan derfor ikke cykle selv. Hvis du er interesseret i jobbet, kan du henvende dig til redaktionen på UNIvers. Vi vil formidle en kontakt til faderen, der kan fortælle mere om løn og omfanget af jobbet. Få vejledning hjemme i sofaen STUDIEVEJLEDNING AU Studieadministration tilbyder studerende mulighed for at chatte med en vejleder. Og det er indtil videre en stor succes. Af Astrid Hellerup Madsen Som noget nyt havde kommende studerende i år muligheden for at chatte med en vejleder på AU i stedet for at ringe eller møde personligt op. Her kunne de få hjælp til at finde de rigtige oplysninger om optagelseskrav, studiestart og så videre. Før oplevede vi unge, der var for generte til at kontakte os med spørgsmål og så fik deres forældre til at ringe i stedet. Nu kontakter de os selv, fordi det er mere frit på chatten, siger Gitte Pedersen Viftrup, afsnitsleder i AU Studieadministration. Og chatvejledningen er en succes. I starten var én vejleder klar ved tasterne ad gangen, men på grund af den store tilslutning er det nu udvidet til to. Ikke kun de kommende studerende kan chatte med vejledere. Tilbuddet gælder også de nuværende. I første omgang er tilbuddet målrettet studerende, der ikke ved, hvor de skal henvende sig med deres spørgsmål. Det kan for eksempel være om tilvalg på tværs af hovedområder eller studerende, som vil have en snak om valg af kandidatuddannelse, uddyber Gitte Pedersen Viftrup. Anonym vejledning Det er ikke kun ved praktiske problemstillinger, vejlederne sidder klar til at hjælpe. Chatten kan nemlig også være en måde at få startet en kontakt til en vejleder for studerende med personlige problemer. Chatten er anonym, og derfor giver det mulighed for at komme ud med de ting, man måske ikke føler, man kan sige ved at møde personligt op, eller er utryg ved at sige til ens studiekammerater, forklarer Gitte Pedersen Viftrup. Det kan være alt fra eksamensangst i forbindelse med en dumpet eksamen til spørgsmål om mulighederne for at skifte til et andet universitet. Alt efter hvad det er for problemer, den studerende tumler med, hjælper vejlederne den studerende videre, eventuelt ved at formidle kontakt til for eksempel Rådgivnings- og støttecentret. Vejledning over chat er kommet for at blive, siger Gitte Pedersen Viftrup, vi prøver hele tiden at udvikle det, så det passer til de studerendes behov.! CHAT MED EN VEJLEDER Chatten er åben hver dag fra kl. 10 til 14 og mandag og onsdag aften fra kl. 19 til 21 Læs mere på: STUDIEMESSE 2011 Popcorn og politikerbesøg De studerende strømmede til, da Studenterrådet afholdt studiemesse fra den 6. til den 8. september. Aulaen var for en stund omdannet til en markedsplads fyldt med studentertilbud, slik, kuglepenne, rabatter og gode råd. Aarhus-borgmester Jacob Bundsgaard holdt tale på messen, der også fik besøg af statsminister Lars Løkke Rasmussen samt klima- og energiminister Lykke Friis, der efter en tur rundt blandt standene svarede på spørgsmål fra en flok ivrige studerende.\n18 18 STUDIELIV AU-studerende vindere ved international mobilkonference En datalogistuderende og en studerende ved informations- og medievidenskab vandt sammen med en arkitektstuderende for nylig en konkurrence ved en international mobilkonference. De tre studerende havde fået til opgave at designe en app til smartphones, som skulle gøre det muligt for byboere i alderen år at komme i kontakt med de lokale butikker. Konceptet skal den 13. september præsenteres for den amerikanske virksomhed ebay, der er interesseret i at videreudvikle idéen. Studenteriværksætteri ja tak! Ved konferencen Aarhus-modellen for Studentervæksthuse den 31. august gjorde Studentervæksthus Aarhus status på sin toårige tilværelse. Med succes har organisationen udviklet metoder til at understøtte iværksætteri og entreprenørskab blandt studerende på AU. På to år har 161 studerende startet 99 virksomhedsprojekter, hvoraf 45 fortsat er i drift. Undervisere, administratorer og studerende fra hele Danmark mødte op for at høre om den metodiske baggrund for succesen med at lære de studerende at bruge deres viden til at skabe værdi. Vindere af konkurrencen ved studiemessen UNIvers var repræsenteret med en bod ved årets studiemesse. I den forbindelse afholdt vi en konkurrence, hvor man skulle svare på spørgsmål om avisens indhold. Præmien var et klippekort til 12 kopper kaffe på Dale s Café. Vi har nu udtrukket tre vindere, og de heldige er: Henrik Døssing, Sira Vinther og Barbara F. Ankjær. Arts skal på arbejdsmarkedet KARRIERE Fremtidens jobmarked kræver mere erhvervsrettede universitetsuddannelser. Uden studieforsinkelser. Det bliver især en udfordring på Arts, mener forsker. Af Lasse Emil Frost Advokat eller læge. Jura- og medicinstuderende har generelt ikke de store kvaler med at vælge karrierevej. Denne lange tradition for at forholde sig til den senere professionelle praksis allerede i studietiden eksisterer dog langt fra på alle universitetsuddannelser. Især humanistiske fag som sociologi, dansk og filosofi har hidtil henvendt sig til gymnasielærerprofessionen. De bliver på grund af deres relativt høje arbejdsløshed nu i større grad nødt til at rette sig mod det private erhvervsliv, siger Søren Kruse, lektor i de videregående uddannelsers didaktik ved Institut for Uddannelse og Pædagogik (DPU). Interessante profilfag Der er dog allerede en del muligheder for at få erhvervserfaring inden for de humanistiske studiers rammer, mener erhvervsleder på Arts, Tine Arsinevici. Vi tilbyder både praktik og feltstudier på mange områder. Derudover har vi også forskellige projekter i gang med kommunerne om at finde flere studierelevante job i Aarhus, siger hun. Søren Kruse anerkender de nuværende tilbud og roser især initiativet bag profilfagene, som giver kulturvidenskabelige studerende mulighed for at vælge en mere arbejdsmarkedsorienteret profil på overbygningen. Men der er brug for flere lignende tiltag inden for studiets normerede rammer for at hjælpe kandidaterne på de mange andre videnskabsorienterede discipliner til at orientere sig imod det arbejdsmarked, de skal ud og fungere i, siger Søren Kruse. Tine Arsinevici advarer dog imod at indrette uddannelserne alt for meget efter arbejdsmarkedet. Man taler så meget om studierelevante job og jobprofiler, men studiet er det vigtigste. Og det glemmer man tit. Arbejdsmarkedet er fuldstændig uforudsigeligt, og det er farligt at løbe blindt efter de behov, der er lige nu, siger hun. Valgkamp i kroppen Udnyt Frit en f rsker den store hjernemasse på Aarhus Universitet. Har du en idé til Frit en forsker, så send en mail til redaktionen på Af Peter Nicolaisen Spørgsmål: Er det usundt for en politiker at føre valgkamp? Svar: Bobby Zachariae, Professor i psykologi. Nej. Generelt er det rimelig ufarligt. Man kan godt leve med søvnmangel og meget hårdt arbejde, så længe det er overskueligt. Der er jo en deadline på en valgkamp. En politiker i valgkampen har i høj grad indflydelse på og kontrol over det, vedkommende laver, og det er nogle af de faktorer, som har betydning for, hvor stressende det er. En valgkamp belaster selvfølgelig de involverede på kort sigt, men på lang sigt har det ingen betydning. Tværtimod tror jeg faktisk, at det er enormt givende for en politiker at føre valgkamp. De fleste politikere glæder sig formentlig til valgkampen. Her får de mulighed for for alvor at arbejde sammen med deres kollegaer, og for én gangs skyld får politikerne lov til at komme ud og diskutere med deres vælgere. Under valgkampen har man virkelig mulighed for at påvirke noget. Derfor oplever politikerne det som meningsfuldt og spændende. Det opvejer i høj grad de gener, der er i form af søvnmangel samt større krav og udfordringer. Mennesket er meget Illustration: Louise Thrane Jensen robust og kan sagtens klare kortere perioder med søvnmangel. Det er der ingen problemer i. Når man snakker om stress, er det længerevarende påvirkninger, hvor kravene til én overstiger ens ressourcer. En valgkamp er udfordrende, men det er ikke en "stresser" i klassisk forstand. Det vil i stedet være berigende for mange. Er det en fordel at være i god fysisk form, når man fører valgkamp? Hvis man har flere fysiske ressourcer, klarer man formentlig valgkampen bedre. Når man er blevet interviewet 20 gange, er der større risiko for, at man laver fejl næste gang, hvis man er i dårlig fysisk form. Så er man ikke helt så skarp. Det påvirker også ens performance, hvis man ikke får lov til at restituere en gang imellem. Derfor er det vigtigt, at politikerne sover godt, når de endelig sover i løbet af valgkampen.\n19 AU ambassador Aarhus University is pleased to present a unique opportunity to our international students. We encourage you to join the Youth Goodwill Ambassador Corps - a nationwide Danish development programme for talented people from all over the world. The programme puts international students into contact with business leaders, trend-setters in the world of culture, and academic scholars in Denmark, offering students an exciting professional experience in an enjoyable and social environment. Please contact Hanne Johansen, the Communications and Marketing coordinator at the International Centre, at: Festivities for the students The students had a full day of festivities when Aarhus University celebrated its anniversary on Friday 9 September. The day started for the students with a sports day in the University Park, where they joined in activities that covered everything from football to the Danish version of beer-bowling. During the afternoon, sports activities were replaced by Denmark's largest student bar, with entertainment including music from Danish bands The Blue Van and When Saints Go Machine. Students from all institutions of higher education in Aarhus were invited to the event. Full programme for international Tuesdays INTERNATIONAL 19 Photo: Roar Lava Paaske Photos: Roar Lava Paaske STUDENT LIFE Balkan Night, Language Exchange and Disco. Every Tuesday for the whole of the autumn, international students can meet at Studenterhus Aarhus and Danes are welcome too! By Kristian Serge Skov-Larsen The small room reverberates to the sound of continuous music mixed by two enthusiastic students behind the sound console, their bodies swaying in time to the beat. It's loud enough to create an atmosphere, but not so loud as to prevent conversation around the coffee-tables, where the seats are gradually filling with the international students drifting in through the doors of Stakladen. "Acid jazz great, isn't it?" asks one of the students, as he allows one number to flow almost seamlessly into the next. It's Tuesday evening in the café in Stakladen at Studenterhus Aarhus, and here, Tuesday evenings are international. The event is a regular opportunity for the several thousand Aarhus students who come to the city, whether for a short or a long period, to meet others like themselves, make new friends and learn about other cultures. Completely new premises Alexandra and Galina are exchanges students, from Romania and Bulgaria respectively. They are both very active volunteers at Studenterhus Aarhus, and are responsible for many of the practical arrangements associated with Acid jazz - great, isn't it? unknown student, flowing to music, Studenterhus Aarhus the development of international Tuesdays. "At present, the people coming to International Tuesdays are mostly Erasmus students, as well as those studying for their full degrees here," says Alexandra. The bar, behind which Galina and Alexandra spend most of the time, is spanking new, like the rest of the premises. Previously, the international evenings were held in Studenterhuset's old premises by the harbour. Galina has studied in Aarhus for long enough to remember both places. "The new place makes everything much easier, because it's close to the University, the School of Business, and everything else," she says. Part of the culture This evening there is a "bad taste party" on the programme, and a number of the students have dressed themselves up in everything from lumberjack shirts to feathered masks and pink flowery aprons. And every Tuesday for the rest of the autumn will have a new theme or a new event. When Galina and Alexandra are asked to pick something out from the programme that they are particularly pleased to see there, Galina is quickest to choose: "We're going to have a cooking evening, where we'll learn to make traditional Danish food." This Tuesday was "Bad taste party" with feathered masks and pink flowery. Every International Night will have a new theme or a new event. When she's asked if this won't just well and truly scare the international students away from Denmark again, she laughs loudly. "It's a part of the culture!" Alexandra, too, thinks that cultural knowledge is a particularly important gain from the evenings for all the participants. "We learn about each other and each others' countries, and that is an important part of going on exchange. That's why Danish students are also welcome to come along. It might be to prepare for their own exchange visits abroad, to relive an earlier overseas exchange, or to learn something about other nationalities without actually travelling abroad," explains Alexandra. The invitation is hereby passed along. Everyone is welcome to come along to International Tuesdays whether they are Danish or from overseas.! Programme for the forthcoming International Tuesdays September 13 : Karaoke, 20:00 September 20 : Balkan Evening, 20:00 September 27 : Language Exchange Kick-off, 16:00-18:00, followed by café evening October 4 : Disco Evening, 20:00 All events take place in Studenterhus Aarhus, Nordre Ringgade 3. Further information at Studenterhusaarhus.dk under international\n20 "En halvdårlig pause kan hurtigt blive til et helt år... Læs mere om studiepauser på side UNIvers NYHEDER I N T E R N AT I O N A L STUDIELIV S T U D I E T E M A : PAU S E R STUDENTER SIDERNE F R I T E N FO R S K E R I D R Æ T S DAG O G M E G E T, M E G E T M E R E... Foto: Roar Lava Paaske Fredagsjubel i parken Stor fredagsbar og mindst ligeså stor idrætsdag, da studerende fejrede AU s fødselsdag. Se billedreportagen > SIDE 13 chat med vejlederen studiepause et nyt tilbud om chat med er det godt eller skidt med et tuesday night arts på arbejde every tuesday for the whole of the det bliver især en udfordring autumn, international students for arts, når fremtidens jobmarked studievejledningen er både for kræver mere erhvervsrettede de bekvemme, de forvirrede universitetsuddannelser. og de generte. can meet at studenterhus aarhus. and danes are welcome too. read more > PAGE 19 læs mere > SIDE 18 læs mere > SIDE 16 afbræk fra auditoriet? univers ser nærmere på den omdiskuterede studiepause. læs temaet > SIDE << LÆS OGSÅ I DETTE NUMMER