En talentfabrik uden lige\nDaniel Agger blev i torsdags den dyreste spiller en dansk klub nogensinde har solgt. Et enestående eventyr som startede i ydmyge Rosenhøj Boldklub i Hvidovre.\nMandag d. 16. januar 2006, kl. 03.30\nOpdateret søndag d. 15. januar 2006, kl. 22.35\n»Det er en forretningshemmelighed.«\nFormand i Rosenhøj Boldklub Birgir Sveinsson svarer med et glimt i øjet ikke lige med det samme på hemmeligheden bag udklækningen af de mange talenter, der har berørt græsset i den lille Hvidovre-klub.\nEn forretningshemmelighed mange klubber gerne ville have fingrene i, hvis de kunne kopiere Rosenhøjs evne til at sprøjte talenter ud. Daniel Agger er nemlig langt fra den eneste lysende stjerne som har løbet rundt på det grønne areal beliggende mellem Hvidovre Hospital, Risbjerg Kirkegård og Sønderkærskolen.\nEt noget uskønt og lidet flatterende betonkvarter, som Rosenhøj Boldklub ligger midt i.\nKlubnavnet står med grønne bogstaver på røde mursten og ligner heller ikke rigtig noget særligt i det snigende tusmørke, hvor en ung lyshåret kvinde i en hvid Schott-jakke med en Netto-pose fyldt med varer i den ene hånd og en hvid amerikansk bulldog i snor i den anden krydser Kettegård Allé og vader forbi Rosenhøj Boldklub.\nMen ikke destro mindre er det her, Daniel Agger, U21-landsholdsspillere som Kasper Lorentzen og Michael Krohn-Dehli har slået deres folder, da benene var knap så lange, støvlerne knap så dyre og målene var noget lettere at score, end de er i Superligaen og den hollandske Æresdivision.\nFaktisk er Daniel Agger langt fra den eneste i familien, som har spillet i Rosenhøj Boldklub. Eksempelvis spiller Daniel Aggers far Knud stadig på Oldboys-holdet sammen med sin bror John. Daniels farmand og onkel har spillet det meste af deres liv i den lille Hvidovre-klub.\nIndtil for ganske få år siden spillede Daniel Aggers fætter, Nicolai, også i klubben. Sidstnævnte blev skibbet af til Brøndby som lilleputspiller og var fornylig med i Brøndbys trup til indendørsstævnet i Brøndbyhallen. Og den 16-årige angriber har allerede spillet 12 landskampe for U17-landsholdet med fem scoringer til følge.Rosenhøj Boldklub er en solstrålehistorie i dansk fodbold. Selv om det er de større klubber som Brøndby og FC Nordsjælland, der viderudvikler talenterne det sidste stykke, så kan Rosenhøj som det første led i fødekæden ikke fratages æren for en stor del af arbejdet.\nEt leverandørarbejde, der endog kan vise sig at være særdeles lukrativt. For Rosenhøj kan forvente at modtage et klækkeligt beløb i kompensation for at have udviklet Daniel Agger, fra han var fem år gammel til han blev næsten 13 år.\nSelv om det kun er fra det 12. til det 15. år, hvor der rent faktisk skal ydes kompensation i henhold til FIFAs regler for kompensation af unge spillere, vil et salg på 63 millioner ifølge Berlingske Tidendes beregninger give et anslået beløb på mellem en halv og en hel million kroner til Rosenhøj Boldklub.\nFor en klub med knap 700 medlemmer og en årlig omsætning på 1,2 millioner kroner - der lige akkurat løber rundt - så vil et sådant pengebeløb være svimlende højt. Et beløb, som Birgir Sveinsson i de kommende år gerne vil bruge på forskønnelse af de nærmeste omgivelser.\n»Uha, vi har mange ønsker. Hvis du kigger rundt omkring klubben, så er der mange ting der trænger til fornyelse. Vi har en drøm om at lægge nye fliser og hegne det hele ind og købe en flagstang. Men de materielle ting er kun en del af det. Det andet vi meget gerne vil er at poste en del af pengene i ungdomsafdelingen, så vi kan holde ilden ved lige med hensyn til at udvikle flere af Agger-typen. Så vi opdaterer vores talenttrænere således, at vi får optimeret træningen af vores ungdomsspillere.«\nOg den islandske formand er ikke i tvivl om, at der er flere talenter på vej.\n»Helt afgjort. Vi har mange gode talenter i øjeblikket. Måske ikke lige af den kaliber som Daniel Agger var, men vores årgang 96 vil jeg gerne fremhæve, der er store talenter i den årgang. De er kun miniputter nu, men de kan nå langt.«\nOm der er lige så stort talent i dem, som der var i Daniel Agger, må tiden vise, men blandt de i alt 25 ungdomshold, burde der nok gemme sig flere kommende Superliga-spillere.Forretningshemmeligheden bag talentfabrikken er Birgir Sveinsson - vel at mærke - ikke bleg for at dele. Og i virkeligheden er den måske knap så kompliceret som man kunne tro.\n»Vi er ikke så elitefikserede. Vægten ligger og har altid ligget på det sociale element. Selv om vi har avlet gode spillere og er ambitiøse på ungdomsholdenes vegne, er det er ikke det, der er det vigtigste. Vi har en strategi om »en bold pr. spiller«, hver eneste spiller skal have en bold. En filosofi, som er i tråd med den »laudrupske« tankegang. Mest mulig bolderobring og leg er det som udvikler spilleren teknisk.«\nForretningshemmeligheden er hermed givet videre, men det virker nu som om at formand i Rosenhøj Fodboldklub er ret tryg ved, at Rosenhøj har en vis patent på talentudvikling i den nærmeste omegn. www.rosenhojboldklub.dk


Sankthans er reddet i 11 kommuner: Afbrændingsforbud ophævet | Fyn | DR\nSankthans er reddet i 11 kommuner: Afbrændingsforbud ophævet\nVådt vejr og lavere temperaturer får flere kommuner til at ophæve afbrændingsforbud og tillade bål til sankthans.\nFlere steder i landet kan man alligevel opleve sankthansbål på lørdag. Afbrændingsforbuddet er blevet ophævet i 11 kommuner (Foto: Sophia Juliane Lydolph/Scanpix 2015) (Foto: Sophia Juliane Lydolph © Scanpix)\nStore bål og fællessang.\nTo ting, der uløseligt hænger sammen med sankthansaften.\nKrav til afbrænding af sankthansbål\nI de pågældende kommuner vil der være mulighed for sankthansbål under den forudsætning, at bålet lever op til nedenstående krav:\n400 m fra nåletræsbevoksninger samt lyngdækkede arealer.\n30 meter fra bygninger med hårdt tag.\n200 meter fra stråtækte huse m.v. samt oplag af brandfarlige stoffer og andet letantændeligt materiale.\nBålet skal være under konstant opsyn.\nBålet skal være forsvarligt slukket, inden det forlades. Hæld vand på, du må ikke tildække de varme gløder med sand, da sandet holder på varmen og kan forvolde alvorlige forbrændinger, hvis personer eller dyr træder eller roder i det varme sand.\nMen på grund af det varme og tørre vejr i maj og juni, har der været afbrændingsforbud i 70 kommuner landet over. Noget, der har ført til flere aflysninger af sankthans-arrangementer.\nMen de seneste dage har budt på regn, og derfor er forbuddet netop blevet ophævet i ni kommuner.\nLæs også:Sankthans i fare: Nu har 68 ud af 98 kommuner indført afbrændingsforbud\n- I og med at tørkeindekset er faldende, at det har regnet og at der fortsat er en forholdsvis lav temperatur, har vi vurderet, at den umiddelbare antændelsesfare er stærkt mindsket. Derfor kan vi med ro i sindet ophæve afbrændningsforbuddet i vores område, forklarer Jarl Vagn Hansen, der er beredskabsdirektør i TrekantBrand.\nFølgende kommuner har pt. ophævet forbuddet mod afbrænding: Billund, Esbjerg, Fanø, Fredericia, Kolding, Middelfart, Silkeborg, Varde, Vejen, Vejle og Viborg.\nBål med omtanke\nAllerede i går meldte kommunerne i Silkeborg og Viborg ud, at de ville tillade sankthansbål. Dermed er forbuddet nu ophævet i 11 af landets kommuner.\nDet betyder dog ikke, at man bare kan brænde store sankthansbål af uden omtanke. Man skal altid være opmærksom, når man har åben ild.\n- Du må sådan set lave et ligeså stort bål, som du vil. Men sørg nu for at holde en vis afstand fra bygninger med hårdt eller stråtag og marker, så du er sikker på, at du ikke får noget flyveild, der skal antænde noget omkring bålet, siger Jarl Vagn Hansen og understreger:\n- Man skal altså stadig tage forbuddet meget alvorligt i de kommuner, hvor forbuddet er gældende.\nLæs også:Tæt på hedebranden: 'Det gik saftsuseme stærkt'\nForbuddet er altså stadig gældende i 59 af landets kommuner. Blandt andet på Fyn, hvor det kun er i Middelfart Kommune, forbuddet er blevet ophævet.\nIfølge Beredskab Fyn er der ikke udsigt til, at resten af Fyn kan komme til at nyde godt af de store sankthansbål.


Tilstede fra boligforeningen var direktør Kenneth Taylor Hansen (KTH), driftschef Lisbeth Pind (LP) og Elsebeth Sejersen. - PDF\nDownload "Tilstede fra boligforeningen var direktør Kenneth Taylor Hansen (KTH), driftschef Lisbeth Pind (LP) og Elsebeth Sejersen."\n1 Afdelingsmøde for Reberbanen 1-9 afdeling 15. Tirsdag, den 20. september 2016 kl Tilstede fra boligforeningen var direktør Kenneth Taylor Hansen (KTH), driftschef Lisbeth Pind (LP) og Elsebeth Sejersen. Direktør KTH startede mødet med at byde de 5 fremmødte velkommen og præsenterede de tilstedeværende fra boligforeningens administration. Herefter gennemgik han kort dagsordenen. 1. Valg af dirigent. Til dirigent valgtes direktør KTH. 2. Formandens beretning. KTH henviste til formandens beretning fra repræsentantskabsmødet den 24. maj 2016, som forefindes på vores hjemmeside Beretningen her på afdelingsmødet vil tage udgangspunkt i den skriftlige beretning og alene omfatte nogle væsentlige emner fra beretningen. Det kan derfor anbefales at læse hele beretningen på hjemmesiden. Indledning Hobro Boligforening har i 2015 fortsat den gode udvikling. Der er gennemført mange forandringer i de interne procedurer, som skal tjene det formål, at I alle får en bedre og mere ensartet service. Denne gode udvikling vil fortsætte også i de kommende år, hvor der vil være fokus på effektivisering af driften. Fra politisk side er der fokus på effektiviseringer i Danmark almene boligorganisationer. Vi er allerede gået i gang, og fra bestyrelsens side føler vi, at vores boligforening står godt rustet til fremtiden. BL og boligpolitik Hobro Boligforening er medlem af BL Danmarks Almene Boliger, som er interesse- og brancheorganisation for boligorganisationerne i Danmark. Vi deltager aktivt i BL s aktiviteter både i repræsentantskabet og ved at vores medarbejdere deltager i ERFA møder med ansatte fra andre boligorganisationer. Der er øget fokus på benchmark af den almene sektor og dens effektivisering i samarbejde med de relevante ministerier. Det betyder formentlig, at der vil blive sat konkrete mål for de almene boligorganisationers effektiviseringer. I forbindelse med boligaftalen i 2014 blev der udarbejdet en analyse af potentialet for nedsættelse af udgifterne i den almene sektor. Sammenlignet med andre brancher var tallet forholdsvis lavt, og det afspejler jo, at de almene boligorganisationer er veldrevne, men det politiske fokus på effektivitet er der stadig.\n2 Som nævnt i indledningen, er vi i Hobro Boligforening allerede godt i gang med en forandringsproces, som vil gøre vores boligorganisation til en moderne og effektiv virksomhed. I det kommende år vil vi især have fokus på at implementere en ny og bedre beboerservice, som blandt andet indebærer, at vores viceværter arbejder sammen i et fælles team på tværs af afdelingerne. Det er vigtigt for os, at vores beboere får den bedst mulige service. Fælles drift vil forbedre vores muligheder for en mere ensartet service og en højere kvalitet i opgaveudførelsen. BL Danmarks Almene Boliger har også flere steder konstateret, at en sådan organisering af driften betyder en bedre og mere effektiv service for beboerne. Hvad betyder det for dig som beboer? En bedre og mere ensartet beboerservice Tryghed ved at opgaven bliver løst af den rette medarbejder Effektivitet og hurtighed i opgaveudførelsen Kontakten bliver nemmere Rækkehusene på Hvilhøjvej Helt som forventet er alle 20 huse udlejet, og vi tror på et yderligere behov for disse lidt større rækkehuse. Vi håber derfor stadig at kunne bygge nogle flere huse i området senest i Startboligerne Startboligerne på Amerikavej har været en stor succes. Det har været en gevinst for afdelingen, at vi har en social vicevært på stedet, som blandt andet arrangerer gode og sunde aktiviteter for de unge beboere. Det er vores opfattelse, at afdelingen generelt har fået et løft, og at det nu er mere populært at bo på Amerikavej end tidligere. Vi besluttede derfor i november måned 2015 at ansøge om en forlængelse af projektet. Vi har på det grundlag fået tilsagn fra Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet om forlængelse af projektet fra de nuværende 10 år til 15 år. Kapitalforvaltningen Det meget lave renteniveau gjorde året 2015 til et vanskeligt år i forhold til at opnå en fornuftig forrentning af afdelingernes opsparede kapital. På grund af de turbulente markedsforhold især i foråret 2015 blev vi allerede i løbet af sommeren klar over, at det ville blive vanskeligt at opnå et positivt afkast af vores kapital. Ved årets udgang kunne vi således konstatere en samlet negativ forrentning på 0,5% for året 2015.\n3 Afkastniveauet i 2016 er stadig lavt, men det er dog vores forventning, at vi vil opnå en positiv forretning for hele året Renoveringsopgaver Der er i 2015 gennemført mange renoveringsarbejder i vores afdelinger. Der er således anvendt i alt 5,6 mio. kr. fra afdelingernes henlæggelser til planlagt vedligeholdelse og i alt 7,5 mio. kr. til almindelig vedligeholdelse i årets løb. Derudover har hovedforeningen givet tilskud til renoverings-arbejder i afdelingerne for i alt 456 tkr, og der er udført lånefinansierede renoveringsopgaver for i alt 4,4 mio. kr. Der er således disponeret 18 mio. kr. i afdelingerne i I kan finde en specifikation af afdelingerne i årsberetningen, som ligger på vores hjemmeside. Tab ved lejeledighed Samlet set er tab ved lejeledighed faldet for 3. år i træk. Dispositionsfonden har i 2015 dækket udgifter til lejeledighed for i alt 347 tkr. mod en samlet udgift på 449 tkr. i I 2012 udgjorde tab ved lejeledighed i alt tkr., så tabene er over 3 år faldet med tkr. til under en fjerdedel af niveauet i Det er meget tilfredsstillende, at vi har fået stabiliseret tab ved lejeledighed på et relativt lavt niveau. Tab ved fraflytninger Dispositionsfondens andel af tab ved fraflytninger har i 2015 udgjort i alt 431 tkr. sammenlignet med 512 tkr. i Rykker- og inddrivelsesproceduren er i årets løb blevet gennemgået og justeret, så proceduren i højere grad har fokus på at begrænse størrelsen af eventuelle tilgodehavender fra fraflyttede lejere. Der er i den forbindelse lavet klare retningslinjer for restancer og afdragsordninger. Lånekonverteringer Renteniveauet har også i 2015 været meget lavt og det har givet mulighed for, at vi igen i det seneste år har omlagt nogle af afdelingernes realkreditlån. Vi vil fortsat være opmærksomme på konverteringsmuligheder, hvis de skulle opstå. Personaleforhold Ejendomsservice\n4 Boligforeningen har fået en ny driftschef, Lisbeth Pind, som startede hos os den 15.november Vores tidligere inspektør, Thomas Petersen, fratrådte sin stilling hos os den 31. oktober Lisbeth har haft en travl start, hvor hun har skullet fortsætte de mange projekter, som var sat i gang allerede før hun startede hos os, men hun er faldet rigtig godt til i vores organisation. Administrationen Vores bogholder, Elsebeth Sejersen, kommer tilbage fra barselsorlov i maj måned Samtidig stopper Ulla Dalsgaard, der har været ansat som barselsvikar for Elsebeth. Vi glæder os til at se Elsebeth igen og samtidig ønsker vi Ulla held og lykke i hendes nye job. Der blev spurgt til, om foreningen kunne overveje at bygge rækkehuse til enlige her i Hobro, altså små huse på m2. KTH mener ikke, det er der, efterspørgslen ligger, men tager det til efterretning. Orientering om året i afdeling 15 Intet at berette. Orientering om regnskabsåret 2015: KTH gennemgik først regnskabet for 2015 via en oversigt over regnskabstallene, samt et diagram med procentvis inddeling af hovedtallene. KTH fortalte at 47% af de samlede udgifter er offentlige udgifter. Nettokapitaludgifterne i afdelingen udgør en meget lille procentdel af udgifterne. De variable udgifter kan være bl.a. vedligeholdelsesudgifter og omkostninger til viceværter og det er kun de variable omkostninger, som vi har indflydelse på. Afdelingen har i året haft en overskud på kr ,62, som vil blive delt over de næste 3 år og lagt til i indtægterne. Godkendelse af afdelingens budget 2017: Herefter blev budgettet for 2017 gennemgået. Via et diagram med procentvis opdeling, blev der forklaret, hvilke udgifter der er faste og hvilke man reelt kan have indflydelse på. KTH fortalte, at man nu ikke længere skal indbetale til dispositionsfonden, denne besparelse sammenholdt med de generelle prisstigninger gør, at man kan undgå en huslejeforhøjelse i Budgettet vil derfor medføre en huslejestigning på kr. 0,00 pr. m2/år. Budgettet blev enstemmigt godkendt.\n5 3. Behandling af indkomne forslag: Der er ingen indkomne forslag. 4. Valg af repræsentanter og suppleanter. På valg til beboerrepræsentant er Lisa Kloster, hun ønsker ikke at modtage genvalg. Birthe Bjerregaard blev valgt som beboerrepræsentant til Lene Kristensen er valgt til Lisa Kloster blev valgt til suppleant. 5. Eventuelt. Der blev spurgt til Texaco-grunden. KTH fortalte, at dette projekt desværre ser ud til ikke at lykkes, da kommunen har meddelt os, at grunden skal sælges i offentligt udbud ultimo Boligforeningen har ikke opgivet, men projektet er nu meget usandsynligt. Man har dog andre grunde/projekter i kikkerten. Der blev spurgt til tømningen af flaske-containeren, som ofte er overfyldt. Den bliver tømt 1 gang om måneden. Iflg. LP har vicevært Leif ringet og bedt om at få den tømt. Der blev spurgt til, om man på sigt kan få molokker, LP udtalte, det er en dyr løsning, men absolut en løsning, som er under overvejelse. Der er dog mange faktorer, som skal gå op i en højere enhed, før det kan lykkes. Affaldssorteringen blev rost, det fungerer rigtig godt. Der blev spurgt til nyt tag. KTH meddelte, vi er nødt til at tage de mest trængende afdelinger først. Det blev også nævnt, der er kloak problemer, der er meget ofte bud efter slamsugeren. Der var ikke yderligere til punktet eventuelt, mødet blev hævet og KTH takkede for god ro og orden.


Min fisse skal ha pik massagepigen chili escort fantasy | Julya escort aarhus\nMin fisse skal ha pik massagepigen chili escort fantasy\nHer er transmanden, der har investeret i det største og det bedste. Her er manden, der som teenager troede, han havde kønsvorter og overvejede at tage livet af sig selv, indtil han fandt ud af, det var normale hudpletter. Her er den underudrustede administrerende direktør, hvis pik lærte ham ydmyghed. Her er satyromanden, hvis kone forsøgte at skære hans pik af. Og her er præsten, der nød sin første trekant som teologistuderende.\nDette er ikke Dodsworths første nærstudium af kropsdele. I interviewede hun snesevis af kvinder om deres bryster.


Helleflynder | Fiskearter - alt om fisk og fiskearter\nEn helleflynder er en prægtig fisk, der lever i dansk farvand. Helleflynderen er desuden den største fladfisk, der kan opleves omkring Danmark. Dermed ikke sagt, at alle helleflyndere, der fanges, er store havmonstre. Ligesom med alle andre fisk, som kan opnå stor størrelse, er det mest typisk at fange mindre eksemplarer. I Danmark er der fanget helleflyndere på op til 100 kg, hvilket også må siges at være en ganske god størrelse for en fladfisk i Norden. Helleflynder hedder forresten ‘Hippoglossus hippoglossus’ på latin (prøv lige at sige det højt 10 gange hurtigt).\nHelleflynderen er en frygtet rovfisk, der også godt kan finde på at nappe en enkelt måge i ny og næ. Derudover æder den stort set alle mindre fisk den kommer i nærheden af og er særlig glad for torsk. Der er endda eksempler på, at en helleflynder har ædt mindre hajer.\nHelleflynder-hunner kan gyde omkring 300 millioner. De gør det i åbent hav og helt ned til 1 kilometer. Om vinteren lever helleflyndere gerne dybt under havets overflade, mens de om sommeren trækker op og ind mod kysterne. Derfor er det klart, at man om vinteren skal have overordentligt godt held, hvis man skal have en helleflynder på krogen. Om sommeren er mulighederne derimod ganske fortrinlige, hvis man kommer forbi den jyske vestkyst, hvor chancen for helleflynder-fangst er størst.\nHelleflyndere er også en særdeles populær spise i Grønland, hvor chancen for at fange fisken, må siges at være noget større end i Danmark. Ikke desto mindre er det også muligt at fange helleflyndere i Danmark.


Lloyd Cole - Standards CD → Køb CDen billigt her - Gucca.dk\nDen engelske sanger og sangskriver Lloyd Cole udkom i 2013 med studiealbummet "Standards". Albummet er Coles tiende soloalbum under eget navn og herpå kan du bl.a. nyde singlen "Period Peace". ... Læs mere.\nDen engelske sanger og sangskriver Lloyd Cole udkom i 2013 med studiealbummet "Standards". Albummet er Coles tiende soloalbum under eget navn og herpå kan du bl.a. nyde singlen "Period Peace".\n01: California Earthquake\n02: Women’s studies\n03: Period Piece\n04: Myrtle & Rose\n05: Nu Truck\n06: Blue like mars\n07: Opposites day\n08: Silver lake\n09: It’s late\n10: Kids today\n11: Diminished ex\nHandel på nettet skal være helt sikker for vores brugere. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for Internetbetaling er naturligvis NETS godkendt. Derfor er handel og betaling online altid fuldstændig sikkert hos Gucca.\nDer er ingen begrænsninger i din returret. Vi yder 30 dages returret på alle produkter. Kort sagt er det ensbetydende med, at hvis du af forskellige årsager ikke ønsker at beholde varen, kan du uden videre sende varen retur til os, herefter vil du få dine penge tilbage. Før du sender din returvare tilbage, er det en en god ide, hvis du først tager kontakt til os.\nAt du som kunde hos Gucca får leveret din vare både hurtigt og sikkert, betyder meget for os. Vi tilstræber, at du modtager din forsendelse indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. På vores shop kan man se lagerstatus ud for det enkelte produkt, så du kan altid få svar på, om vi har det på lager. Du kan altid ringe eller sende en e-mail til os, såfremt du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid.\nI vores shop har du mulighed for at vælge mellem flere forskellige typer betalingsmetoder. Der er frit valg blandt betalingsmetoder - du benytter den, der passer dig. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsmulighed du gør brug af. I vores sektion med oftest stillede spørgsmål finder du en oversigt over alle vores betalingsmuligheder. Vælger du kreditkort, så giver det dig den fordel, at vi først hæver penge fra din konto, den dag dit produkt afsendes til dig.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at hjælpe dig. Vores kundeservice er åben for henvendelse alle hverdage imellem kl. 10-15, og vi er klar til at yde dig kompetent hjælp med smil på læben og godt humør.\nHandler du hos os, har du altid mulighed for at følge ordren, fra den sendes fra vores lager, og til den er dig i hænde. Efter gennemførsel af dit køb kan du logge ind på din egen ordreside. På din personlige ordreside kan du se, hvornår vi sender din pakke. Du vil også modtage en e-mail med leveringsinformation i samme øjeblik, vi sender dine varer.\nVores brugere har bedømt Lloyd Cole - Standards Cd til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\nInge Lise Weber★★★★★\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path__forside path__cd path__rock path__lloydcole path__lloydcolestandards\n179,95 krRobert Plant & Alison Krauss - Raise The Roof - Deluxe Edition - Cd


Volvo og YouTube i samarbejde - Biltesteren     \nVolvo og YouTube i samarbejde\nI en elbil kan der på længere ture være behov for ladestop, og med videostreaming som en mulighed kan ladepausen benyttes til at nyde livestreaming, nyheder, shows eller din nyeste favoritvideo.\nHelt i Volvos sikkerhedsånd går man naturligvis ikke på kompromis med sikkerheden og derfor vil Volvo selvfølgelig kun gøre afspilning af videoer mulig, mens bilen holder stille.\nUd over videoafspilning annoncerer Volvo og Google i øvrigt, at kunderne snart vil kunne downloade navigationsapps som Sygic og Flitsmeister, opladningsapps som Chargepoint og Plugshare og parkeringsapps som SpotHero og ParkWhiz i de områder, hvor de er tilgængelige. Volvo tilbyder allerede nu EasyPark appen i alle biler med Google Infotainment systemet.\nIndførelsen af videostreaming falder sammen med meddelelsen om, at Volvo sigter mod problemfri integration af enheder, der har Google Assistant, hvilket dybest set forvandler virksomhedens biler til smarte enheder. Integrationen med Google Assistant-enheder og introduktionen af YouTube betyder, at bilen fungerer som en udvidelse af førerens digitale dagligstue.\nKombineret med et premium lydanlæg, der kan konkurrere med mange anlæg i hjemmet, og Volvos afslappede interiør med støjreduktion og komfortable siddepladser, fungerer bilen som en ekstra personlig dagligstue uden forstyrrelser. Da Volvos tilbud også indeholder ubegrænset data, kan kunderne se YouTube, så længe de ønsker det. Tilbuddet kan variere fra et land til et andet og vil blive rullet ud løbende.


Andersens rejsende Mac: juni 2011\nSocialsproglig dårlig samvittighed?\nVar på café med en veninde forleden dag. Kom til at tale (snakke!) om hvilke ord, der er 'rigtige' og 'forkerte' at bruge. Vi er begge, på hver vores facon, igennem livet blevet irettesat i forhold til rigtigt sprogbrug. Hun af en tidligere kollega, ung men med et noget ældre og stift forhold til det korrekte danske sprog. Jeg af min far (ja, sorry far!), der ofte havde svært ved at holde fokus på hvad jeg sagde, men mere på hvordan jeg sagde det. Noget der mildt sagt har irriteret mig og måske har udviklet en form for sproganarkisme. Hvor tit har jeg ikke hørt; "Det hedder ikke 'mig og Charlotte', det hedder 'Charlotte og jeg'" midt i en, fra mit synspunkt, spændende fortælling om, hvordan vi var cyklet ind til byen og mødt en ældre dame, der ikke havde den fjerneste idé om, hvor hun var og som forøvrigt havde fortalt noget virkeligt spændende...! Nu skal det nævnes, at jeg aldrig har haft problemer med at formulere mig, har altid haft godt styr på sproget (men måske ikke min generthed som barn) og har altid haft en naturlig nysgerrighed for det danske sprog. Jeg har endog uddannet mig til talepædagog og mærker endelig, at jeg befinder mig på den rette hylde! Derfor skulle jeg måske også være det danske sprogs vogter eller advokat og være interesseret i at bevare vores fine sprog som det er. Og det vil jeg også. Men noget nager mig. Måske er det den føromtalte sproganarkisme, der brutalt maser sit fæle ansigt frem af skyggen? For hvad er det vi ønsker at bevare? Ord og ordstillinger, der for rigtig mange mennesker ikke falder os naturligt? Lever vi ikke i en verden, hvor sproget udvikler sig i samme takt som alt andet? Og måske er det i grunden naivt at tro, at sproget kan bevares som det er. Ældre mennesker i dag taler jo heller ikke som man gjorde i 1930'erne og mine forfædre ville højst sandsynligt græde store, våde og tunge tårer, hvis de vidste, hvordan vi taler i år 2011. Der er én ting til, der nager mig; menneskers trang til at rette på andre menneskers sprog, både i den familiære sfære og i medier som tv og aviser. Jeg gør det faktisk selv. Overbeviser mig selv om, at sålænge jeg gør det med et smil, er det okay og kæresten bliver somme tider kærligt moppet, fordi han siger de forkerte ord eller udtaler et ord lidt sjovt. Men hvad tænker jeg egentlig på? Sådan at dømme, hvordan han bruger sit sprog. Vi er vel alle frie til at bruge sproget som vi vil, ingen regler for, hvordan vi SKAL bruge det. Måske et ønskværdigt sprogbrug fra flertallets side og potentielt dårlige karakterer i skolen, hvis grammatik og ordforråd ikke spiller, men ellers står det vel frit for? I min verden ville jeg glædes, hvis vi alle blev lidt mere interesseret i hvad andre mennesker fortæller frem for hvordan de gør det; indhold frem for form. Og helst langt færre sprogdommere end vi har nu. Hvorom alting er, vi sidder på den har café, veninden og jeg(!) og bliver enige om, at vi næsten har en socialsproglig dårlig samvittighed fordi vi VED GODT, at det ikke hedder 'snakkede' (det er jo kun måger(?) der snakker...), men det er altså bare det ord vores munde har lyst til at producere, ordet bliver sagt og langt inde og måske lidt ubevidst (eller FOR bevidst) i vores sind sidder den her lille bitte skolelærer, far, kollega eller hvem som helst og stikker med en lille spids nål og hvisker: "DET HEDDER IKKE 'SNAKKEDE', DET HEDDER 'TALTE'! Godt ord igen :-)\nIndsendt af Iben Lykke Andersen kl. 03.00 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Kommunikation, Sprog, Sprogbrug


Søren Pape Poulsen og Benedikte Kiær hørte om grøn omstilling hos Carmo - Leverandører, Nyheder og Viden\nI fredags havde Carmo besøg af de Konservatives formand Søren Pape Poulsen, Birgitte Bergman og Helsingørs borgmester Benedikte Kiær. Grøn omstilling og mangel på faglært arbejdskraft var på dagsordenen.\nDe to politikere fik en rundvisning i virksomheden og fik blandt andet set Carmos innovative implementering af 3d-teknologi til prototypefremstilling, Carmo Print Moulding.\n”Vi var rigtigt glade for at tage imod Birgitte Bergman, Benedikte Kiær og Søren Pape Poulsen. Det gav os lejlighed til at fortælle om, hvordan vi som SMV har taget et aktivt initiativ i arbejdet for en grøn omstilling og større bæredygtighed”.\nClaus Ishøy, CEO i Carmo\nBesøget gav også mulighed for at sætte fokus på, hvor central faglært arbejdskraft er for den grønne omstilling og for arbejdet med mere bæredygtige produkter og produktion i Danmark.\n”I plastbranchen er det særligt plastmagere, der bliver uddannet alt for få af. Historisk uddanner Danmark nogle af verdens bedste plastmagere. Det er en uddannelsen med tæt på jobgaranti og en kompetence, der kun svært kan findes i udlandet. Vi håber, at vores gæster vil arbejde for at forbedre disse forhold for plastbranchen.”\nOg der var bestemt lydhørhed hos politikerne.\nBorgmester Benedikte Kjær fortalte, at kommunen kæmper for at tiltrække flere uddannelser, og hun drømmer om at få en plastmageruddannelse til Helsingør.\nSøren Pape Poulsen mener, at virksomhederne skal arbejde hårdere for at markedsføre sig selv, men han var også enig i, at man fra politisk side har et ansvar for at skabe større kendskab til faglærte uddannelser.\nLÆS også: Carmo udstiller på 3D TECH d. 5-7 oktober


Reference nr.: N318792\nLagersalg, Sprinter 214 FWD m. lavt tag, aut.gear/tiptronic, airc., motorkabinevarmer, fjernb. c.lås, parkeringssensor (bag), ratgearskifte, fartpilot, kørecomputer, infocenter, startspærre, udv. temp. måler, regnsensor, sædevarme, højdejust. komfortførersæde, el-ruder, el-klapbare sidespejle m. varme, nøglefri betjening, bakkamera, automatisk start/stop, dæktryksmåler, sidevindsassistent, bund i varerum, dab radio, multifunktionsrat, håndfrit til mobil, bluetooth, musikstreaming via bluetooth, usb tilslutning, android auto, apple carplay, armlæn, kopholder, kunstlæder, automatisk lys, airbag, abs, antispin, esp, servo, lev. nysynet, træk, Vi tilbyder nogle af markedets bedste leasing løsninger, der altid tilpasses til netop dit behov. Med vores serviceleasing får du udvidet garanti og mobilitetsløsning i hele EU. Der er ingen uforudsete udgifter, det eneste du skal betale, er skader og dæk. For fremvisning, prøvekørsel og tilbud kontakt P. Christensen på: 70202203. Fandt du ikke hvad du søgte her? Vi har masser af biler på lager, der bare venter på sin nye ejermand. Se vores andre annoncer på Bilbasen eller besøg os på www.brugtevarebiler.dk , N318792


DIIS søger praktikant med interesse for kommunikation om Mellemøsten - DAPP\nDIIS søger praktikant med interesse for kommunikation om Mellemøsten\nInteresserer du dig for den arabiske verden og har du erfaring med kommunikation? Har du lyst til at prøve din kommunikationsfaglighed af i praksis? Og vil du være med til at fortælle den danske offentlighed om MENA-regionen og en række danske NGO’ers arbejde i den? Så er det nu, du skal slå til. DIIS søger praktikant til Dansk-Arabisk Partnerskabsprograms kommunikationsenhed (DAPPKOM) til foråret 2022.\nDansk-Arabisk Partnerskabsprogram (DAPP) er Udenrigsministeriets samarbejdsprogram i MENA-regionen. Programmet består af en række danske NGO’er, der i samarbejde med lokale organisationer arbejder for at fremme ligestilling, pressefrihed, jobskabelse, menneskerettigheder mm. – særligt for arabiske kvinder og unge. DAPPKOM er programmets kommunikationsenhed, der i tæt samarbejde med organisationerne arbejder for at de gode resultater og de vigtige problemstillinger får den opmærksomhed, de fortjener, både i Danmark og i regionen.\nDAPPKOM går et meget spændende forår i møde og vores team drømmer om en praktikant, der er vil være en vigtig del af holdet det næste halve år.\nSom praktikant hos DAPPKOM vil du:\nkomme tæt på det praktiske og strategiske kommunikationsarbejde både i DAPPKOM og i organisationerne i DAPP\nfå indblik i, hvordan og hvor forskelligt NGO’er kommunikerer om deres aktiviteter og projekter\nfå mulighed for at prøve kræfter med tekstproduktion, pressearbejde, podcast- og videoproduktion og planlægning og afholdelse af store events\nindgå i en lille redaktion med tæt samarbejde\nfå lov til at arbejde med og i en enormt spændende region\nDine opgaver vil indebære:\nløbende kommunikation om Dansk-Arabisk Partnerskabsprogram på diverse platforme\narrangere aktiviteter på Ungdommens Folkemøde i samarbejde med resten af teamet og organisationerne under DAPP\nproduktion af artikler om MENA til DAPPs nyhedsbrev\narrangere events i Danmark og MENA\nvideo-produktion i samarbejde med teamet\npressearbejde i samarbejde med teamet\ner indskrevet på en relevant uddannelse (kommunikation, journalistik, Mellemøststudier e.l.) – helst på kandidatniveau.\nEr en kommunikatør fra naturens hånd og kunne målrette din formidling til forskellige målgrupper\nskrive klart og fængende, både på dansk og engelsk (kendskab til arabisk er en fordel, men ikke et krav)\nhar kendskab til MENA-regionen\nStillingen som praktikant hos DIIS kræver, at du er selvstændig og ansvarsbevidst. Til gengæld vil du få mulighed for reelt at prøve kræfter med professionelt kommunikationsarbejde, få masser af sparring og vejledning og få bygget et netværk i en række store NGO’ers kommunikationsenheder.\nStillingen er på 37 timer ugentligt, dog er der mulighed for at øremærke timer til praktikrapporter og lign. Du vil have en praktikvejleder og løbende samtaler om praktikforløbet. Praktikperioden er 17. januar til 30.juni 2022, medmindre andet aftales. Praktikken er ulønnet.\nAnsøgningen skal inkludere følgende:\nAnsøgningen inkl. ovenstående bilag skal være os i hænde senest den 26. november 2021. Stillingen kan kun søges gennem vores e-rekrutteringssystem.\nYderligere oplysninger om stillingsindholdet fås ved henvendelse til redaktør Nidal Abu Arif på nmaa@diis.dk.\nSpørgsmål om ansøgningsprocessen, løn, ansættelsesvilkår mv. kan rettes til hr@diis.dk.\nDAPP › Jobs › DIIS søger praktikant med interesse for kommunikation om Mellemøsten


Nyhedsbrev 24. april - Corona\nSelvom corona-krisen fortsat tager langt det meste af opmærksomheden, står udviklingen ikke stille i andre sager.\nÆndringer i våbenbekendtgørelse trådt i kraft\nDen 16. april 2020 trådte nye ændringer i kraft angående våbenbekendtgørelsen. Ændringerne gennemfører EU’s nye regler på våbenområdet og kommer med nærmere detaljer angående de krav, der stilles til mærkning af våben. Det gælder bl.a. de tekniske specifikationer ved selve mærkningen, herunder skriftstørrelse og definition af såkaldt ’væsentlige’ dele, der skal mærkes.\nDanmarks Våbenhandlerforening har i tidligere høringssvar efterlyst bedre vejledning fra Justitsministeriet om de nye retningslinjer, og har bl.a. foreslået en implementeringsgruppe, der kan sørge for at branchen får bedst mulig vished om reglerne, så de kan implementeres, så gnidningsløst som muligt til gavn for både branchen og myndighederne. Der er fortsat en række uklarheder i reglerne, som bør afklares i fællesskab med branchen.\nHele teksten til den nye bekendtgørelse kan findes her: https://www.retsinformation.dk/eli/lta/2020/413\nHar du et indskydningsrør eller en skydebane, der kan bruges sundhedsmæssigt forsvarligt? Meld ind til sekretariatet\nI sidste uge sendte vi en opfordring ud til medlemmerne om at melde ind, hvis man havde indskydningsrør eller lignende, der sundhedsmæssigt forsvarligt kan benyttes af skytter i den kommende tid. Informationerne sendes videre til Danmarks Jægerforbund, der har lavet dette kort til deres medlemmer: https://www.jaegerforbundet.dk/vaben/skydebaner/indskydning-af-riffel-i-en-corona-tid/\nI må derfor fortsat meget gerne skrive ind til mlv@danskerhverv.dk med eventuelle faciliteter, åbningstider og adresse, hvis I har sådan nogle – det kunne måske give lidt ekstra omsætning i en presset tid.\nNy vejledning fra Danmarks Jægerforbund og DGI til skydebaner\nI forlængelse af ovenstående nyhed har Danmarks Jægerforbund, DGI Skydning, Dansk Skytte Union og Dansk Flugtskydnings Forbund udarbejdet en række vejledninger til brug for genåbning af udendørs aktiviteter, der med fordel kan læses af alle. Derudover har Sundhedsstyrelsen udgivet en plakat med gode råd til brug af udendørs træningsanlæg, som I med fordel kan printe ud og hænge op ved jeres faciliteter – både for at beskytte kunderne og jer selv.\nPAC har åbnet for telefonerne igen\nEfter at en stor del af PAC’s medarbejdere har løst opgaver relateret til coronakrisen i en periode, hvor det samtidig ikke var muligt at komme i telefonisk kontakt med medarbejderne, er der nu igen mulighed for at ringe ind til kontoret. Det fremgår af PAC’s hjemmeside, som tilsyneladende bliver løbende opdateret.


Hostels og vandrehjem i Ko Phi Phi fra 72 kr./nat | Hotels.com\nHvordan er det at overnatte på hostel i Ko Phi Phi?\nHvis du gerne vil besøge Ko Phi Phi uden at bruge hele din opsparing, kan du overveje et hostel. Hotels.com har masser af indbydende hostels i Ko Phi Phi. Slap af, og mød nye mennesker i det fælles køkken, og få tips til at besøge denne afslappende by. Du og dine venner vil være vilde med strandene i Ko Phi Phi. Uanset om du er på en længere rygsækrejse eller et kort weekendophold, vil du helt sikkert synes om Monkey Beach, Tonsai Mole og Long Beach.


Klinisk retningslinje for pleje og håndtering af centralt venekateter og permanent central intravenøs port hos voksne (>19 år) patienter - PDF\nDownload "Klinisk retningslinje for pleje og håndtering af centralt venekateter og permanent central intravenøs port hos voksne (>19 år) patienter"\n1 Titel Søgeord Arbejdsgruppe Klinisk retningslinje for pleje og håndtering af centralt venekateter og permanent central intravenøs port hos voksne (>19 år) patienter Hoved søgeord: Hud og slimhinder Andre søgeord: Centralt venekateter (tunneleret centralt venekateter, ikke-tunneleret centralt venekateter) permanent central intravenøs port, kateterrelaterede infektioner Projektansvarlige: Udviklingssygeplejerske og cand.cur Jannie Christina Frølund, Medicinsk Afdeling, Vejle Sygehus Ph.D studerende, MPH, sygeplejerske Tom Møller Universitetshospitalernes Center for Sygepleje- og Omsorgsforskning, UCSF Rigshospitalet afsnit 7331 Kontaktperson: Udviklingssygeplejerske og cand.cur Jannie Christina Frølund, Medicinsk Afdeling, Vejle Sygehus Konsulenter: Ledende overlæge Helle Ørding Anæstesiologisk Afdeling, Vejle Sygehus Overlæge og professor Torben Plesner Hæmatologisk Afsnit, Vejle Sygehus Udviklingssygeplejerske, MKS MPH Mette Trads, Regionshospitalet Randers Afdelingssygeplejerske Bente Louise Pedersen Hæmatologisk Afsnit, Vejle Sygehus Afdelingssygeplejerske Mona Sørensen Hæmatologisk Afsnit, Vejle Sygehus Godkendelse Godkendt af Rådet for Center for Kliniske Retningslinjer efter intern og ekstern bedømmelse. Den kliniske retningslinje er kvalitetsvurderet i henhold til retningslinjer fastlagt af centrets Videnskabelige Råd og vedtaget af Rådet for Center for Kliniske Retningslinjer. ( Dato Godkendt dato: Revisions dato: Ophørs dato: Bedømt af Den kliniske retningslinje lever op til kvalitetsniveauet for kliniske retningslinjer, som er beskrevet af Center for 1\n2 Målgruppe Resumé Resumé Baggrund Kliniske Retningslinjer. Bedømmelsen er foretaget både internt og eksternt og ved en offentlig høring. Bedømmelsesprocessen er beskrevet på: Denne kliniske retningslinje er rettet mod sundhedspersonale og patienter, der er oplært til at varetage pleje og håndtering af centrale venekatetre og intravenøse porte hos voksne (>19 år) patienter. Undtaget er patienter i dialyse. Her følger et kort resumé af baggrund, formål, anbefalinger og indikatorer. Resumé er ligeledes vedlagt som bilag 1 Brugen af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte har på flere områder forbedret både behandlingsmulighederne og livskvaliteten for den enkelte patient. Det skyldes at patienterne herved undgår gentagne punkturer af perifere vener og heraf følgende smertefulde flebitter eller andre komplikationer. Incidensen af kateterrelateret septikæmi estimeres til at variere mellem 2-11 tilfælde pr kateterdage, gennemsnitlig 5,3 pr kateterdage på intensive behandlingsafsnit og endnu højere blandt patienter med brandsår. Kateterrelaterede infektioner er forbundet med en øget morbiditet, mortalitet, indlæggelsestid og økonomiske konsekvenser. Opgørelser viser, at der er en anslået dødelighed rangerende fra 12 25% ved kritisk syge patienter og omkostninger for Sundhedssystemet på op til $ pr. episode. Brug af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte indebærer således en risiko for lokale og generaliserede infektioner, der kan medføre store gener for patienten. Lokal infektion kan vise sig ved rødme, hævelse, varme, ømhed og pussekretion ved indstiksstedet samt febrilia. Disse tegn kan dog mangle, selvom kateteret er koloniseret med mikroorganismer. De alvorligste infektioner er bakteriæmi og septikæmi, hvor bakterier eller andre mikroorganismer spredes i blodet. Infektioner relateret til katetre kan forårsages af flere forskellige mikroorganismer, der kan kolonisere både inder- og yderside af katetret. Katetrets yderside koloniseres af bakterier fra huden eller hæmatogent, mens katetrets inderside koloniseres gennem kateterstuds eller kontamineret infusionsvæske, hvorfra der kan ske spredning. Størstedelen af bakterier stammer fra patienten, men sundhedspersonalet kan også påføre patienten bakterier. Sundhedspersonalet er derfor i vid 2\n3 Resumé Formål Resumé Anbefalinger udstrækning ansvarlig for pleje af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte og dermed for forebyggelse af kateterrelaterede infektioner. Formålet er at systematisere pleje og håndtering af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte hos voksne (>19 år) patienter med henblik på at sikre katetrets funktionalitet og reducere kateterrelateret infektion samt anden tilstødende komplikation. Hygiejniske forholdsregler ved håndtering af centrale venekateter og permanent central intravenøs port Det anbefales, at steril og/eller non-touch teknik anvendes ved pleje og håndtering af centrale venekatetre og intravenøse porte. (B*) (7, 24) Skift af grippernål i permanent central intravenøs port Det anbefales, at den enkelte afdeling har en lokal instruks for, hvor ofte grippernålen skal skiftes (D) Desinfektion ved pleje af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Klorhexidinsprit 0,5% skal anvendes som huddesinfektion og til desinfektion af kateterstuds. Huden desinficeres 2 gange med mellemliggende tørring. Kateterstuds desinficeres ligeledes gange to. (A). (1, 24, 42) Forbinding ved centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Steril gaze eller transparent forbinding bør anvendes til dækning af indstiksstedet ved centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte. Der bør som princip ikke vælges en kombineret gazetransparentforbinding (A) (1, 45, 46). Klorhexidin-imprægneret forbinding bør afprøves til dækning af indstikssted ved korttidsanlagte ikketunnelerede centrale venekatetre i klinisk praksis. (A) (51, 52, 53, 54) Forbindingsskift 3\n4 Det anbefales at skifte gaze forbinding hver dag (B*) (48) Det anbefales at skifte transparent forbinding over indstiksstedet minimum en gang om ugen samt umiddelbart ved behov, hvis forbindingen bliver fugtig, løsner sig eller bliver synlig beskidt (B*) (24, 52, 56, 57). Gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte 10 ml 0,9 % NaCl anbefales til gennemskylning af centrale venekatetre og permante centrale intravenøse porte (D) (59) Heparin 100 IE/ml anbefales til gennemskylning af tunnelerede centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte. Volumen afhænger dels af længden og dels af volumen på katetret. Det anbefales at give en volumen svarende til den samme som katetrets eller to gange dette. (D) (59) Metode til gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Det anbefales, at den enkelte afdeling har en instruks for, hvorledes gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte bør foregå. Eventuelt anvendes positive flush metoden under indgift af 10 ml 0,9 % NaCl. (59) Interval for gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Kateter-type Interval Central intravenøs port Efter brug eller hver 4. uge, hvis ikke i brug Ikke-tunneleret central Efter brug eller en gang om venekateter ugen, hvis ikke i brug Tunneleret centralt Efter brug eller en gang om venekateter ugen, hvis ikke i brug 4\n5 (D) (59) Resumé Indikatorer Superviseret patientundervisning og patientinvolvering i forhold til håndtering af tunnelerede centrale venekatetre Det anbefales, at der tages initiativer hen imod en større inddragelse af patienterne i egen håndtering af tunnelerede centrale venekatetre herunder (sterilt) skift af kateterforbinding, samt gennemskylning og eventuelt blodprøvetagning ved anvendelse af (permanente) tunnelerede centrale venekatetre. (A) (75) I forhold til monitoreringen er det i første omgang udelukkende valgt at fokusere på procesindikatorer. Procesindikatorerne er markører for, om personalet udfører de handlinger, som den kliniske retningslinje anbefaler. Litteraturgennemgangen støtter hypotesen om, at effekten af de opstillede anbefalinger er forbundet med en reduktion af kateterrelaterede infektioner og andre komplikationer. Der ses derfor en sammenhæng mellem proces og resultatet, således at højere kvalitet i plejen af patienter med centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte er direkte forbundet med færre kateterelaterede infektioner og andre komplikationer. At alt personalet er bekendt med og følger denne kliniske retningslinjes anbefalinger via indarbejdelse i daglig klinisk praksis, herunder i introduktions- og uddannelsesprogrammer samt lokale instrukser. Det kan anbefales at den enkelte afdeling/sygehus fastsætter indikatorer og standarder relateret til specifikke anbefalinger af særlig betydning for kvaliteten af håndteringen af centrale venekatetre i deres kliniske praksis og iværksætter regelmæssig audit og evt. observationsstudier af sundhedspersonalet som led i den løbende kvalificering. Forslag til indikatorer: Andel af personalet der udfører kateterpleje efter anbefalingerne Andel af patienter der får gennemskyllet centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte efter anbefalingerne Andel af patienter der får skiftet forbinding efter anbefalingerne 5\n6 Baggrund Indikatorer er variabler, der afspejler kvalitetstendenser, mens standarder afspejler den procentuelle opfyldelse, der ønskes. Der er ikke fastsat standarder, da der dels ikke er lavet før målinger og dels ikke foreligger studier, der kan være med til at fastsætte procentsatserne. Det anbefales derfor, at den enkelte afdeling/sygehus fastsætter disse lokalt. Definition af relevante begreber og termer relateret til den kliniske retningslinje: Intravenøs port: En intravenøs port er et kammer med en tyk membran, der indopereres på forsiden af brystet. På kammeret monteres et tunneleret intravenøst kateter, som placeres i en central vene (1, 2). Tunneleret Central Venekateter: Et tunneleret centralt venekateter (Hickman, Broviac, Croshong m.m.) er et kateter, der via en hudtunnel er indlagt til de centrale vener med spidsen ført til højre atrium. Katetrene er udstyret med en cuff, som er en mekanisk barriere, der hindre mikroorganismer fra huden i at vandre lags kateterest yderside til blodbanen (1). Ikke-tunnelerede centrale venekatetre: Et ikketunneleret centralt venekateter er en tynd slange, et kateter, der lægges direkte gennem brystvæggen eller halsen ind i et af de store blodkar (1). Bakteriæmi: Asymptomatisk tilstedeværelse af levende bakterier, konstateret i to uafhængige dyrkninger af blodet. Septikæmi: Tilstedeværelse af levende mikroorganismer, konstateret ved to uafhængige dyrkninger af blodet og med mindst to af følgende punkter opfyldt: - 1. Temperatur < 36,0 eller > 38,0-2. Tachycardia > 90/min Tachypnoe > 20/min Leucocyttal < 4x109/liter > 12x109/liter (3, 4). Note: I flere tilfælde indgives intravenøst antibiotika i umiddelbar forlængelse af foretagen bloddyrkning, hvorfor kravet om positiv dyrkning i to uafhængige dyrkninger ikke altid kan imødekommes. Håndhygiejne: De procedurer der knytter sig til at forebygge, fjerne eller reducere kontaminering med mikroorganismer på hænder og håndled (5). Steril teknik: Bruges om procedurer, der omhandler anvendelse af sterile handsker og utensilier. Aseptisk teknik: Bruges om procedurer, der 6\n7 omhandler non-touch teknik og samtidig anvendelse af sterile utensilier (6, 7). Non-touch teknik: Bruges om procedurer, hvor hænderne ikke må berøre det sterile område pga. risiko for kontamination med mikroorganismer fra hænderne (7). Patientgruppe Inklusionskriterier: Voksne (>19 år) patienter med centralt venekateter, herunder både tunnelerede og ikke-tunnelerede centrale venekatetre eller permanent central intravenøs port i primær eller sekundær sundhedstjeneste Eksklusionskriterier Patienter (<19 år) med centralt venekateter eller permanent central intravenøs port Patienter med centralt venekateter, der bruges til dialyse Problemets art og størrelse Brugen af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte medvirker til en sikker adgang for medicinsk behandling til blodbanen, samt mulighed for biologisk monitorering af patienten via blod udtrukket fra katetret. Valg af katetertype afhænger af det kort- som langsigtede behandlingsmæssige behov (3, 8, 9). Centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte er en af de hyppigste årsager til infektion på sygehus (9-20). Incidensen af kateterrelateret septikæmi estimeres til at variere mellem 2-11 tilfælde pr kateterdage (8), gennemsnitlig 5,3 pr kateterdage på intensive behandlingsafsnit (18) og endnu højere blandt patienter med brandsår (21). Kateterrelaterede infektioner er forbundet med en øget morbiditet, mortalitet, indlæggelsestid og økonomiske konsekvenser. Opgørelser fra USA viser, at der er en anslået dødelighed rangerende fra 12-25% hos kritisk syge patienter (8, 22, 23) og omkostninger for Sundhedssystemet på op til $ pr. episode (8, 24, 25). Problemstilling Brug af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte indebærer risiko for kateterrelateret 7\n8 infektion, der opdeles i lokale og generaliserede systemiske infektioner (3, 9). Lokal infektion viser sig ved rødme, hævelse, varme, ømhed og pussekretion ved indstiksstedet samt eventuelt febrilia. Disse tegn kan dog mangle, selvom kateteret er koloniseret med mikroorganismer. De alvorligste infektioner er bakteriæmi og septikæmi, hvor bakterier eller andre mikroorganismer spredes via blodet (3). Centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte kan koloniseres med mikroorganismer og i særlig grad forårsages koloniseringen af bakterier, som er i stand til at producere en biofilm. Biofilmen øger bakteriernes adhærence til kateteroverfladerne og gør dem sværere at eliminere. Det gælder eksempelvis coagulase negative staphylokokker/cons, staphylococcus aureus, pseudomonas og gærsvampe, der tilsammen udgør de hyppigste mikroorganismer involveret i kateterrelateret infektion (1, 3, 25). Biofilmdannelsen spiller således en afgørende rolle i udviklingen af kateterrelateret infektion, men ætiologien er endnu ikke fuldt klarlagt (1, 26). Mikroorganismerne kan kolonisere både katetrets inder- og yderside. Ydersiden koloniseres ofte af bakterier fra hud eller hæmatogent, mens katetrets inderside koloniseres gennem kateterstuds eller sjældent via indgift af kontamineret infusionsvæske. Risikoen for kontaminering af katetrets yderside via indstiksstedet vurderes højest blandt de korttidsanlagte ikke-tunnelerede katetre, mens kontaminering via kateterstudsen til katetrets inderside hyppigst forekommer blandt de langtidsanlagte tunnelerede katetre (1, 9, 10, 11). Størstedelen af mikroorganismer, der giver anledning til kontaminering stammer fra patienten selv, men sundhedspersonalet kan også overføre bakterier til patienten (1). Patientens hudflora er således den hyppigste kilde til infektion, hvorfor infektionsrisikoen kan reduceres ved at desinficere patientens hud (1). Et desinfektionsmiddel med effekt overfor både bakterier og svampe kan derfor med fordel anvendes til huddesinfektion. I den forbindelse er det især vigtigt med et middel, der har effekt på forekomsten af stafylokokker (27). Ved brug af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte er der samtidig risiko for andre komplikationer, herunder dannelse af tromber, katetertilstopning, klotting forårsaget af blod, som 8\n9 ligeledes kan øge risikoen for kateterrealteret infektion (1). Risiko for komplikationer til centrale venekatetre er relateret til selve anlæggelsen af katetret herunder pneumothorax, hæmothorax, arteriel blødning og kontaminering, samt en efterfølgende risiko for trombosering af centrale kar og kateterrelateret infektion, der kan relateres til pleje og håndtering af det centrale venekateter (19, 20). Undersøgelser har dokumenteret, at maximale sterile omstændigheder og kirurgens erfarenhed har betydning for udvikling af kateterrelateret infektion i op til to måneder efter anlæggelsen (18, 22, 24, 29). Sundhedspersonalets uddannelse, erfaring og adhærence til at anvende de kliniske procedurer er også en afgørende faktor for beskyttelse imod kateterrelateret infektion (1, 3, 8, 24). Desuden er risikoen for udvikling af infektion relateret til en række forskellige faktorer, såsom: Grundsygdom Immunstatus Katetertype, antal af løb Hudflora Valg af indsstikssted Overholdelse af aseptisk teknik Valg af desinfektion Valg af forbinding Kateterets liggetid Daglig pleje Brud på systemet (1, 3, 26, 30, 31). Med henblik på reducering af kateterrelaterede infektioner er der flere dokumenterede strategier; herunder anvendelse af aseptisk teknik, desinfektion, forbinding m.m. En systematisk iværksættelse af disse strategier kan således være med til at reducere hyppigheden af kateterelateret infektion om end de ikke helt kan undgås (32, 33). Patientperspektiv En kvalitativ analyse bestående af 18 semistrukturerede interviews blandt patienter med tunnelerede katetre konkluderede, at det tunnelerede centrale venekateter er et væsentligt og aflastende element i behandlingsforløbet, selvom de konstant frygter for komplikationer. Det centrale venekateter opleves som kontekstuelt afhængigt og i en modsætningsfyldt dobbelthed. På den ene side omtales fordelene med at modtage behandling igennem katetret og på den anden side omtales det centrale 9\n10 Formål Metode venekateter som en medvirkende årsag til psykosociale problemer (ændret kropsopfattelse, fremmedgørelse, undgåelse af intim og seksuel kontakt, stigmatisering m.v.). Analysen viser, at patienter som selv varetager kateterteknikkerne oplever øget tryghed og egen kontrol, samt uafhængighed af professionel assistance. Patienternes øgede ejerskab af katetret virker muligvis også positivt imod social isolation og seksuel dysfunktion (34). Desuden medfører brugen af centrale venekatetre og permanente centrale porte mindre smerte og ubehag for patienten, som er forbundet med gentagne punkturer af perifere vener og risiko for årebetændelse (3, 8, 9). Formålet er at systematisere pleje og håndtering af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte hos voksne (>19 år) patienter med henblik på at sikre katetrets funktionalitet og reducere kateterrelateret infektion samt anden tilstødende komplikation. Fokuserede spørgsmål: Hygiejniske forholdsregler ved håndtering af centralt venekateter og permanent central intravenøs port Er der evidens for at brug af steril teknik sammenlignet med brug af non-touch teknik, i håndteringen af centralt venekateter og permanent central intravenøs port, reducerer forekomsten af kateterrelateret infektion hos voksne (>19 år) patienter? Skift af grippernål i permanent central intravenøs port Hvilken evidens er der for, hvor ofte en grippernål i permanent central intravenøs port bør skiftes med henblik på at sikre katetrets funktionalitet og reducere forekomsten af kateterrelateret infektion hos voksne (>19 år) patienter? Desinfektion ved pleje af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Er der evidens for at brugen af henholdsvis klorhexidin i forskellige koncentrationer, sprit og jodpræparatet povidon-jodid til desinfektion, ved centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte, kan reducere forekomsten af kateterrelateret infektion hos voksne (>19 år) patienter? Forbinding ved centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Hvilken effekt har brugen af henholdsvis steril gaze, 10\n11 transparent forbinding og klorhexidin forbinding ved centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte, på forekomsten af kateterrelateret infektion hos voksne (>19 år) patienter? Forbindingsskift Hvilken evidens er der for, hvor ofte en steril forbinding skal skiftes med henblik på at reducere forekomsten af kateterrelateret infektion hos voksne (>19 år) patienter? Gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Hvilken effekt har brugen af Heparin sammenlignet med NaCl ved gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte på at sikre katetrets funktionalitet og reducere kateterrelateret infektion samt anden tilstødende komplikation hos voksne (>19 år) patienter? Metode til gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Hvilken effekt har brugen af positiv-flush metoden sammenlignet med almindelig gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte på at sikre katetrets funktionalitet og reducere kateterrelateret infektion samt anden tilstødende komplikation hos voksne (>19 år) patienter? Interval for gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Hvilken evidens er der for, hvor ofte centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte bør gennemskylles med henblik på at sikre katetrets funktionalitet og reducere kateterrelateret infektion samt anden tilstødende komplikation hos voksne (>19 år) patienter? Superviseret patientundervisning og patientinvolvering i forhold til håndtering af tunnelerede centrale venekatetre Hvilken effekt har patientundervisning og patientinvolvering i forhold til håndtering af tunnelerede centrale venekatetre sammenlignet med håndtering foretaget af sygeplejersker, på forekomsten af kateterrelateret infektion hos voksne (>19 år) patienter? Litteratursøgning: Litteratursøgningen er foretaget af udviklingssygeplejerske 11\n12 cand.cur Jannie C Frølund og Ph.D studerende, MPH, sygeplejerske Tom Møller. Der er søgt litteratur i følgende databaser: PubMed (MEDLINE) (1951-), CINAHL (1981-), The Cochrane Library (1966-). Endvidere er der søgt på internetsiderne: Sekretariatet for Referenceprogrammer, Scottish Intercollegiate Guidelines Network, New Zealand Guidelines Group og National Guideline Clearinghouse. Derudover er der foretaget håndsøgning i referencelisterne fra de udvalgte artikler samt fra de nyeste systematiske oversigtsartikler og metaanalyser. Litteratursøgningen omfatter perioden fra hver af databasernes start og indtil d. 1. september Endvidere er litteratursøgning gentaget i august 2009, i marts 2010 og i november I litteratursøgningen har følgende danske og engelske søgeord været anvendt og kombineret. Søgeord på dansk: Central venekateter, Tunneleret centralt venekateter, Ikke-tunneleret centralt venekateter, CVK, Permanent Central Intraveøs Port, Port-a-Cath, PAC, kateterrelaterede infektioner, antiseptisk teknik, aseptisk teknik, non-touch teknik, steril teknik, Heparin, positiv-flush metoden, huddesinfektion, steril gaze forbinding, transparent forbinding, Patientundervisning. Søgeord på engelsk: Central Venous Catheters, CVC, Closed ended Tunnelled catheter, Open ended Tunnelled catheter, Catheterization, Venous Port System, Port-a-Cath, Central Venous Access, Hickman Catheter, Implanted Device, Infection, Bloodstream infection, Thrombosis, Catheter flushing, Positiv-Flush Method, Catheter-related complication, Catheter management, Aseptic technique, Antiseptic technique, Sterile technique, Non-touch technique, Disinfection, Skin Disinfection, Dressing, Steril Gauze Dressing, Transparent Dressing, Chlorhexidine dressing, Patient education, Patient self care, Outpatient management. I PubMed (MEDLINE) har søgeordene været anvendt som MESH-termer, mens de i CINAHL har været anvendt som CINAHL-headings. Der er søgt artikler på dansk, svensk, norsk og engelsk. Følgende limits har været anvendt: Human og all adult (>19 år). Begrundelsen for at der i søgningen er lavet en 12\n13 aldersbegrænsning er, at resultater fra studier udført blandt børn ikke umiddelbart kan overføres til voksne (35). Samtidig er aldersbegrænsning i diverse databaser sat til >19 år. Det vælges ikke at begrænse patientpopulationen yderligere. Det vil i stedet blive vurderet individuelt, hvorvidt resultaterne fra et aktuelt studie kan overføres til hele patientgruppen. I søgestrategien er der primært søgt litteratur, med den højeste grad af videnskabelig evidens. Det vælges derfor at inkludere metaanalyser, systematiske oversigtsartikler, randomiserede klinisk kontrollerede studier og evidensbaserede kliniske retningslinjer. Litteratursøgningen er endvidere samlet i en såkaldt søgeprotokol (36). Se bilag 2. Vurdering af litteratur: Litteraturen er vurderet af de projektansvarlige og udvælgelsen af litteratur er sket på baggrund af de fokuserede spørgsmål. Litteraturen er udvalgt ud fra titel og abstract. Efterfølgende er de udvalgte artikler vurderet ud fra de fastsatte in- og eksklusionskriterier. De inkluderede artikler er gennemlæst og vurderet ud fra checklister udgivet af Sekretariatet for Referenceprogrammer (36). Ved tvivl eller uenighed i forhold til kvaliteten af litteraturen er denne diskuteret, hvorefter enighed er opnået. På områder hvor der ikke er tilstrækkelig med evidens, baseres anbefalingerne på anden litteratur samt konsensus fra internationale kliniske retningslinjer. Desuden er der taget kontakt til forfatterne af enkelte artikler med henblik på afklaring af tvivlsspørgsmål. Gennem litteraturgennemgangen er der udvalgt 24 artikler, der alle lever op til de fastsatte inklusionskriterier. Se bilag 3 for flowchart over udvælgelse af litteratur. Karakteristika af de inkluderede studier I alt er 24 studier inkluderet i denne kliniske retningslinje. Det drejer sig om fire metaanalyser, fire systematiske oversigtsartikler, 13 randomiserede kontrollerede kliniske studier og tre kliniske retningslinjer. Alle studierne med undtagelse af et (37) omfatter voksne patienter indlagt på sygehus. De inkluderede studier er inddelt efter emner svarende til de fokuserede spørgsmål: Hygiejniske forholdsregler ved håndtering af centrale venekatetre og permanente centrale 13\n14 intravenøse porte Skift af grippernål i permanent central intravenøs port Desinfektion ved pleje af centrale venekatetre og permanent central intravenøs port Forbinding ved centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Forbindingsskift Gennemskylning af centrale venekatetre og permanent central intravenøs port Metode til gennemskylning af centrale venekatetre og permanent central intravenøs port Interval for gennemskylning af centrale venekatetre og permanent central intravenøs port Superviseret patientundervisning og patientinvolvering i forhold til håndtering af tunnelerede centrale venekatetre. De vurderede studier er præsenteret og evidensvurderet i bilag 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 og 12. Litteratur gennemgang De inkluderede studier er evidensgradueret ud fra en international anerkendt femtrins hierarkisk model, som angivet i manualen udviklet i regi af Center for Kliniske Retningslinjer (38). I tilfælde af at de enkelte studier er behæftet med flere forskellige bias, kan det være nødvendigt at nedgraduere et studies kvalitetsvurdering, hvilket vil være markeret med * (36). I det følgende præsenteres de indsamlede, sorterede og kritisk vurderede studier i en samlet beskrivelse, der kan anvendes som retningsgivende for håndtering af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte i daglig klinisk praksis. Litteraturgennemgangen er bygget op ud fra de fokuserede spørgsmål og gennemgås enkeltvis. Hvor det vurderes værende relevant skelnes eksplicit mellem tunnelerede og ikke-tunnelerede katetre. I tilfælde hvor det ikke er relevant skrives centralt venekateter. Hygiejniske forholdsregler ved håndtering af centrale venekateter og permanent central intravenøs port Hygiejniske forholdsregler som håndhygiejne og aseptisk teknik er vigtige faktorer i forhold til forebyggelse af kateterrelaterede infektioner (5). Ganske få studier har undersøgt den infektionsforebyggende effekt af aseptisk versus steril teknik i plejen af centrale venekatetre og permante centrale intravenøse porte. 14\n15 Et randomiseret kontrolleret klinisk studie har sammenlignet brugen af steril teknik med brugen af aseptisk teknik ( non-touch teknik). Det fremgår at der ikke er belæg for brugen af steril teknik frem for nontouch teknik i forhold til forekomsten af kateterrelaterede infektioner (Ib) (7). At der ikke er forskel på steril teknik og non-touch teknik understøttes i en systematisk oversigtsartikel (Ia) (24) og to kliniske retningslinjer (IV) (8, 39). I en oversigtsartikel anbefales det, at håndtering af centrale katetre skal foregå sterilt, men uddybes ikke nærmere (IV) (40). Opsummering Det er ikke muligt ud fra et infektionsforebyggende synspunkt at anbefale eller foretrække steril teknik frem for non-touch teknik, hvorfor denne beslutning forankres lokalt. Det kan ud fra et rent implementeringsmæssigt synspunkt anbefales, at benytte allerede eksisterende praksis i form af enten steril teknik eller non-touch teknik. Endvidere kan der være et økonomisk incitament for at vælge non-touch teknik (Ib) (7). Se bilag 4 for evidenstabel på området. Skift af grippernål i permanent central intravenøs port Ved brug af en permanent central intravenøs port anlægges en såkaldt gripper nål (speciel sleben kanyle). Der er ikke evidens og konsensus om, hvor hyppigt nålen skal skiftes og i praksis er der erfaring med skift af kanyle i intervaller fra 3-14 dage (1). En oversigtsartikel (IV) (41) nævner, med henvisning til en klinisk retningslinje (IV) (8) at grippernålen skal skiftes hver 72. time samt efter endt transfusion. Ved gennemgang af nævnte retningslinje findes der imidlertid ikke belæg herfor. Det er i den kliniske retningslinje ikke beskrevet, hvor hyppigt grippernålen skal skiftes. Opsummering Det er på baggrund af de tilgængelige studier ikke muligt at lave anbefaler for skift af grippernål. Det anbefales derfor indtil videre, at den enkelte afdeling udarbejder en lokal instruks for, hvor ofte grippernålen skal skiftes. Se bilag 5 for evidenstabel på området. Desinfektion ved pleje af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Flere studier har sammenlignet effekten af jodpræparatet povidon-jodid og klorhexidin i forskellige opløsninger med 15\n16 henblik på at forebygge forekomsten af kateterrelaterede infektioner (Ia) (24) (Ia) (42), (Ib) (26), (Ib) (37), (Ib) (43), (IV) (8), (IV) (39), (IV) (40). Klorhexidinsprit 0,5% Brugen af klorhexidinsprit 0,5% anbefales i en metaanalyse. Baggrunden er, at desinfektion med klorhexidinsprit halverer antallet af kateterrelaterede infektioner sammenlignet med desinfektion med jodpræparatet Povidon-jodid. I studiet indgår forskellige koncentrationer af klorhexidin i både vand og alkohol, hvor klorhexidin i alkohol vurderes at have den største effekt på reducering af kateterelaterede infektioner. Alle klorhexidin opløsningerne indeholder en koncentration af klorhexidin, som er højere end den minimale hæmmende koncentration for de fleste nosokomielle bakterier og gærsvampe (Ia) (42). Et randomiseret klinisk kontrolleret studie har undersøgt effekten af jodpræparatet povidon-jodid sammenlignet med klorhexidinsprit 0,5 % med henblik på reduktion af kateter-relaterede infektioner. I studiet findes ingen evidens for brugen af klorhexidinsprit 0,5 % frem for jodpræparatet povidon-jodid (Ib) (43). I en oversigtsartikel er brugen af desinfektionsmidler ligeledes undersøgt. Her konkluderes det, at klorhexidinsprit 0,5% bør anvendes ved desinfektion af huden (IV) (40). Klorhexidinsprit 2% Brugen af klorhexidinsprit 2% ved huddesinfektion og desinfektion af kateterstuds anbefales i en systematisk oversigtsartikel (Ia) (24). I et randomiseret klinisk kontrolleret studie fandtes ligeledes evidens for at brugen af klorhexidinsprit 2% bør være første valg i forhold til huddesinfektion (Ib) (26). Brugen af klorhexidinsprit 2% ved huddesinfektion og desinfektion af kateterstuds understøttes i to kliniske retningslinjer, der fremhæver, at klorhexidinsprit 2 % har større effekt i forhold til at reducere forekomsten af kateterrelaterede infektioner end andre antiseptiske midler (IV) (8, 39). Klorhexidin 0,5 %/Alkohol 70% efterfulgt af jodpræparatet 10% Povidon-jodid Et randomiseret klinisk kontrolleret studie har til formål at finde frem til den bedst mulige huddesinfektion ved anlæggelse og pleje af centrale katetre. Studiet viser, at Klorhexidin 0,5 %/Alkohol 70% efterfulgt af jodpræparatet 10% Povidon-jodid er mere effektiv end de forskellige 16\n17 præparater alene (Ib) (37). Der er ikke identificeret lignende studier, hvorfor det på nuværende tidspunkt ikke er muligt at lave anbefalinger på baggrund heraf. Opsummering Der er således divergerende anbefalinger vedr. desinfektion, men på baggrund af den tilgængelige evidens anbefales det, at der anvendes klorhexidinsprit 0,5% (Ia) (42) eller 2% (Ia) (24), (Ib) (26). I Danmark forefindes på nuværende tidspunkt ikke klorhexidin i en 2% opløsning, hvorfor klorhexidinsprit 0,5% bør være første valg ved desinfektion af hud og manipulering af kateterstuds. Desinfektionsmidlet skal påføres huden omkring indstiksstedet 2 gange, med en mellemliggende tørring (1, 44). Se bilag 6 for evidenstabel på området. Forbinding ved centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Formålet med en forbinding er dels at dække indstiksstedet ved centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte og dels at fiksere katetret. Dårligt klæbende forbindinger kan være årsag til kateterrelateret infektion, da mikroorganismerne derved kan emigrere til indstiksstedet. Endvidere er det vigtigt, at der ikke ophobes væske under forbindingen. Det skyldes, at den fugt der vil opstå som følge af væsken, er et godt vækstmiljø for mikroorganismer, hvilket kan danne grobund for kateterrelateret infektion (1). Transparent forbinding og gaze forbinding To metaanalyser viser, at der ikke er nogen evidens for brugen af transparent forbinding frem for gaze forbinding med henblik på forebyggelse af kateterrelaterede infektioner (Ia) (45, 46). Et randomiseret klinisk kontrolleret studie sammenlignede effekten af en gaze- og en transparent forbinding (Opsite) i forhold til at reducere forekomsten af kateterrelaterede infektioner. Studiet viste en signifikant øget infektionsrisiko ved anvendelse af en transparent forbinding sammenlignet med steril gaze forbinding skiftet hver 48. time (Ib) (47). Det står imidlertid i kontrast til andre studier på området. Studierne viser, at der ikke er nogen signifikant forskel i forekomsten af kateterrelaterede infektioner ved brug af henholdsvis steril gaze- eller semipermeable transparent forbinding (Ia) (24), (Ib) (48), (Ib) (49), (IV) (8), (IV) (40). 17\n18 Såfremt patienten er svært svedende eller hvis der er blødning fra indstiksstedet er en gazeforbinding at foretrække frem for en transparent forbinding (22). Begrundelse for evt. valg af transparent forbinding er, at det er nemmere at håndtere, katetret fikseres bedre, inspektion af indstiksstedet er nemmere og endelig skal forbindingen ikke skiftes så ofte (1). Et randomiseret studie sammenlignede to forskellige transparente forbindinger. OpSite og Opsite IV3000. Studiet viser, at fjernelse af OpSite var sværere end fjernelse af OpSite IV3000. Der var ingen forskel i forhold til unødigt træk på kateteret som følge af fjernelse af forbindingen. OpSite IV3000 forbindinger efterlader sjældent klæbemiddel på huden efter fjernelse, hvorfor sygeplejersker og patienter foretrækker denne frem for OpSite (Ib) (49). Endvidere viser et randomiseret klinisk kontrolleret studie, at der er en økonomisk fordel ved at bruge transparente forbindinger frem for gaze forbindinger, da de skal skiftes sjældnere (Ib) (48). Et enkelt studie viser, at op til 33 % af sygeplejersker oplever, at en transparent forbinding er lidt vanskeligere at skifte, da den adhærer kraftigere til det centrale kateter, hvilket kan resultere i at katetret kan forskubbe sig (50). Klorhexidinforbindinger Flere studier har undersøgt effekten af en klorhexidin forbinding frem for almindelig transparent forbinding på forekomsten af kateterrelaterede infektioner. En metaanalyse foretaget på området viser, at klorhexidinimprægnerede forbindinger er effektive i forhold til at reducere forekomsten af bakteriel kolonisation af korttidsanlagte centrale katetre og samtidig tyder det på, at de kan medvirke til at reducere forekomsten af kateterrelateret infektion, om end der er brug for yderligere studier på området for at få bekræftet dette (Ia) (51). Et større randomiseret studie foretaget blandt 1636 patienter fra 7 forskellige intensive afsnit viser, at brugen af klorhexidin forbindinger kan reducere forekomsten af infektioner. Trods en meget lav baseline infektionsrate på 1,3 pr centrale venekatetre (CVC) dage ses alligevel en yderligere reduktion på 76% i forhold til kateterrelateret infektion (Ib) (52). Andre randomiserede klinisk kontrollerede studier viser ligeledes, at brugen af klorhexidin forbindinger har en positiv effekt på forebyggelse af kateterrelaterede infektioner (Ib) (53, 54). Opsummering 18\n19 Det anbefales på nuværende tidspunkt, at der bruges en steril forbinding til at dække indstiksstedet og samtidig fiksere katetret (Ia) (45, 46). Hvorvidt det skal være en gaze- eller transparent forbinding må afgøres ud fra den enkelte patientsituation. Såfremt patienten er svært svedende eller hvis der er blødning fra indstiksstedet er en gazeforbinding at foretrække frem for en transparent forbinding (22). Studier viser dog, at det er lettest for patienter og personale at anvende transparente forbindinger, da de fæstner katetrene bedst (Ia) (45, 46). Samtidig er fordelen, at man kan observere gennem den transparente forbinding, mens man er nødt til at fjerne en gaze forbinding for at tilse indstiksstedet, hvilket skal gøres dagligt, jf. Operation Life CVK-pakken (55). Der findes endvidere flere lovende studier vedrørende brugen af klorhexidinforbindinger (Ia) (51). På nuværende tidspunkt bruges disse ikke i Danmark, hvorfor det bør overvejes at afprøve klorhexidin-imprægnerede forbindinger i klinisk praksis. Se bilag 7 for evidenstabel på området. Forbindingsskift I Råd og anvisninger om infektionshygiejne ved brug af katetre intravaskulære, epidurale og peritoneale udgivet af Statens Serum Institut anbefales det at skifte forbinding minimum hver time samt efter behov (1). Rapporten er fra 1999 og der er siden publiceret flere kliniske studier (Ib) (48, 52, 56, 57) og internationale retningslinjer på området (IV) (8). Skift af gazeforbinding Frekvens for skift af gazeforbinding anbefales enten daglig (Ib) (48) eller hver anden dag (IV) (8). Indstiksstedet skal dog inspiceres dagligt for ømhed, rødme, varme eller hævelse, jf. Operation Life CVK-pakken (55), hvorfor det vurderes, at forbindingen skal skiftes dagligt. Skift af transparent forbinding Ved skift af transparent forbinding har der været forsøgt med forskellige tidsintervaller. En systematisk oversigtsartikel konkluderer, at forbinding over et centralt venekateter skal skiftes minimum en gang om ugen (Ia) (24). Det er endvidere forsøgt i et randomiseret klinisk kontrolleret studie at skifte en transparent forbinding hver 7. dag. Det var dog nødvendigt med hyppigere skift (Ib) (48). Et randomiseret klinisk kontrolleret studie har desuden undersøgt, hvorvidt en transparent forbinding bør skiftes 19\n20 en eller to gange om ugen. I gruppen der fik skiftet forbinding en gang om ugen var evalueringsgrundlaget begrænset, da størstedelen af patienterne fik skiftet forbinding hyppigere, svarende til hver femte dag. Der ses ingen forskel på forekomsten af infektioner i de to grupper, men studiet er baseret på en lille patientpopulation og ændringer i interventionen (Ib) (56). Et andet randomiseret klinisk kontrolleret studie foretaget blandt 399 knoglemarvstransplanterede patienter, har undersøgt to forskellige intervaller for forbindingsskift. Studiet viser, at en øgning i interval for forbindingsskift ikke øger infektionshyppigheden, at det medfører en betydelig bedring i patienternes ubehag ved kateteret samt nedsætter de økonomiske omkostninger forbundet ved et centralt kateter (Ib) (57). Forbindingsskift hver 7. dag anbefales ligeledes i et anden randomiseret klinisk kontrolleret studie. Det fremgår, at der var markant færre ekstra forbindingsskift i gruppen, der fik skiftet forbinding hver 7. dag end de, der fik skiftet forbinding hver 3. dag (Ib) (52). Endvidere anbefaler en klinisk retningslinje, at transparente forbindinger skiftes hver 7. dag (IV) (8). Opsummering Internationalt anbefales det på baggrund af de tilgængelige studier, at gazeforbindigen skiftes daglig (Ib) (48), mens den transparente forbinding skiftes minimum en gang om ugen samt umiddelbart ved behov, hvis forbindingen bliver fugtig, løsner sig eller bliver synlig beskidt (Ia) (24) (Ib) (48, 52, 56, 57), (IV) (8). Se bilag 8 for evidenstabel på området. Gennemskylning af centrale venekatetre og permanente centrale intravenøse porte Formålet med at gennemskylle centrale venekatetre (flushing) og permanente centrale intravenøse porte er at hindre dannelse af tromber, katetertilstopning, klotting og kateterrelateret infektion (39, 58). Gennemskylning med NaCl og Heparin Den biologiske virkningsmekanisme og effekt ved gennemskylning og heparinisering af centrale venekatetre er at modvirke dannelsen af biofilm i katetret (39, 58, 59, 60). Muligvis har anvendelsen af antikoagulerende medikamenter som eksempelvis Heparin en trombose- og kateterinfektionsforebyggende effekt (39, 59, 60, 61, 62). Indikationen for anvendelse, administrationsform og især dosis af henholdsvis fraktioneret som ufraktioneret Heparin 20\nRåd og anvisninger om infektionshygiejne ved brug af katetre - intravaskulære, epidurale og peritoneale\nRåd og anvisninger om infektionshygiejne ved brug af katetre - intravaskulære, epidurale og peritoneale 1. udgave 1999 Den centrale afdeling for sygehushygiejne Statens Serum Institut INDHOLD FORORD 7\nINVOLVERING AF PATIENTER I PATIENTSIKKERHED\nINVOLVERING AF PATIENTER I PATIENTSIKKERHED Litteraturgennemgang 2005-2010 Involvering af patienter i patientsikkerhed. Litteraturgennemgang 2005-2010 Dansk Selskab for Patientsikkerhed c/o Hvidovre Hospital,\nREFERENCEPROGRAM. for skizofreni\nREFERENCEPROGRAM for skizofreni 2004 Sekretariatet for Referenceprogrammer - SfR REFERENCEPROGRAM for skizofreni Udarbejdet af en arbejdsgruppe nedsat af SfR Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering\nORDINATION AF INJICERBAR HEROIN TIL STOFMISBRUGERE\nORDINATION AF INJICERBAR HEROIN TIL STOFMISBRUGERE 2007 Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere Sundhedsstyrelsen Islands Brygge 67 2300 København S URL: http://www.sst.dk Emneord: Heroin; Stofmisbrugere\nDen gode dialog, når noget går galt. Undersøgelsen er gennemført for Dansk Selskab for Patientsikkerhed\nDen gode dialog, når noget går galt Undersøgelsen er gennemført for Dansk Selskab for Patientsikkerhed DEN GODE DIALOG, NÅR NOGET GÅR GALT En interviewundersøgelse af patienters, klinikeres og afdelingslederes\nAndre søgeord: KOL, vægt, ernæringsscreening, energibehov, ernæringssupplement, kostvejledning\nTitel Søgeord Klinisk retningslinje for ernæring til patienter indlagt med KOL i exacerbation Hovedsøgeord: Ernæring Andre søgeord: KOL, vægt, ernæringsscreening, energibehov, ernæringssupplement, kostvejledning\nHvidbog om sygefravær og tilbagevenden til arbejde ved muskel- og skeletbesvær. Årsager og handlemuligheder\nHvidbog om sygefravær og tilbagevenden til arbejde ved muskel- og skeletbesvær Årsager og handlemuligheder Hvidbog om sygefravær og tilbagevenden til arbejde ved muskel- og skeletbesvær Årsager og handlemuligheder\nGiv mig sindsro til at acceptere de ting. jeg ikke kan ændre, mod til at ændre de ting. jeg kan ændre. og visdom til at se forskellen.\nGiv mig sindsro til at acceptere de ting jeg ikke kan ændre, mod til at ændre de ting jeg kan ændre og visdom til at se forskellen. Reinhold Niebuhr, 1932 1 Kandidatafhandling til Institut for Sociologi\nINTRODUKTION TIL MINI-MTV. et ledelses- og beslutningsstøtteværktøj\nINTRODUKTION TIL MINI-MTV et ledelses- og beslutningsstøtteværktøj til sygehusvæsenet 2005 4 Indtroduktion til Mini-MTV Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering Introduktion til Mini-MTV et\nVidensbase. Indsatsen for mennesker med sindslidelse og misbrug\nVidensbase Indsatsen for mennesker med sindslidelse og misbrug Socialt Udviklingscenter SUS 2011 Vidensbase - Indsatsen for mennesker med sindslidelse og misbrug Marts 2011 Udgivet af Socialt Udviklingscenter\nBrug medicinen bedre. Perspektiver i klinisk farmaci. Rapport fra Lægemiddelstyrelsens arbejdsgruppe om klinisk farmaci. Juni 2004\nBrug medicinen bedre Perspektiver i klinisk farmaci Rapport fra Lægemiddelstyrelsens arbejdsgruppe om klinisk farmaci Juni 2004 1 Brug medicinen bedre Perspektiver i klinisk farmaci Rapport fra Lægemiddelstyrelsens\nStuegang under overbelægning Ward rounds during overcrowding\nStuegang under overbelægning Ward rounds during overcrowding Skrevet af: Heidi Pedersen Nina Borre Andersen Marie-Louise Christensen University College Nordjylland Modul 14, bachelorprojekt Afleveringsdato:


Internationale i Skanderborg - Skanderborg Leksikon\nInternationale i Skanderborg\nFoerlev Kro, hvor landets første afdeling af Internationale/Socialdemokratiet blev stifteti 1871. Foerlev Kro eller Fodbadehotellet lå ved foden af Låsbybakken/Spunsbakken, hvor Illerup å krydser Låsbyvej. Den nedbrændte i 1920, og billedet viser kroen, som malermester Peder Pedersens forestillede sig, den har set ud.\nSkanderborg var i slutningen af 1800 tallet et af de steder i Danmark, hvor den socialistiske gnist ude fra Europa fængte hurtigst, og det var ved Skanderborg, at den første afdeling af den europæiske arbejdersammenslutning Internationale blev oprettet.\nDerovre (Jylland), navnlig i Århus og Skanderborg, var nemlig bevægelsen allerede i fuld gang, skriver pioneren og stormesteren Louis Pio i sine erindringer.\nEn afdeling af internationale er søndag d. 24.september dannet i Foerlev Kro med 24 Medlemmer, men senere ere ikke Faa tiltraadte, fordetmeste Huusmænd og Indsiddere. (Skanderborg avis d. 9.oktober 1871).\nArbejderbevægelsen og socialismens fremkomst har baggrund i arbejdernes elendige levevilkår og industrialiseringen. Skanderborgafdelingen var speciel derved, at den blev stiftet et par uger før Internationale blev stiftet i København men også ved, at det var en landsektion oprettet af landarbejdere, husmænd og landsbyhåndværkere.\nAt dette var tilfældet kan vi se ved at kaste et blik på Skanderborg i 1871\nByen åbnede netop i 1871 op for omverdenen med jernbanens åbning, men var dog stadig en lille købstad med omkring 1700 indbyggere. Et tal der i de foregående år ikke havde forandret sig voldsomt.\nHåndværket var dominerende, mens det var småt med industrivirksomheder. Den største var købmand N. Christensens brændevinsbrænderi og gærfabrik med 8 faste arbejdere. Dernæst Bruuns jernstøberi med 3 faste og 3 midlertidige arbejdere, Hoffmans bairsk- og hvidtølsbryggeri (”Freja”) med 3 faste og 2 midlertidige. Det samme havde Hansens garveri og Bloms maskinbyggeri. Altså i alt ca. 30 arbejdere. Af større håndværksvirksomheder med over 5 arbejdere var der en murer med 5, en skrædder med 8, en skomager med 6 og en tømrer med 5 arbejdere.\nI 1872 skal Skanderborgafdelingen have talt ikke færre end omkring 300 medlemmer . Et utroligt højt tal, så ”Skanderborg Landsektions medlemmer må have været landarbejdere, håndværkssvende, husmænd og tyende, tjenestefolk og arbejdere.\nDet eneste eksisterende foto fra Fodbadehotellet/Foerlev Kro. Her er det Skanderborg Motorklub der gør holdt ca. 1912.\nMødet på Foerlev Kro\nInitiativtagerne til mødet på Foerlev Kro var 3 småhåndværkere, der boede lidt nord for købstaden; væver Frederik Hermansen, smed Søren Jensen fra Skanderborg Ladegård og skrædder Niels Bjerre, der boede i Slukefter ved Sølyst. Hermansen kontaktede Louis Pio i København og Pio og vedlagde en tale som Hermansen kunne læse op på mødet. Resultatet var 24 medlemmer, dagen efter kom der yderligere 5, og kort tid efter rapporteredes der om 70. Den første formand blev landinspektør og cand.theol. Theilman fra Gram mark.\nSkanderborgsektionen af Internationale fik dog ingen lang levetid. Den blev opløst i august 1873, hvor Internationale blev forbudt.\nBekendtgørelse om forbudet imod Internationale. Overtrædelse straffes med bøde indtil100 Rdl. eller med fængsel indtil 1 måned.\nLeif Juul Pedersen: Internationale i Skanderborg. Skanderborg Museums Årsskrift 1981.\nHentet fra "http://www.skanderborgleksikon.dk/index.php/Internationale_i_Skanderborg"\nDenne side blev senest ændret 31. maj 2012 09:58.\nSiden er vist i alt 6.654 gange.


Smart software gør det nemmere end nogensinde før at være udlejer | VendelboPosten.dk\nEr du udlejer eller boligadministrator? Som udlejer ligger der konstant nye opgaver på dit skrivebord, og dagligt jonglerer du med flytterapporter, lejekontrakter og flyttesyn. Det kræver overblik at balancere de mange opgaver, så der er styr på alle de vigtige detaljer.\nAnnonce Virksomhedsprofil - 1. april\nDu kan få DomuSpect kvalitets software til at skabe overblikket for dig, så du får mere tid til vigtigere opgaver, og samtidig er du sikret at undgå uheldige fejl og forseelser.\nSpar dig selv for tid og besvær med en digital flytterapport\nNår du står som udlejer eller ejendomsadministrator, ligger der fra tid til anden opsigelser af lejemål på dit skrivebord. Er der netop landet en opsigelse i din indbakke? Så er det blevet tid til at udfylde en digital flytterapport af høj kvalitet.\nHver gang en af dine lejere flytter, skal du først lave et flyttesyn og derefter en flytterapport, som du sender til den tidligere lejere. Der er altså mange arbejdsgange, der skal klares, før en udflytning er afsluttet.\nVil du spare tid i den proces, og samtidig sikre dig, at du overholder alt det, du skal? Så er en digital flytterapport løsningen.\nFå mere tid til andre, vigtigere opgaver\nUdflytning, indflytning, rapporter og underskrifter - som udlejer har du mange bolde i luften, du skal holde styr på. Med DomuSpects kvalitets software kan du arbejde på farten, når du gør dine opgaver digitale.\nVil du spare tid i hverdagen? Som udlejer har du mange opgaver, du kan kaste dig over, og DomuSpects kvalitets software giver dig den tid, du ofte står og mangler.\nNår du udarbejder en digital flytterapport, skal du ikke længere bruge tid på at sende den med post til lejeren. Med få klik kan du i stedet sende den digitalt og dermed spare tidskrævende arbejdsgange.\nDu har samtidig alle informationer samlet ét sted, og du får en praktisk tjekliste, der sikrer, at alt er gennemgået. Fremfor alt får du mere tid, du kan bruge på det, der rent faktisk skaber værdi.\nDomuspect kvalitets software: Digitale udlejnings-værktøjer er fremtiden\nDet tager lang tid at udarbejde en flytterapport, for der er mange detaljer, der skal beskrives. Har du brug for at vedhæfte billeder? DomuSpects kvalitets software giver dig mulighed for at vedlægge billeder, når du sender rapporter af sted til dine lejere.\nUanset, hvor mange boliger du udlejer, vil du have glæde af DomuSpects kvalitets software. Og du vil hurtigt opleve, hvordan det digitale værktøj gør din hverdag en hel del nemmere.\nDu kan nemlig udskifte de tunge arbejdsgange med en softwareløsning, der giver dig et professionelt kvalitetsniveau.\nDet er din sikkerhed for altid at levere gennemarbejdede og effektive rapporter til dine lejere.