hvordan man tilpasser Nike’s\nhvordan du fjerner en flåt\nhvordan man kan vaske sorte jeans\nhvordan du fjerner en chokolade plet fra bomuld\nhvordan man kan fjerne fedt pletter fra ruskindsstøvler\nhvordan du fjerner kuglepen blæk fra en hvid læderjakke\nhvordan man kan pakke en jakkesæt til gym\nom oliekridt pletter\nhvordan man kan rense ud et dampstrygejern\nhjem retsmidler til at fjerne maling fra tøj\nhvordan man kan hulle i en læderbælte\nhvordan du opgraderer din garderobe billigt\nhvordan man får blodpletter ud af tøj\nhvordan man kan spare penge på vasketøj produkter\nhvordan man kan tage sig af dine jeans\nhvordan man kan sy en søm\nhvordan man rent tøj , fjerne pletter , løsne op låse , døre og vinduer ved hjælp af produkter, der blev lavet til a\nhvordan man kan strække stramme jeans\nhvordan man kan holde tøj søger nye\nhvordan man passer permanent tryk stoffer\nhvordan du fjerner jern - ons\nhvordan man rent emu støvler\nhvordan man rent UGG støvler\nhvordan man kan hulle i et bælte\nNike er en atletisk mærke kendt for sin kvalitet og stilfuldt tøj og fodtøj . Deres popularitet på tværs af alle aldersgrupper , køn , racer og geografisk region er uovertruffen . Deres mode og funktionalitet giver Nike sko og tøj en enorm følgende. Men på grund af denne masse popularitet , nogle gange tager det en lille ekstra indsats for at skille sig ud fra mængden . Denne artikel beskriver, hvordan du tilpasser et par Nike sko\nDesign et par . Nike 's hjemmeside tilbyder brugerne mulighed for at designe deres egne sko . Brugere vælge farverne på hver side, fra tungen til slidbaner , og alt der imellem . Customized broderi af et par bogstaver er også en del af omkostningerne . Omkostningerne kan sammenlignes med et par af Nike's ned fra hylden på skoforretning .\nTilføj nogle mærker . Tag en cue fra sport spillere og skrive på skoene . Nogle mærke den eneste med breve , nogle trækker indviklede mønstre på hælen . Tænk på det som en tatovering til fodtøj . Husk, at disse varemærker er mest sandsynligt permanent , og trækker derefter.\nSkift snørebånd . En billig måde at tilpasse et par Nike 's uden at gøre noget permanent er simpelthen skifte ud snørebånd . Snørebånd kommer i alle farver imagineable , og i flere forskellige bredder . Der er lange snørebånd , og selv korte krøllede dem . Snørebånd kan mærkes på i stedet for sko til en mindre permanent tilpasning .\nDye skoene . Fabric farvestoffer kan ændre farven på en stof sko på få sekunder og er billig og let tilgængelige på de fleste håndværk butikker . Læder plet er en smule dyrere og sværere at bruge , men er stadig muligt selv for ikke- underfundige befolkningen .\nSy den op . Hånd-brodere initialer på sko , eller sy en farverigt design . Øv syning færdigheder forhånd med nogle skrot materiale at mestre den planlagte konstruktion .\nLæs vejledningen på farvning eller pletten , inden du forsøger at bruge det på sko . Følg anvisningerne nøjagtigt som skrevet til at opnå optimale resultater .\nFarvestoffer og pletter er permanente . Efter farvning eller farvning af sko , kan de ikke sendes tilbage til deres tidligere tilstand . Det samme gælder for tegning og mærkning . Syning sømme kan fortrydes , men kan forlade permanente huller , hvor tråden går igennem .\nhvordan man kan forhindre at bringe væggelus til en anden persons hjem\nhvordan man kan rense en blodplet\nvirkningerne af en cottonmouth slange bid\nbeskrivelse af væggelus\ngør vitamin B1 frastøde myg ?\nhvordan man kan lave en stak lynlås\nhvordan man kan måle ydersiden benet\nhvordan man kan dræbe støvmider og slippe af med bid på huden\nhvordan man passer et jakkesæt\nhvordan man kan tørre støvler


DF skiftede side, men det ændrer ikke noget: Fjernvarmen kommer til Hatting, Lund og Gedved | hsfo.dk\nDF skiftede side, men det ændrer ikke noget: Fjernvarmen kommer til Hatting, Lund og Gedved\nIfølge Fjernvarme Horsens' tidsplan er det først i 2021, at fjernvarmen kommer til Hatting, Lund og Gedved, men det politiske forarbejde blev afsluttet på byrådsmødet mandag aften. Arkivfoto: Morten Pape\nByrådet vedtog i aftes at pålægge de sidste 2100 borgere tilslutningspligt til fjernvarme. Der er endnu en del kilometer rør, der skal lægges i jorden i de kommende år, men den storstilede fjernvarmeplan er nu i hvert fald formelt afsluttet politisk.\n27 nov. 2018 kl. 09:08\nHorsens: Esben Hedeager (K) trykkede hånd med Dansk Folkepartis tre byrådsmedlemmer i pausen under byrådsmødet mandag aften.\nDet konservative byrådsmedlem og hans forgænger Per Løkken har i tre år som de eneste troligt stemt nej, hver gang tilslutningspligten til fjernvarme har været på dagsordnen.\nDet gjorde Hedeager også mandag aften, da tilslutningspligten for cirka 2100 ejendomme i Hatting, Lund og Gedved var på dagsordnen. Denne gang fik han imidlertid selskab af DF'erne Claus Kvist Hansen, Michael Nedersøe og Louise Lange, og det kvitterede han for i pausen.\nDe øvrige partier stemte tilslutningspligten igennem uden vaklen, og dermed har politikerne gjort det arbejde, der startede med vedtagelsen af den strategiske energiplan i 2015, færdigt.\nArbejdet med at lægge rør ud til de nye kunder fortsætter i nogle år endnu, men alle de cirka 10.000 ejendomme, som det dengang blev besluttet skulle have fjernvarme, er nu pålagt tilslutningspligt.\nDu siger, at fjernvarme er en grøn og billig løsning. Det er jeg ikke uenig. Problemet er bare, at der måske snart kommer løsninger, der er endnu grønnere og endnu billigere.\nClaus Kvist Hansen (DF), gruppeformand\nDF: Vi er nødt til at holde en pause\nInden vedtagelsen skulle byrådet tage stilling til et ændringsforslag fra Claus Kvist Hansen (DF). Han foreslog, at byrådet vedtog at udsætte beslutningen om tilslutningspligten til Hatting, Lund og Gedved i et-to år.\nÅrsagen: Energiforliget på Christiansborg, der blandt andet fra nytår gør det ulovligt for kommunerne at pålægge borgerne tilslutningspligt.\n- Hvis vi lige spoler tilbage til 2015, var det velkendte temaer, vi skulle tage stilling til. Fjernvarmen, en velkendt teknologi, og en tilslutningspligt, som også var velkendt og afprøvet. Med energiaftalen står vi i en helt anden situation. Et enigt folketing siger, at de på sigt vil omlægge energiforsyningen, hvor den grønne el-varme skal opprioriteres. Tilslutningspligten forsvinder, og vi ved ikke, hvordan det ender med forblivelsespligten. Vi er nødt til at sætte processen på pause, indtil vi kender konsekvenserne af energiforliget, sagde han i byrådssalen.\nÆndringsforslaget blev hurtigt stemt ned, for de øvrige fem støtter, energiforlig eller ej, sluttede fortsat op om tilslutningspligten og fjernvarmen. For borgmester Peter Sørensen (S) er det udover klima-gevinsten ved fjernvarme et spørgsmål om forsyningssikkerhed for borgerne, sagde han i byrådssalen.\n- Vi stiller op for alle borgere. Vi vedtog varmeplanen i 2015, og man må vel også sige, at borgerne har haft god mulighed for at forberede sig på at finde en anden varmekilde, hvis det er det, man ønsker, sagde han.\nFlere andre partier fremhævede, at det ville være at lade de nuværende kunder i stikken, hvis man ikke gennemførte hele fjernvarmeplanen. Her fremhævede bl.a. gruppeformand Martin Ravn (V), at attraktive projekter med udnyttelse af overskudsvarme fra virksomheder forudsætter, at alle 10.000 nye kunder er med.\nEt af omdrejningspunkterne for debatten blev spørgsmålet, om hvorvidt fjernvarme egentlig er en grøn energiform.\nNej, mente Esben Hedeager og henviste til en rapport fra Klimarådet, der påviser, at afbrænding af flis, som praktiseres på kraftvarmeværket i Horsens, ikke er en bæredygtig løsning.\nLone Ørsted (S) og Paw Amdisen (SF) havde så til gengæld fundet eksperter, der mener, at fjernvarme er genialt, fordi det er et fleksibelt distributionssystem, der også vil kunne distribuere mulige fremtidige grønne løsninger.\n- Det er grønt og billigt. What's not to like?, lød det retorisk fra Lone Ørsted.\nClaus Kvist Hansen understregede, at han bestemt ikke er modstander af fjernvarme. Henvendt til Lone Ørsted sagde han:\n- Du siger, at fjernvarme er en grøn og billig løsning. Det er jeg ikke uenig i. Problemet er bare, at der måske snart kommer løsninger, der er endnu grønnere og endnu billigere. Hvis regeringen så samtidig giver folk fri til at skifte fra fjernvarmen, kan det hele ende med et økonomisk brag, konstaterede han.\nEfter Anders Skipper-sag: Kommunen giver ikke længere håndfa...\nFjernvarme Horsens skal låne endnu en milliard: Lover priser...


Kontrollen over spillemaskinen PlayOJO casino\nPrøv Vomiting Unicorns med solid bonus Skrab og vind en større gratis velkomstbonus på Spillehallen lige nu Free Spins og andre bonusser i april Eksklusive forårsnyheder med nye danske spilleautomater - spins og bonus til alle! Er det Danmarks største Live Casino? Prøv med 50 kroner ganske gratis Chat-rummene på de danske onlinecasinoer bugner af aktivitet disse dage Red Tiger Jackpots: Vind store gevinster på tre forskellige måder - ny Jackpot hver time Corona-lukninger rammer spillemaskiner og fysiske casinoer rundt omkring i verden Kan du huske Snake? Prøv Micro Knights med 75 kroner gratis fra casinoet Anderledes spilleautomater til marts: Du har med garanti aldrig prøvet noget lignende Skrab og vind gratis - alle vinder - vind op til Gratis spins for kr. De største casino nyheder i Danmark fik disse nye casinoer Se hvad der gemte sig bag de mest populære Julekalender låger i - fik du dem alle? Live casino bonus Ny velkomstbonus og Danmarks største gratis velkomstpakke på Royal Casino Sidste chance: Disse store casino bonusser bliver ulovlige efter 1.\nPlayOJO: Et Vindende Casino!\nVi anmelder kun danske casinoer som har spillerlicens i Danmark, og som løbende kontrolleres af Spillermyndigheden, så du antagelig og trygt kan finde dit yndling casino blandt de mange casinoer inklusive dansk licens. Vores danske casinoer anmeldes ud fra forskellige elementer, såsom indbetalingsbonus, kundesupport, kvalitet af spillemaskiner, og meget mere. Siden liberaliseringen af det danske spillemarked i er der kommet adskillig nye til. Derfor kan det eksistere svært at navigere rundt i alle disse udbydere, hvorfor vi har aldeles en oversigt over de bedste. Oversigten ses herunder. Den givne indbetalingsbonus er udpræget anvendt i procenter, ift. Eksempelvis kan du vælge at indbetale kr. Man vil derfor modtage kr. Husk, bonussen skal ofte gennemspilles et vis ansøgertal gange, før eventuelt vundne gevinster kan udbetales.\nOversigt over belønninger\nLigegyldigt om du har casino-erfaring eller ikke, uanset hvilket formål du har inklusive at spille — at blive underholdt og have det sjovt, at aflaste lidt eller at vinde stort — har du brug for en seriøs, omfattende og troværdig informationskilde. Endvidere, plus hvad mere vigtigt er, har man en lovbestemt ret til at eksistere informeret og oplyst om hvad man bliver involveret i. I visse fald gælder det også din sikkerhed plus beskyttelse ved lov. Disse spørgsmål er højt prioriteret hos os og udgør en væsentlig del af vores ansvarsområde og af vores forretningsaktiviteter i det hele taget.\nCasino Rating: Vurdering fra DkCasinoSpot\nPlayOJO er et anderledes casino koncept. Ingen bonusser og aldrig noget omsætningskrav. Indtil gengæld en banebrydende måde at gengælde loyale spillere på.\nAlttast, det du vinder, udbetales kontant, sikke du altid selv har kontrol på dine penge. Få penge igen — lige meget om du vinder ellers taber! Det får du ingen andre steder! Rigtige penge, hele tiden! Sikke kan du gøre lige det man har lyst til. Pengene er dine kvit og frit. Ikke noget inklusive betingelser dikteret af den gamle skolelærer. Gør som du har lyst - spil for dem, tag dem frem eller se dem fylde din bankkonto. Få alle detaljerne om min fantastiske spilleverden og find ud af hvor du kan få del i aldeles legende og givende oplevelse.\nMange fordele kom med i lodtrækningen\nBonus med kortspil Interwetten casino\nÅrs opgørelse muligheden for at ændre\nSpillere kan nu vælge Inter casino\nBackgammon om penge spillemaskine Cash Clams


Argon Ar | Air Liquide Danmark A/S\nArgon (med den kemiske formel Ar) anvendes som beskyttelsesgas i en række forskellige industriprocesser, fx inden for stål- og metalforarbejdning, fremstilling af bildele, elektronik, fødevareprocesser og til fremstilling af vin. Argon anvendes også ved fremstilling af glødepærer og vinduer med termoruder. Air Liquide leverer argon og argonblandinger i forskellige volumener og renhedsgrader.\nKøb argon Find sikkerhedsdatablad\nArgon som beskyttelsesgas under svejsning\nArgon og argonblandinger anvendes ofte som beskyttelsesgas ved svejsning af aluminium, rustfrit stål, bronze og kobber (lysbuesvejsning), fordi argon-gas har en meget højere tæthed end luft. Som beskyttelsesgas ved TIG-, MIG-, MAG- og plasmasvejsning samt rodbeskyttelse danner argon en inert atmosfære, som forhindrer oxidation og andre kemiske forandringer, som er skadelige for svejseapparatet. Inden for stålproduktion fungerer argon som beskyttelse mellem det flydende metal og den omgivende atmosfære.\nAir Liquide leverer argon og argonblandinger under vores produktnavn ARCAL™, som omfatter fire brugsklare beskyttelsesgasser. De dækker stort set alle typer svejsning i alle situationer og er pålidelige, nemme at bruge og sammensat til netop dine behov og krav til ydeevne.\nLæs mere om svejsning\nArgon til laboratorier\nALPHAGAZ™ højrent argon til brug i laboratorier – fx kromatografi, nulstilling og forskellige former for analyser og processtyring – gør det nemmere for dig at sikre pålidelige og reproducerbare analyser.\nLæs mere om kalibrering og analyse\nArgon i sundhedsvæsenet\nI medicin og bioteknologi anvendes argon i kryokirurgiske procedurer for at ødelægge kræftceller samt ved laseroperationer. Argon er blevet anvendt til eksperimentelle formål for at reducere niveauer af opløst nitrogen i blodet.\nLæs mere om gasser til sundhedsvæsenet\nLevering af gasser i flydende form til forbrug af store mængder.\nGasproduktion på stedet betyder mindre miljøbelastning.\nSe alle vores leveringsmetoder\nSikker håndtering af gasser forudsætter, at du som bruger lærer produktet og de gældende sikkerhedsbestemmelser at kende. Læs derfor altid sikkerhedsdatabladet omhyggeligt!\nHvis du har spørgsmål til vores sikkerhedsdatablad, er du velkommen til at kontakte os.\nFind sikkerhedsdatablad Kontakt os\nFysiske og tekniske egenskaber ved gasser\nLæs mere om egenskaber og anvendelser af argon.


Top 10: Bedste Numre Fra Elvis Presley - musiknet.dk\nTop 10: Bedste Numre Fra Elvis Presley\nVi har fundet 10 af de bedste Elvis-sange på det anerkendte musikmagasin Rolling Stone, hvor der har været en afstemning blandt læserne. Elvis har lavet utrolig mange gode hits, og på listen fremgår hverken: Hound dog, Always on My Mind, Don’t Be Cruel eller A Little Less Converservaton.\nHvem var Elvis? Hans fulde navn var Elvis Aaron Presley, og han var en Amerikansk sanger og skuespiller. Elvis var bedre kendt som “King of Rock and Roll” også blot kaldet “The King”. Han døde i en alder af 42 år (1935-1977) og er den bedst sælgende solo-artist, når det kommer til recorded-music.\nMangler du inspiration til, hvilke Elvis-numre ud skal lytte til, eller er du blot interesseret i at se, hvordan læserne af Rolling Stone har placeret Kongens sange i rækkefølge? Så se listen her.\nDe 10 bedste Elvis-sange\nJa, musik og smag er en meget subjektiv ting. Vi synes bare, at det er fantastisk så mange gode numre Elvis nåede at lave. Selv uden for top 10 er der en masse gode Elvis-numre som i den grad er værd at lytte til.\nDet er trist, at vi skulle miste ham vi også kalder for Kongen i en alder af 42 år.\nHvordan døde Elvis Presley? Elvis døde af et hjertestop. Der har været mange spekulationer om rockstjernens død, hvor man altid har troet, at det var hans hårde livsstil, der var skyld i hans død. Der er dog undersøgelser, som viser, at han havde en arvelig hjertesygdom, men rock and roll livsstilen hjalp nok ikke på dette.


Naturen kalder: Nede i vandet, oppe i luften og langt inde i skoven er friheden total. Mød 3 personer, der kommer, når naturen kalder | Samvirke\nTekst: Louise Hededam | Foto: Lisbeth Holten | 22. juni 2020 | Læsetid: 5 min.\nHenrik Nylander Svoldgaard, 40 år,\nundervandsjæger og journalist, Amager.\n»Nede i vandet forsvinder alt andet«\n»En smule bølgeskvulp, men ellers er der stille. Følelsen af, at man er vægtløs, når man ligger i vandet, er fantastisk. Man kan ligge og slappe helt af. Verden nedenunder er magisk, og der er altså lige så magisk herhjemme, som når man snorkler i for eksempel Caribien.\nJeg starter med at undersøge, hvor det er godt at tage hen på det bestemte tidspunkt. Der skal være klart vand, for at man kan se noget. Så tager jeg mit grej på: Smører mig ind i babyshampoo først og så på med våddragten, der skal sidde helt stramt. Det kan godt være lidt uværdigt de første gange, især hvis der er nogen på stranden. Så tager jeg min maske på og tager harpunen og bøjen med.\nOg når jeg stikker hovedet ned i vandet, så forsvinder resten af verden. På alle andre tidspunkter er der noget andet, der stjæler min opmærksomhed, noget telefon eller noget Aula eller noget tredje. Her er jeg kun det ene sted i de 1-2 timer. Det er næsten terapi for mig.\nTidligere var jeg meget ivrig lystfisker, og der talte det kun at fange en stor blank havørred. Så stod jeg og fantaserede om, hvad der var under overfladen. Siden jeg er begyndt på det her, har jeg stort set ikke fisket. Nu går jeg ikke kun efter den store fisk, men plukker også muslinger og østers og fanger strandkrabber til at lave bisque på. Jeg har næsten altid noget med hjem. At komme gående op af vandet med en østers og så spise den med det samme, eller lave bål på stranden og tilberede sine muslinger eller en skrubbe, det er der altså noget ved.«\nNanna Madsen, 27 år, ballonpilot og compliance officer i Danske Bank, Ringsted\n»Oppe i ballonen får jeg en følelse af total frihed«\n»Der er ingen bekymringer, der er ingen mennesker, jeg er bare helt rolig og afslappet og til stede i nuet. Jeg nyder naturen og udsigten. Der er ingen vind eller støj, så jeg bliver helt afslappet, og det gør, at jeg kan klare hverdagen bedre. Ellers ville jeg blive stresset, tror jeg.\nJeg fik interessen for at flyve ballon i 2013, hvor min svoger, som også flyver ballon, spurgte, om jeg ville med til DM og hjælpe. Det ville give mig en gratis ballontur i sommerferien, så jeg sagde ja, og der kunne jeg mærke, at det skulle ikke være sidste gang. Men jeg ville selv bestemme. Så efter ½ års styrketræning gik jeg i gang med teori og undervisning, og i 2015 fik jeg så mit certifikat. Og jeg har fløjet lige siden.\nMan skal være meget bevidst om sig selv, når man flyver ballon. Er ens mor død i går, skal man ikke flyve, for så er man ikke klar mentalt. Jeg har lært rigtig meget om mig selv ved at flyve. Også af at være i pressede situationer. Har man ikke læst godt nok på vejret hjemmefra, og det måske blæser mere, end man regner med, eller der er for meget termik, så skal man gøre noget andet, end man plejer, f.eks. bruge en større mark til at lande. Og måske bumper det også, når man lander, og så får man altså blå mærker. Det skal man være klar på.\nJeg flyver så ofte, jeg kan. Man siger, der er 60 gode flyvedage om året med sol og ingen vind, men jeg flyver cirka 100 dage på et godt år. Det betyder, at jeg også flyver i gråt vejr og med noget blæst.«\nJonas Mose, 41 år, gymnasielærer, overnatter tit i skoven, København\n»Vi taler bedre sammen i skoven«\n»I dagligdagen er vi meget orienterede efter tidspunkter på dagen. Man står op, fordi man skal i skole på et tidspunkt, der er indlagt frokostpauser, og aftensmaden er planlagt, fordi man skal nå i seng. Ude i naturen følger man mere sine instinkter. Man spiser, når man er sulten, og går til ro, når man er træt – og ikke fordi klokken er noget særligt.\nDet er lidt forskellige ture, vi tager på. Nogle gange er det bare mig og mine 3 piger. Andre gange er det større ture med flere fædre og deres børn. En gang om året laver vi Dads in da Woods, som vi startede for 8 år siden. Nu er vi nok 60 i alt med nogle og tyve fædre, som har 1-2-3 børn med hver.\nTypisk tager vi ud et sted og starter med at slå telt op, samle brænde og gøre bålet klar til kaffe og madlavning. Børnene går som regel længere ind i skoven. De skal selv holde styr på, at de kan finde tilbage. Det giver dem en kæmpe frihed at kunne bevæge sig omkring uden at blive holdt øje med. De har prøvet at lande i en bæk og komme drivvåde tilbage. I starten var min mellemste hunderæd for insekter og den slags, men nu går de nærmest på jagt efter dem. Engang fandt vi også en død sæl. Den lå nede i vandkanten, og dens hoved var helt smadret. Vi samler også krabbeskaller, muslinger og hulsten, som vi kan tage med hjem. I lejren bruger vi også noget tid på at lave maden. Nogle gange har vi noget med hjemmefra, der bare skal varmes. Ellers har vi stegt melorme og plukket bær og frugt. Man har mere opmærksomhed på hinanden og mere samvær på denne måde, hvor man ikke så let bliver distraheret. Vi taler bedre sammen og giver større kram, når vi er ude i skoven.«


Semesterlägenhet - Saranda, Albanien - ALS055 | Novasol\nHem / Europa / ALS055\nDenne smagfuldt og særdeles godt indrettede ferielejlighed ligger på 2 sal i en ejendom, der ligger så godt som lige ud til stranden.\nLejligheden egner sig fint til parferie eller ferie for den lille familie. Fra altanen er der en betagende udsigt ud over havet, og I er i første række når solen går ned. Et skønt sted at koble helt af.\nI Saranda er strandene ikke ret brede, men kun 20 minutter væk i bil, ligger den pragtfulde strand Ksamil, med mange underholdningstilbud, i den arkæologiske interessante by Butrint. I Saranda kan I spise fisk og skaldyr som er helt friskfangede i det nærliggende hav.


DSV: Fransk kapitalfond satser på kursfald før regnskab | Berlingske Business\nTirsdag d. 25. april 2017, kl. 14.02\nDSV-aktien lukkede mandag i det højeste niveau nogensinde, og den franske kapitalfond Capital Fund Management har nu investeret et større millionbeløb, i en tro på at kursen skal falde forud for transportselskabets regnskab 2. maj.\nKapitalfonden har således shortet 950.000 DSV-aktier til en værdi af 360 mio. kr. Andelen svarer til 0,5 pct. af alle aktier i DSV, fremgår det af en indberetning til Finanstilsynet.\nLÆS MERE : Aktier: DSV trækker forgæves op i rødt C20 Cap\nDen franske kapitalfond kan godt have shortet aktien i en længere periode, da man først skal oplyse sin shortposition, hvis den overstiger 0,50 pct. af aktiekapitalen i et selskab.\nIfølge Finanstilsynet er det første gang, at en enkelt investor har shortet en så stor portion DSV-aktier. Andre danske aktier som FLSmidth og Bavarian Nordic er omvendt kendt for at være meget shortet.\nNår man går short i en aktie, låner man aktien, sælger den og håber så at kunne købe den tilbage senere til en lavere kurs.\nDerefter afleverer man igen aktien og scorer så differencen minus et gebyr for at have lånt aktien, såfremt den altså er faldet.\nDet er langt fra den udbredte opfattelse på aktiemarkedet, at DSV-aktien skal falde.\nAf de 23 aktieanalytikere, der har oplyst deres anbefaling til Bloomberg, har 16 en positiv holdning til DSV ud fra en investeringssynsvinkel.\nAktier: DSV trækker forgæves op i rødt C20 Cap


Hel(t) udlejningsbolig med Old Boatman'S House Bled som vært\nOld Boatman's House er en familiedrevet virksomhed, med 5 lejligheder.\nAf hensyn til sikkerheden under Covid-19 organiserede vi en kontaktløs indtjekningsproces. Vi traf også yderligere foranstaltninger for at sikre den nødvendige renhed og desinfektion.\nVi forsøger at give vores gæster det privatliv, de har brug for, men er altid bare en e-mail eller telefonopkald væk, for at besvare deres spørgsmål og behov. Vi tilbyder nyligt renoverede lejligheder, for et behageligt ophold i Bled.\nTuristskat 3,13 €/voksne/dag ER IKKE INKLUDERET i prisen.\nRummelig lejlighed med 1 soveværelse i Bled. Beliggende på anden sal. En dobbeltseng og en køjeseng i stuen er til rådighed for at sove. Lejligheden har et fuldt udstyret køkken og et privat badeværelser med en vaskemaskine. Lejligheden har aircondition. Der er også en balkon, hvor du kan nyde en kaffe i den friske luft.\nHuset er beliggende i et fredeligt og sikkert kvarter ved en eng, med en sti, der fører mod floden Sava.\nI nærheden er der et supermarked, der hedder Mercator. En benzinstation er også i nærheden, nogle restauranter og caféer er inden for 200m rækkevidde og også et turistcenter Triglavska Roža, hvor gæsterne kan få alle oplysninger om Bled og andre steder værd at besøge.\nTIP: Omkring 400m væk er også det mest fantastiske bageri, kaldet Hitri Kruhek. Det er et must go :)\nVært: Old Boatman'S House Bled\nVi begyndte at være værter i 2008, med fire små lejligheder i en del af Bled kaldet Mlino.\nDa vi elsker at arbejde med mennesker og møde vores gæster, har vi udvidet gennem årene og har nu 11 lejligheder på to forskellige steder i Bled - det smukkeste sted på jorden :)\nVores personale arbejder hårdt for at give vores gæster et behageligt, hyggeligt og afslappende ophold.\nVi elsker at høre deres meninger, og vores ører er altid åbne for deres forslag til, hvordan vi kan gøre oplevelsen endnu bedre! :)\nAf hensyn til sikkerheden under Covid-19 har vi organiseret en fuldstændig kontaktløs indtjekningsproces. Vi traf også yderligere foranstaltninger for at sikre den nødvendige renlighed og desinfektion.\nDa vi elsker at arbejde med mennesker og møde vores gæster, har vi udvidet gen…\nOld Boatman'S House Bled er Superhost


Er poker cool? | PokerNews\nSelvfølgelig er poker cool.\nNår jeg fortæller folk at jeg lever af at spille og skrive om poker er der blandet respons. Der er altid en overraskelse, nogle mennesker bliver fascineret mens andre bliver skeptiske. Nogle bliver jaloux og nogle har ondt af mig. Uanset hvilken holdning de har til poker, så har de en ret klar mening om hvordan en pokerspiller skal se ud.\nDe fleste kvinder bliver meget imponerede. De tænker på Monte Carlo, James Bond, smokinger og mænd der har råd til at købe dem massevis af sko. Nogle fyre regner med at en pokerspiller sidder hver aften med lækre damer ved sin side. Poker er cool.\nSå er der dem der tænker det helt modsat. De tror at pokerspillere er nørder. At pokerspiller og Star Trek hænger uløseligt sammen, deres billede af en pokerspiller er en overvægtig bebrillet mand der sidder på forældrenes loft og spiller poker.\nSå hvilken af disse forestillinger er den rigtige? Vi synes naturligvis alle sammen at poker er cool. Folk der fisker synes jo også det er cool at fiske. Gartnere synes at græsslåmaskiner er cool osv.\nPoker er cool\nKasinoet har nogle ikoniske snit der gør det cool. Det er åbent til ud på de små timer, der serveres alkohol og der går mange smukke kvinder rundt. Las Vegas er gamblingens mekka, og selvom det er lidt klichéfyldt, så er det stadig cool.\nCasino og gambling hænger også sammen med fare og fare er altid cool. Hvad enten det er faren for at tabe penge, eller det er risikoen for at Robert De Niro kommer og slæber dig med ind i baglokalet og tæver dig gul og blå. Så er der altid en risiko der er cool.\nDer findes også spillere der er ekstremt cool. Der er 'Devilfish' der er cool, han ligner en skurk fra James Bond og har et underligt navn. Gus Hansen er en fyr som vi mænd gerne vil være og kvinder gerne vil være sammen med. Der er også Hollywood over pokerverdenen i form af Jennifer 'i can't belive she's nearly 50' Tilly.\nMen det største og bedste argument for at poker er cool har vi fået serveret for nyligt. Den nyeste James Bond, Casino Royale, er måske den bedste bond-film til dato og den gav os en ny hårdere og mere cool Bond. Poker erstattede Baccarat. Det er dermed afgjort, hvis Bond spiller poker, så er poker cool.\nPoker er for nørder\nFor hver Gus Hansen der er i pokerverdenen, så er der cirka 100 22-årige jomfruer der vinder gode penge på deres soveværelser mens deres mor laver mad til dem. For hver Phil Ivey er der en Phil Hellmuth, for hvor Antonio Esfandiari er der en Phil Laak. Uanset hvilken pokerturnering du går til vil du se bebumsede teenagere og overvægtige mænd. Katalysatoren til dette er naturligvis Internettet. Internettet er cool på grund af dets mange muligheder. Men dem der bruger Internettet er ikke cool fordi de ikke har noget socialt liv. Jeg beklager, men hvis du bruger det meste af dagen foran computeren i din pyjamas, så vil de fleste synes du er en nørd.\nLigesom narko er dårligt, så er gambling også noget skidt. Det er svært at argumentere for at poker er cool når det kan linkes sammen med gambling. Det kan også kædes sammen med druk og rygning, hvilket vi der har en social samvittighed burde holde os fra at glorificere. Poker er gambling og kædet sammen med druk og narko, men gør det det mindre cool? Jeg er ikke sikker.\nMen måske er det bedste argument for at poker er uncool noget vi alle lærte tidligt i skolen. Dengang var matematik meget uncool. Ingen kunne lide at have matematik i skolen og alle måtte mobbe dem der var gode til det. For at kunne spille godt poker skal du vide noget om odds og sandsynligheder, og det er vel nok til at vi må konstatere at poker ikke er det mest cool i hele verden.\nDer findes altså gode argumenter for at påstå at poker er cool. Men så sandelig også argumenter for at postulere det modsatte. Så hvis du ønsker at være i en verden der er ultimativ cool, så er jeg ikke sikker på pokerverdenen er stedet.


#53 At købe brugt bil | mandmigop.dk\n#53 At købe brugt bil\nPosted on 13. oktober 2012 by Morten\nVi har lige købt ny bil, det blev til en Skoda Roomster. Men før vi fik den købt, skulle jeg en længere proces igennem. Der er et eller andet med mænd og biler, de fleste mænd i hvert fald, jeg er bare ikke én af dem. Jeg har det lidt med bilerforhandlere og mekanikere som med tandlæger, de kan sige, hvad de vil om deres område, jeg har ikke den fornødne viden til at vide, om de taler er sandt eller falsk, men det er dog mig, der skal betale for resultatet og leve med det.\nVores gamle VW Vento fra 1996 var færdig til januar 2013, der skulle den synes, og her var helt sikkert lettere at få en kamel gennem et nåleøje end få den igennem syn. Den var hverken køn eller økonomisk. Den bestod primært af rust, ståltråd og brugte reservedele, som mekanikeren havde sat på med gaffa. Så der var ligesom sat en deadline for projekt Ny Bil.\nMen alligevel prøvede jeg at udskyde projektet. Ikke fordi jeg ikke ville have ny bil, men fordi jeg ved så lidt om biler, føler mig på bar bund og total nøgen, når samtalen falder på biler. Og når jeg nu selv skulle ud og købe en ny bil, så var jeg bange. Bange for at gøre købe noget dumt. Så derfor prøvede jeg at udskyde (læs: fortrænge) det hele.\nDet som nogle mænd venter spændt på, som et lille barn venter på juleaften, det frygtede jeg, på grund af min uvidenhed på området (altså, man skal også vide lidt om hvad man har gang i, før man trækker kortet igennem på kr.+100.000 og siger “På beløbet, tak!”). Det hjalp heller ikke på problemet, at googlesøgninger på området ledte mig hen til hjemmesider og tv-programmer om fikset kilometertællere, Danmarks værste brugtvognsforhandler eller en liste over “Bare-ærgerligt-!-ting-du-ikke-kan-vide-om-den-brugte-bil-du-køber-men-som-du-skal-betale-mekaniker-regninger-for.“\nPå et tidspunkt gik det op for mig, at det var frygt, der var på spil! En frygt der paralyserede min handle- og tankekraft på området. Jeg turde ikke rigtig udtale den, for der er jo et eller andet med mænd og biler. Men det er nu lettere at gøre noget ved et problem, når man ved hvad det er. Så jeg begyndte at handle kontra min egen frygt, jeg spurgte simpelthen alle de mennesker jeg mødte, som elskede at tale om biler, hvilken bil de ville anbefale ud fra min families behov og økonomi. Jeg indrømmede blank, at jeg intet viste om biler, at det ikke sagde mig noget, men at jeg altså stod overfor at skulle beslutte mig om min fremtidige bil.\nDet var som om, at min frygt blev konkret og håndgribelig. Jeg kunne genkende den, når jeg reagerede på den. Jeg kunne holder om den og sætte den skak-mat, så jeg havde plads til andre tanker og spørgsmål om emnet.\nSlutteligt måtte jeg erkende mine vilkår og tage en beslutning (med dankortet). Ja, der er en risiko ved at købe ny brugt bil. Jeg kan ikke vide alt om hvad jeg køber og der er meget få garantier. Jeg må gå efter en mavefornemmelse, al den (begrænsede) viden jeg har og have tillid til min forhandler (som jeg forlængst har googlet). Ja, og så må jeg, som landmændene i gamle dage, bede høstens Herre om velsignelses over høsten, for ellers kan det blive et ret dyrt bileventyr.\nDette indlæg blev udgivet i Rodekassen og tagget bilkøb, frygt, handlekraft af Morten. Bogmærk permalinket.\n4 thoughts on “#53 At købe brugt bil”\nPerH, 13. oktober 2012 kl. 21:27 skriver:\nSom lærer er du vel vant til at sige, at de dårligste spørgsmål er dem man ikke stiller (af frygt for at udstille sin uvidenhed/blive til grin)?\nDet er mandigt at have store muskler og vide noget om biler og teknik.\nMen det er endnu mere mandigt at være rationel og tænke og spørge sig målrettet frem til den bedste løsning for en selv og familien. Man har ikke tid til at læse sig klog på alt om biler, computere,cykler. Det er meget bedre og hyggeligere at lære af andre eksperter.\nSå held og lykke med bilen. Det er en god bil og det går sikkert godt.\nMorten, 13. oktober 2012 kl. 22:40 skriver:\nJo tak, Per. 😉\nDuckysrapping, 14. oktober 2012 kl. 22:50 skriver:\nTillykke med den nye bil – du kan jo nok gætte jeg er glad for at se der er højt til loftet så du rigtig kan nikke og vinke når vi ses i trafikken 😉\nMorten, 15. oktober 2012 kl. 07:07 skriver:\nDet var lige netop, det jeg tænkte! 😉


Så er det officielt: Her skal Højbjerg spille det næste halve år\nOnsdag D. 7. JANUAR 2015 KL. 18:03\nSå har sagaen om Pierre-Emile Højbjergs kommende fodboldfremtid fået en konklusion.\nLandsholdsprofilens agent Søren Lerby bekræfter over for BT, at Bayern München er blevet enig med Bundesliga-rivalerne fra Augsburg om en lejeaftale.\nSøren Lerby fortæller desuden, at der er tale om en lejeaftale af seks måneders varighed.\n»Ja, jeg kan godt bekræfte, at han skal til Augsburg. Og det er en lejeaftale af et halvt års varighed,« fortæller Lerby.\nAugsburg er en succeshistorie i den tyske Bundesliga, og klubben overvintrer pt. på en flot sjetteplads - a point med Borussia Mönchengladbach på fjerdepladsen. Klubben har ifølge tyske Bild Sport sikret sig Pierre-Emile Højbjergs underskrift for snuden af rivalerne fra Hannover 96, der længe har jagtet danskeren.\nOgså de to italienske Serie A-traditionsklubber AC Milan og AS Roma samt spanske Sevilla har angiveligt været ude efter den 19-årige landsholdsprofil.\nPierre-Emile Højbjerg har været meget offensiv over for Bayern-ledelsen og cheftræner Pep Guardiola i sin iver efter at få fast spilletid, og han har presset hårdt på for et lejeophold - eller alternativt et permanent skifte.\nDet har tidligere været fremme, at Bayern München ønsker at forlænge kontrakten med Højbjerg med yderligere tre år, så den først udløber i 2018.


Må ikke kende min Biologiske far\nJeg er 13 år gammel! Og flyttede til dk da jeg var 10 år gammel! Jeg bor sammen med min mor Bonus lillebror og Bonus far! Min b-far og b-lillebror er danske!\nJeg kender ikke min biologiske far! Og jeg snakker heller ikke noget om ham med min mor! Men jeg er lige fyldt 13 år så derfor har jeg jo fåede Facebook!\nDagen efter min fødselsdag! Havde jeg fåede en venneanmodning fra min biologiske far! Jeg blev mega glad imens jeg begyndte at græde for jeg blev på en møde bange! Jeg ringet så til min mor og sagde det og hun sagde bare st jeg skulle blokere ham! Og så sagde jeg bare jaja! Men jeg kikkede sp på hans profil og så at han havde to børn! Jeg tænker på det hver dag! Og jeg fortryder jeg blokerede ham for jeg vil sygt gerne lære ham at kende! Men min mor siger at han ikke er en god mand! Og min Me vil aldrig snakke om ham sammen med mig så jeg ved ikke hvad jeg skal gøre\nHåber på er svar❤\nTak for i er der!\nJeg kan sagtens forstå, at du gerne vil lære din biologiske far at kende. De fleste syntes, at det er interessant hvor man kommer fra og har brug for, at have kendskab til sine rødder.\nDin mor har sikkert sine grunde til at passe på dig. Men du har brug for at vide mere om din biologiske far. Derfor vil jeg vil foreslå dig, at tage en snak med din mor.\nFortæl hende, at du er glad for den familie du har og elsker dem, og at du samtidig er nysgerrig efter viden om din far. Fortæl hende hvad det betyder for dig, og om hun vil være sammen med dig om det.\nSpørg om hun vil fortælle om din far - måske har hun nogle billeder, hun kan vise dig. Har du brug for mere viden eller bare gerne vil i kontakt med din far, kan du sammen med din mor overveje om du skal ophæve blokeringen. Hvis din mor er nervøs for jeres kontakt, kan I måske lave nogle regler sammen om den kontakt, du kan have med din far. Eksempelvis at du kun skriver med ham, at din mor får at vide, hvis han gerne vil mødes med dig.\nJeg håber, at du og din mor finder ud af, hvad der er bedst at gøre - så nysgerrigheden ikke bliver til noget, du holder hemmeligt og gemmer indeni.


Elev- og praktikpladsanalyse 2. kvartal for SKOV- OG NATURTEKNIKER UDDANNELSEN - PDF\nDownload "Elev- og praktikpladsanalyse 2. kvartal for SKOV- OG NATURTEKNIKER UDDANNELSEN"\n1 SKOVSKOLEN KØBENHAVNS UNIVERSITET Elev- og praktikpladsanalyse 2. kvartal 2016 for SKOV- OG NATURTEKNIKER UDDANNELSEN\n2 Indledning Det følgende er en sammenfattende status på skolens løbende informationsindsamling i først halvår Dokumentet formidles internt til skolens medarbejdere og offentliggøres på hjemmesiden til nuværende og kommende elever, samt øvrige interessenter. De indsamlede informationer bruges endvidere som led i skolens øvrige kvalitetsarbejde. Informationerne bygger på data fra de studieadministrative systemer såvel som dialog med elever og undervisere. For uddybende information om den løbende informationsindsamling henviser vi til skolens generelle beskrivelse af kvalitetsarbejdet: Øvrige relevante kvalitetsdokumenter kan findes her:\n3 Analyse af elevsegment Elevtilgang januar juni 2016 Januar Februar Marts April Maj Juni I alt i perioden: 92 elever * heraf har 10 elever valgt at afbryde uddannelsen før eller kort efter opstart. Bestand Antal aktive elever på uddannelsen pr. 30. juni 2016: 318 Elevfordeling på køn 10% Kvinder Mænd 90% Elever fordelt på alder år år år 30+ år Alder\n4 Elevfordeling på specialer Speciale 10 Speciale 14 Speciale 15 Speciale 16 Elever i hhv. skolepraktik og uddannelsesaftale fordelt på specialer Speciale 16 Speciale 15 Speciale 14 Speciale Speciale 10 Speciale 14 Speciale 15 Speciale 16 Skolepraktik Uddannelsesaftale Elevafgang Elever der har færdiggjort trin 1 med afsluttende prøve og ikke fortsætter på trin 2: 1 Elever der har færdiggjort trin 2 med afsluttende prøve: 35\n5 Afbrud Afbrud i perioden januar juni 2016: 33 Afbrudsårsager Ej påbegyndt 2 Fortrudt uddannelsen 9 Ingen kontakt 1 Ikke uddannelsesparat 3 Uddannelsesaftale ophørt 5 Personlige forhold 9 Sygdom 4 Evalueringer af skoleophold Skovskolen har i foråret 2016 indført elektroniske evalueringer, der gennemføres på alle skoleperioder. I perioden 1. januar 30. juni er der gennemført evalueringer på første skoleperiode, i alt 4 klasser. Resultaterne af den samlede evaluering kan findes her: Sammenfatning af evalueringerne Det generelle indtryk er at eleverne udtrykker stor tilfredshed med skoleperioden som helhed. Der er dog følgende opfølgningspunkter: Der er behov for øget fokus på planlægning og logistik i forbindelse med de praktiske fag, så undervisningstiden udnyttes mere effektivt. I forbindelse med motorsavscertifikat skal eleverne informeres bedre om krav og mål, forud for certificeringen. Dette kræver en opdatering blandt underviserne på standarden for certificeringen. I faget formidling og publikumskontakt har eleverne givet en lidt blandet evaluering, derfor vil skolen have øget opmærksomhed på faget næste gang det gennemføres. Øvrige punkter der bemærkes fra evalueringen: Spørgsmålet om information inden skoleperioden skal bredes ud, da det dækker over flere mulige informationskanaler og tidspunkter. I spørgsmålene om faget matematik har en del elever svaret ved ikke dette skyldes at disse elever ikke har modtaget undervisning i faget. Fremadrettet vil vi kun spørge elever der har modtaget undervisning i faget.\n6 Praktikpladsstatistik Aftaler registreret i perioden januar juni 2016: Aftaleform Antal Fulde aftaler: 12 Restaftaler: 32 (heraf er 20 skolepraktikelever) Kortaftaler: 9 PIU aftaler: 11 Delaftaler: 62 (heraf er 13 blevet forlænget) VFU: 15 Antal ny og gengodkendelser af praktikvirksomheder i perioden januar juni 2016 Speciale Ny godkendelse Gengodkendelse


Familie Journal | Pling\nUgebladet Familie Journal spænder vidt med gode madopskrifter, forbrugerstof, vedkommende hverdagshistorier om danske familier, romaner og noveller af høj kvalitet, brevkasser om helbred og velvære, håndarbejde, havestof, kryds og tværs og et stort tv-program. I Familie Journal er der noget for alle i familien. Alt er skrevet med troværdighed og i en positiv ånd. Det skal være hyggeligt og underholdende at læse Familie Journal.\nfamiliejournal.dk er vores digitale hyggekrog, hvor brugerne kan slå sig ned og have en rar tid og samtidig blive klogere. Vi byder på over 6.000 opskrifter på alt fra hurtig hverdagsmad – over de gode, gamle klassikere – til lækker festmad, og alle er skabt og illustreret af professionelle madskribenter og -fotografer.


Om informationsvidenskab : Seminaroplæg Borås 4 november 1997 | Hjørland | Human IT: Journal for Information Technology Studies as a Human Science\nHome > Vol 1, No 4 >\tHjørland\nOm informationsvidenskab : Seminaroplæg Borås 4 november 1997\nVi har biblioteks-, dokumentations- og informationsarbejde (BDI-arbejde), herunder processen informere og arbejdet i informationstjenester og -systemer.\nBDI praksis forudsætter mange slags kompetence: ledelsesmæssig kompetence, sproglig kompetence, informationsteknologisk kompetence og domænespecifik kompetence (der kan være bredere, f.eks. kulturorienteret, eller snævrere, f.eks. erhvervs- eller videnskabsorienteret). Ingen af disse kompetencer er imidlertid specifikke for BDI-området. Der vil typisk være andre højere læreranstalter, der har større kompetence til udvikle og formidle disse fag.\nBDI-sektoren som helhed vil være tjent med at ansætte et spektrum af mennesker med mange slags kompetence, så det bliver professionelt ledet og et frugtbart, tværfagligt udviklingsfelt. Og biblioteksskoler må også have et bredt fagspektrum og formidle mange slags viden. Men BDI-sektoren har naturligvis især et påtrængende behov for at definere sin specifikke kompetence. Det er den, det især er opgaven at udvikle i de institutioner, der har BDI-undervisning og forskning som primær opgave (d.v.s. biblioteksskoler og BDI-institutter på universiteter).\nDet er min opfattelse, at den bredeste fællesnævner for BDI-praksis udgøres af informationssøgningsprocesser, og at udbygning af den særlige BDI-specifikke kompetence derfor bedst kan tage udgangspunkt i udviklingen af en almen teori om informationssøgning. Dette lyder måske umiddelbart ikke af så meget, men efterhånden som man afdækker, hvad en sådan teori må indeholde, viser det sig, at der er rigeligt plads til alle de traditionelle informationsvidenskabelige discipliner foruden en del nye.


De lukrative pensionsår lakker mod enden | Berlingske Business\nOgså hos PFA, Anders Damgaard oplever man, at 2016 er begyndt meget voldsomt på de finansielle markeder, og at de fleste pensionsafkast i øjeblikket er negative. Foto: Nils Meilvang\nI de senere år har danskerne vundet på både aktier og obligationer med deres pensionsopsparinger. Fremover bliver det mere magert, og pensionsselskabernes kamp for at finde de rigtige investeringer vil blive skærpet.\nBetal 100 kroner ind til pension, og de er blevet til 110 kroner eller mere, når året er omme. Sådan har menuen været for mange af de danske pensionsopsparere gennem de senere år. Men fremover må danskerne vænne sig til, at afkastet på deres pensionsopsparing bliver mindre.\nI de seneste år har danskerne været begunstiget af den helt usædvanlige situation, at renterne er faldet samtidig med, at aktiekurserne er steget. Det har medført, at pensionsselskaberne har fået et solidt afkast på både aktier og obligationer. Sagt med andre ord har danskerne med deres pensionsopsparing vundet på både gyngerne og karrusellerne. Men det billede vil sandsynligvis ændre sig i de kommende år, lyder meldingen fra landets to største pensionsselskaber, PFA Pension og Danica Pension.\nKoncernfinansdirektøren i PFA, Anders Damgaard, påpeger, at 2016 er begyndt meget voldsomt på de finansielle markeder, og at de fleste pensionsafkast i øjeblikket er negative.\n»Vi tror, at markederne kommer tilbage i løbet af året. Vores bud er, at vi vil få et afkast for hele året, der ligger mellem to og syv pct. afhængigt af den valgte afkastprofil. Det er væsentligt mindre end de afkast, vi har set de foregående år. Ser vi på længere sigt, er der generelt udsigt til et lavere afkast,« siger Anders Damgaard, som fremhæver, at de danskere, som ikke bryder sig om høj risiko og derfor har mange obligationer i deres pensionsopsparing, vil få lidt mere magre resultater over de kommende år:\n»På længere sigt kan man regne med, at aktierne vil give et afkast på inflationen plus den økonomiske vækst i samfundet. Da der er udsigt til en meget svag vækst, vil det svare til et afkast på omkring fem pct. til syv pct., hvis vi kommer tilbage på et nogenlunde normalt niveau for inflationen. Obligationerne kommer til at give et betydeligt mindre afkast, formentlig mellem en og tre pct.«\nDirektøren fremhæver, at de lavere afkast ikke skal gøre folks så nervøse, at de begynder at tænke på at spare ekstra op til pension eller blive flere år på arbejdsmarkedet.\n»Afkastet på ens pensionsopsparing skal ses over en flerårig periode. Nu har vi haft nogle gode år. Hvis der skulle komme nogle mindre gode, vil afkastet over de seneste ti år stadig se fornuftigt ud. Det vil være højere end inflationen, så købekraften af ens pension vil blive mere end bevaret,« siger Anders Damgaard.\nSværere at ramme rigtigt\nNogenlunde samme melding lyder fra Danica Pension. Cheføkonom Jens Christian Nielsen fremhæver derudover, at det for pensionsselskaberne bliver endnu sværere i fremtiden at finde de rigtige investeringer, og konkurrencen om at få de bedste afkast til kunderne, vil blive skærpet.\nDe fleste af pensionsselskaberne er derfor begyndt at opruste på det, man kalder alternative investeringer. Det vil sige en bred vifte af investeringer, som ikke ligner de traditionelle investeringer i aktier og obligationer.\n»Afkastene kommer ikke længere af sig selv. Det er en af årsagerne til, at vi har implementeret en ny investeringsstrategi. Herunder har vi særligt fokus på direkte investeringer i veldrevne og sunde virksomheder i Danmark og Norden. Alternative investeringer, herunder i ejendomme, er også investeringer, som vi har i fokus, idet de kan forventes at give et stabilt og attraktivt afkast på sigt,« siger Jens Christian Nielsen.


Bedre til ord,tal og IT - OBU\nKursusnavn Ordblind undervisning\nDu lærer at bruge både computer og IT-hjælpemidler, der gør det nemmere at stave, skrive og læse tekster. Herved bliver du mere uafhængig af andres hjælp til læse- og skriveopgaver fx på arbejdet, på sociale medier, når dine børn skal hjælpes med lektierne og meget mere.\nDu arbejder med forståelse og læsning af tekster med brug af digitale hjælpemidler,\nPå ordblindeundervisningen arbejder du bl.a. med:\nLæse, stave og skrive hjælp\nUndervisningen for ordblinde foregår på små hold med 4-6 deltagere. Undervisningen bliver tilrettelagt ud fra den enkelte deltagers behov og interesser hvilket bliver kortlagt ved en udredning. (se kurset udredning)\nDu får undervisning, som understøtter din evner til at læse, skrive og stave. Du lærer også, hvordan du kan benytte it til at gøre det nemmere for dig at stave og læse.\nDer arbejdes med værktøjer når :\nDer arbejdes med værktøjer til når:\nUndervisningen tilrettelægges individuelt og i et tæt samarbejde, gennem en udredning – Det sikre at indholdet er relevant for dig i dit arbejdsliv, privatliv. Du vil i undervisningen få mulighed for at arbejde med de forskellige iPads apps og undervisningsmaterialer. På kurset stilles de nødvendige iPads og apps for undervisningen, til rådighed.


Af Hella Møller Rasmussen - PDF\nAf Hella Møller Rasmussen\nDownload "Af Hella Møller Rasmussen"\n1 Søgetesaurussens potentiale ved EUinformationssøgning på Internettet Af Hella Møller Rasmussen Abstract Artiklen har til formål at analysere og diskutere, hvordan en beriget søgetesaurus kan hjælpe slutbrugerne i deres søgen efter EU-information på Internettet. For at nå dertil er det nødvendigt at se på dels hvad der kendetegner EU-domænet, dels hvad der kan vanskeliggøre EU-informationssøgning? Tesaurusens målgruppe er ikke-specialister med mudrede informationsbehov. De to spørgsmål søges besvaret ved en systemanalyse, der primært består af en dokumentarisk baseret domæneanalyse suppleret af interviewdata. Domæneanalysens resultater oversættes til en række målsætninger, som søgetesaurusen skal konstrueres ud fra, og der vises to konkrete eksempler på poster. Det konkluderes, at et indgangsvokabular omfattende flere typer sprog, værdiforøgelse i form af faktuel information og uddybende definitioner samt tesaurusposternes funktion som oversættelsemekanisme mellem EU-domænets sprogbrug og det generelle sprog, er medvirkende til, at søgetesaurusen kan have potentiale ved EU-informationssøgning. Hella Møller Rasmussen er cand.scient.bibl. og fuldmægtig, ved Folketingets EU-Oplysning, Christiansborg. 1. Indledning Hensigten med denne artikel er at analysere og diskutere, hvordan en beriget søgetesaurus kan hjælpe slutbrugerne i deres søgen efter EU-information på Internettet. For at nå dertil er det nødvendigt først at se på, dels hvad der kendetegner EU-domænet, dels hvad der kan vanskeliggøre EU-informationssøgning? Disse to spørgsmål søges besvaret ved en systemanalyse, der primært består af en dokumentarisk baseret domæneanalyse suppleret af interviewdata. Artiklen er baseret på forfatterens speciale Søgetesaurussens potentiale ved EU-informationssøgning på www (Rasmussen, 2004). Siden Internettets fremmarch i sidste halvdel af 1990 erne er det blevet væsentligt lettere og hurtigere at søge information om EU. Antallet af informatører og mængden af dokumenter er vokset med hastig fart, og dokumenter som tidligere var svært tilgængelige, er der nu adgang til via talrige netsteder. Alligevel er det for mange personer fortsat en vanskelig opgave at søge efter EU-information. Undskyld, men var det Rådet, Ministerrådet, Rådet for Den Europæiske Union, Det Europæiske Råd eller Europarådet?. Betegnelserne er mange og muligheden for forvirring og fejltagelser stor, når der søges efter EU-information. EU fremstår som et komplekst emne med mange aktører og dokumenttyper, som det kan være vanskeligt at forholde sig til. En succesfyldt søgning vil ofte være betinget af det kendskab brugeren har, dels til det konkrete po- Dansk Biblioteksforskning årg. 1, nr. 3,\n2 litikområde, dels til EU s institutionelle opbygning. Dertil kommer, at EU-domænet, lig andre domæner, er præget af en sprogbrug, der på mange punkter adskiller sig fra det generelle sprog. Uden forudgående kendskab til domænets struktur og sprogbrug kan det således være vanskeligt at finde lige netop den information, der skal til for at løse et givent problem eller opgave. Dette forhold gør sig gældende for EU-domænet såvel som for andre domæner. Kognitive og brugerorienterede tilgange indenfor informationsvidenskaben viser, at personer i begyndelsen af informationssøgningsprocessen typisk er meget usikre overfor den opgave, de skal løse og som oftest vil de ikke være i stand til at formulere deres informationsbehov (Kuhltau, 1991; Vakkari, 1999; 2001). Netop det at formulere sit informationsbehov er afgørende, idet et formuleret informationsbehov gør, at brugerne har en klar opfattelse af opgaven eller problemet, hvorefter søgningen bliver mere målrettet og specifik. Men at komme til det punkt, hvor informationsbehovet kan formuleres, er ofte problematisk. Er en person ikke i stand til at skabe fokus og formulere sit informationsbehov, vil personen ofte have et såkaldt mudret informationsbehov (Ingwersen & Wormell, 1990). Ved denne type informationsbehov gælder det for personen om at undersøge og identificere de centrale begreber, der er nødvendige for at informationsbehovet kan formuleres. Personen skal med andre ord arbejde sig frem til det punkt, hvor vedkommende er bevidst om, hvad der konkret skal søges efter. Informationsbehovet opstår typisk i en arbejdsrelateret kontekst. I tilknytning til EU-domænet kan det være journalisten, der skal finde materiale til en artikel, virksomheden der søger information om EU-lovgivning eller en studerende, der skal udarbejde en skriftlig opgave. Nogle af disse personer vil have et så tilstrækkeligt godt kendskab til domænet, at de ved hvor og hvordan de skal finde den fornødne information for at løse opgaven. For andre derimod er starten en vanskelig proces. Som følge heraf bør biblioteks- og informationsvidenskaben tilstræbe at udvikle værktøjer og metoder, der kan hjælpe slutbrugerne med at strukturere og formulere deres informationsbehov. Konceptuelle værktøjer der kan give brugeren en bedre forståelse af et givent domæne og dets begreber anses som værende nyttige hjælpemidler i forbindelse med informationssøgning (Soergel, 1985; Vakkari, 2001). Søgetesaurusen, hvis målgruppe specifikt er slutbrugere, er et eksempel på et sådan værktøj. I modsætning til en traditionel tesaurus er søgetesaurussen udstyret med et omfattende indgangsvokabular, der gør den velegnet til emnesøgning. I den nyere tesauruslitteratur finder man også ideer om, at fremtidens tesaurusser i højere grad bør beriges, eksempelvis ved uddybende definitioner og anden kontekst (Soergel, 1999; Jorna & Davies, 2001). Det betyder, at en beriget søgetesaurus kan få en sekundær funktion: udover et søgeværktøj har den også potentiale til at blive et egentligt læringsværktøj, hvor definitioner og noter sammen med tesaurusens struktur bidrager til at brugeren kan opnå en bedre forståelse af det domæne, som der søges information inden for. Specialets sigte var at belyse, hvordan man ved hjælp af en søgetesaurus kan lette EU-informationssøgningsprocessen for slutbrugere med såkaldte mudrede informationsbehov. Til det formål var det nødvendigt først at undersøge, hvad der kendetegner EU-domænet og hvad der kan vanskeliggøre EU-informationssøgning. Disse to spørgsmål blev besvaret via en dokumentarisk baseret domæneanalyse, der blev suppleret af interviewdata. Ud fra domæneanalysens resultater blev der opstillet en række målsætninger som den berigede søgetesaurus skulle leve op til, og der blev konstrueret en række eksempler på tesaurusposter. Målsætningerne og tesaurusposterne blev herefter evalueret analytisk og diskuteret. Denne artikel vil gennemgå, hvordan domæneanalysen blev udført (afsnit to) og fremhæve hovedresultaterne fra analysen (afsnit tre). Derefter oversættes resultaterne til konkrete målsætninger for en beriget søgetesaurus (afsnit fire). Slutteligt følger i afsnit fem en analytisk evaluering og diskussion af målsætningerne. Forinden vil afsnit 1.1. først se på, hvad der menes med EU-domænet Hvad menes med EU-domænet? EU som domæne kan forstås på to forskellige måder, hvorfor det er nødvendigt at klargøre, hvilken betydning artiklen tager afsæt i. Dels kan man se på EU som et videnskabeligt domæne, og dels som et mere praksisorienteret domæne. I førstnævnte tilfælde kan EU sidestilles med andre samfundsvidenskabelige domæner, hvor der er en forholdsvis stabil informationsstruktur fordelt på 22\n3 primære, sekundære og tertiære informationskilder og -tjenester (Brier et al., 1997). Meget forenklet kan strukturen eksemplificeres ved at forskningsresultater publiceres i videnskabelige tidsskrifter (primær), artiklerne registreres i en bibliografisk database (sekundær) og indholdet sammenfattes i en lærebog (tertiær). EU som videnskabeligt domæne er tværfagligt, hvorfor domænet kan studeres ud fra eksempelvis en juridisk, økonomisk eller politologisk vinkel. Det samme gør sig gældende for andre samfundsvidenskabelige fag som for eksempel historie. EU som et praksisorienteret domæne er umiddelbart mere diffust og uhåndgribeligt end det videnskabelige domæne. Der er stor variation i dokumenttyperne, spændende fra det forberedende arbejde i lovgivningsprocessen og endelige retsakter til arbejdsdokumenter, dokumenter fra de nationale parlamenter, taler, etc. Ophavene til dokumenterne er ligeså forskelligartede. Det kan dreje sig om EU-institutioner, regeringer og parlamenter, interesseorganisationer, forskningsinstitutioner m.v. Der eksisterer ingen samlet bibliografisk database, der omfatter dette væld af dokumenttyper. I stedet vil størstedelen af dokumenterne formentligt være tilgængelige på de forskellige aktørers netsteder. EU-domænet i denne sammenhæng synes temmelig komplekst. Når der i denne artikel anvendes begrebet EU som domæne er det med afsæt i den praksisorienterede tilgang med mindre andet er nævnt eksplicit. 2. Metode De to spørgsmål hvad kendetegner EU-domænet og hvad kan vanskeliggøre EU-informationssøgning søges besvaret via en dokumentarisk baseret domæneanalyse. Domæneanalysen blev suppleret med data fra et interview af to bibliotekarer tilknyttet et af landets daværende EU Info Points. Ved hjælp af domæneanalysen og interviewet blev der formuleret en række målsætninger som en søgetesaurus skal leve op til, hvis den skal benyttes af slutbrugere med såkaldte mudrede informationsbehov. Det primære formål med domæneanalysen var at opnå viden om det domæne, som søgetesaurussen skal være en del af med henblik på at belyse det specifikke ved domænet. Interviewet blev brugt til at få supplerende information om målgruppens kendskab til EU-informationssøgning og de eventuelle problemer, som brugerne oplever ved søgning efter EU-information Hvorfor belyse forhold vedrørende EU-domænet? Hvorfor overhovedet beskæftige sig med kendetegn for EU-domænet og dets brugere? Først og fremmest fordi kendskab til målgruppe og domænet er af stor betydning i forbindelse med udarbejdelse af vidensorganiserende systemer som eksempelvis en tesaurus (Soergel, 1985; Aitchison et al, 1997; Nielsen, 2000; 2002). Ved at undersøge forhold som disse opnår konstruktøren et nødvendigt indblik i det miljø, som tesaurusen skal være en del af. Domænespecifik viden dækker bl.a. kendskab til tesaurusens emneområde og eventuelle specifikke karakteristika. Hvor går emneområdets grænser, hvilke dele kan betragtes som henholdsvis kerneområder og perifere områder, hvilke typer ord og begreber skal inkluderes i vokabularet, er der forhold ved domænet, man bør være særlig opmærksom på etc. Anden nyttig viden er kendskab til karakteristika ved domænets dokumenttyper, terminologi og aktører. Den viden, der opnås ved at belyse sådanne forhold er med til at definere tesaurusens struktur og indhold. Kortlægning af de eventuelle vanskeligheder som slutbrugerne må have i forbindelse med EU-informationssøgning er også nødvendig, hvis tesaurusen skal konstrueres, så den bedst muligt imødekommer målgruppens behov. Er målgruppen, som i dette tilfælde, ikke-specialister kan det tænkes at mulige vanskeligheder skyldes manglende kendskab til områdets begreber. I så fald stiller det andre krav til tesaurusens vokabular og struktur, end hvis der havde været tale om en målgruppe bestående af eksperter (Aitchison et al., 1997). I den udførte domæneanalyse blev det valgt at tage afsæt i tre aspekter af domænet, idet de anses som værende centrale for forståelse af domænet. A) EU-domænets aktører B) EU-domænets dokumenttyper C) EU-domænets sprogbrug 3. Domæneanalysen Domæneanalysen blev gennemført med afsæt i relevant litteratur, søgning på relevante netsteder samt 23\n4 eget kendskab til domænet. Hovedtrækkene af domænets karakteristika kan ses i dette afsnit. Det skal derfor understreges, at der ikke er tale om en udtømmende gennemgang af domænets aktører og dokumenttyper Aktører Kendskab til de aktører der indgår i et domæne er nødvendigt for at kunne manøvrere succesfuldt rundt i domænet. Dels i forhold til at finde de bedst egnede kilder til et givent informationsbehov, dels i forhold til at vurdere og forstå betydningen af den genfundne information. Karakteristisk for EU-domænet er, at der er en lang række dokumentproducerende aktører involveret, der hver især har forskellig funktion og betydning (f.eks. forskellige funktioner i EU-beslutningsprocessen). Kendskab til disse vil være til stor hjælp i en søgesituation. Overordnet kan domænets aktører kategoriseres som følgende: EU-institutioner (direkte involveret i beslutningsprocessen): F.eks. Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet, Ministerrådet. Andre EU-institutioner: F.eks. Det Europæiske Råd, EF-Domstolen, Den Europæiske Centralbank, diverse agenturer (Det Europæiske Miljøagentur, Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene m.fl.). Nationale parlamenter, herunder stående udvalg: F.eks. Folketinget (Europaudvalget), House of Commons (European Scrutiny Committee), Riksdagen (EU-nämnden). Regeringer, herunder ministerier og styrelser: F.eks. Udenrigsministeriet, Direktoratet for FødevareErhverv, Miljøstyrelsen Politiske partier og bevægelser F.eks. Folketingets partier, Junibevægelsen, Folkebevægelsen mod EU Forskningsinstitutioner og tænke-tanke F.eks. Dansk Institut for Internationale Studier (DIIS), Svenska Instituttet för Europapolitiska Studier (SIEPS), Centre for European Reform (CER). Interesseorganisationer F.eks. Landbrugsrådet, Dansk Industri (DI), Landsorganisationen i Danmark (LO), Danmarks Naturfredningsforening (DN) Internationale organisationer F.eks. Europarådet, WTO Medierne F.eks. aviser, Danmarks Radio, online-nyhedstjenester som EU-Observer Hver af ovennævnte aktører vil have en særlig funktion som dokumentophav og informationskilde. Udfordringen i konstruktionen af en beriget søgetesaurus er at synliggøre denne funktion, så slutbrugerne opnår en større forståelse af det domæne, de søger information inden for og dermed en fornemmelse af, hvornår det vil være relevant at ty til en given kilde. Eksempelvis vil det være nyttigt at vide, at da Europa-Kommissionen har den såkaldte initiativret, vil Kommissionen derfor være den primære kilde til information om nye eller kommende forslag til retsakter. Fyldige definitioner og brugen af faktuelle forklarende noter i tesaurusposterne kan være en måde, hvorpå man kan synliggøre de forskellige aktørers funktion og betydning i EU-domænet Dokumenttyper At have kendskab til de dokumenter, der indgår i et domæne, er centralt i relation til to af informationsvidenskabens kerneområder: genfinding og formidling. Med kendskab skal forstås viden om dokumenternes kommunikative formål og funktion samt deres elementer og opbygning (Hjørland, 2002). Forskellige domæner udvikler særlige dokumenttyper, der passer til det enkelte domænes særlige behov. Ser man på EU-domænet finder man et område med en mængde forskellige dokumenttyper, der hver især tjener deres særlige formål og hver især er i besiddelse af særlige karakteristika. Det vil føre for vidt at gennemgå alle disse dokumenttyper, men to konkrete eksempler er forslag til retsakter i form af KOM-dokumenter og den danske regerings grundnotater. Europa-Kommissionen eller blot Kommissionen er en yderst central aktør i EU. Blandt Kommissionens funktioner kan nævnes fremsættelsen af nye forslag til retsakter, den såkaldte initiativret, kontrollen af EU-rettens gennemførelse og overholdelse samt forvaltningen af EU s politikker og forhandling af internationale handels- og samarbejdsaftaler (Folketinget, 2005). Som følge af den centrale rolle har Kommissionen også en omfattende dokumentproduktion. Dels i relation til dens hovedfunktioner som beskrevet ovenfor, dels i relation til information af offentligheden om EU. 24\n5 I lovgivningsmæssig sammenhæng er det som udgangspunkt Kommissionen, som har initiativretten. Disse forslag kommer altid i form af et såkaldt KOM-dokument (KOM står for Kommissionen). KOM-dokumentet er særligt interessant, idet Kommissionens begrundelse for at fremsætte forslaget vil fremgå heraf. I forhold til den vedtagne retsakt ligger der en værdiforøgelse i forslaget, idet brugeren her får oplysninger om baggrund for forslaget, og hvorfor forslaget fremsættes. I forhold til dansk lovgivning kan begrundelsen til en vis grad sammenlignes med ministerens bemærkninger til et lovforslag. De nationale parlamenters rolle i europapolitisk sammenhæng varierer fra land til land. I Danmark indtager Folketingets Europaudvalg en central rolle. Udvalget har bl.a. til opgave at udøve parlamentarisk kontrol med regeringens EU-politik. Regeringen har pligt til løbende at informere udvalget. Det sker blandt andet ved oversendelse af en række forskellige notater (samlenotater, grundnotater m.fl.). Notater omdeles i Folketinget under den samlede betegnelse bilag. I formidlingsmæssig øjemed er notaterne interessante, idet man via disse får en genvej til de ofte tunge og tekniske forslag fra Kommissionen. Et grundnotat indeholder f.eks. altid et resume af forslagets indhold, dets konsekvenser for dansk lovgivning, resume af eventuelle høringssvar fra interesseorganisationer m.m. For en bruger (f.eks. en studerende), der ønsker information om en allerede vedtagen retsakt eller et forslag, der er undervejs i beslutningsprocessen, vil sådanne notater sandsynligvis være til stor gavn det kræver blot, at brugerne er bevidste om denne mulighed. KOM-dokumenter og grundnotater er som nævnt kun to af de mange dokumenttyper, brugeren kan støde på, når der søges efter EU-information. Andre dokumenttyper kan f.eks. være SEK-dokumenter, grøn- og hvidbøger, betænkninger, fælles aktioner, direktiver, bilag, forordninger, udtalelser, rammeafgørelser, meddelelser, åbningsskrivelser, begrundede udtalelser, samlenotater, subsidiaritetsnotater, fælles holdninger (der i øvrigt har to betydninger!), og mange flere. Hver af disse dokumenttyper har sin funktion og betydning, som det kan være en fordel at kende til i en søgesituation. Et helt centralt karakteristika ved domænets dokumenttyper, som kort vil blive berørt her, er, at de ofte er forbundet med hinanden. Nogle relationer er selvindlysende, mens andre kræver kendskab til domænet. Relationen spørgsmål-svar giver således næsten sig selv (f.eks. et spørgsmål fra Europaudvalget til regeringen og regeringens svar herpå). Relationen direktivforslag-grundnotat er derimod ikke så ligetil, og vil kræve et vist kendskab til domænet, specielt fordi relationen går på tværs af ophav (en EU-institution og et notat fra regeringen til Folketingets Europaudvalg). Kommissionens forslag til et nyt direktiv vil altid medføre, at regeringen oversender et grundnotat til Europaudvalget. Er der derimod tale om et forslag til forordning, vil regeringen kun oversende et grundnotat, såfremt regeringen skønner, at forslaget er væsentligt. Andre eksempler på relationer er afholdte rådsmøder, der medfører udarbejdelsen af en pressemeddelelse (referat) i Rådets sekretariat samt udarbejdelsen af en redegørelse fra det relevante fagministerium i Danmark. Ovenstående afsnit har forsøgt at illustrere den mængde dokumenttyper, som findes i EU-domænet. Er man ikke i besiddelse af et grundlæggende kendskab til institutionelle forhold vedrørende disse dokumenttyper og deres funktion, er sandsynligheden for, at man går glip af potentiel relevant information ganske stor. Det må derfor anses som et klart mål for en beriget søgetesaurus at forklare betydningen af de enkelte dokumenttyper og angive de eventuelle relationer mellem disse, således at slutbrugerne bliver bedre rustet til både at søge og vurdere information Sprogbrug Det sidste element som domæneanalysen så på var EU-domænets sprogbrug. Overordnet placerer EUdomænets sprogbrug sig, lig økonomi og politologi, i skismaet mellem fagsprog og det generelle sprog (Olesen, 2002). Dog med en række særlige karakteristika som kort vil blive belyst i dette afsnit. Akronymer og forkortelser er hyppigt forekommende i EU-domænets sprogbrug: FUSP (fælles udenrigsog sikkerhedspolitik), RIA (retlige og indre anliggender), EØS (europæiske økonomiske samarbejdsområde), TEN (transeuropæiske netværk) er alle eksempler herpå. EU har 20 officielle sprog. At et sprog er officielt betyder blandt andet, at alle retsakter skal oversættes til det pågældende sprog. Den oversættelsesproces dokumenterne skal igennem sætter sit præg på EU s sprogbrug (Blume, 1993). På Miljøstyrelsens 25\n6 hjemmeside findes der en ordliste over de mest centrale termer og begreber inden for kemikalieområdet. Ved opslag på præparater står der følgende: Svarer til begrebet kemiske produkter. Ordet præparater anvendes i EU-lovgivningen, for eksempel Præparatdirektivet. Præparater er formentlig resultatet af EU s oversættelsesproces. Sammenlignes direktivets formelle titel med den franske og engelske sprogudgave fremgår det at farlige præparater, i den engelske udgave betegnes dangerous preparations og i den franske udgave som préparations dangereuses. På samme vis udsendte Kommissionen i januar 2004 en meddelelse om uønskede reklamehenvendelser, også kaldet skidtpost ( spam ). Havde det ikke været for den efterfølgende parentes i titlen ville mange danskere sandsynligvis havde stået meget uforstående overfor ordet skidtpost. Et tredje karakteristika ved EU-domænets sprogbrug er den udbredte brug af populærbetegnelser. En populærbetegnelse kan kort beskrives som en uformel betegnelse, som anvendes i stedet for retsaktens eller begrebets formelle betegnelse. Populærbetegnelser eller populærtitler er hyppigt forekommende inden for lovområdet. Danske love såvel som EU-retsakter har ofte lange og snørklede titler, hvorfor det hænder, at de tildeles en kortere populærbetegnelse. Tildelingen af populærbetegnelser er ikke formaliseret. Det kan eksempelvis være embedsmænd eller medierne, der omdøber en retsakt allerede før dens endelige vedtagelse. Nogle af betegnelserne bliver en del af EU s uformelle sprogbrug. Eksempler på sådanne populærbetegnelser er: Madsminkedirektivet = Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/2/EF af 20. februar 1995 om andre tilsætningsstoffer til levnedsmidler end farvestoffer og sødestoffer Forfatningstraktaten = Traktat om en forfatning for Europa Pillepas = Medicinattest (Schengenkonventionens artikel 75). Der kan være fordele såvel som ulemper knyttet til populærbetegnelser. Blandt fordelene er, at retsakterne bliver lettere at huske og at forholde sig til, specielt for ikke-specialister. Modsat er det en ulempe, at det ofte kan være en længerevarende proces eksempelvis at verificere et direktiv ud fra en populærbetegnelse. Specielt hvis populærbetegnelsen er væsentlig anderledes end den formelle titel. Populærbetegnelser vil ofte være ikke-specialisternes eneste indgang til et givent dokument, hvorfor sådanne bør inkluderes i en søgetesaurus indgangsvokabular. Et sidste karakteristika ved EU-domænets sprogbrug er de ord og begreber, som opstår ved udviklingen af EU s politikområder, og som er med til at gøre sproget svært tilgængeligt for ikke-specialister, f.eks. de fire friheder (om EU s bestemmelser om fri bevægelighed for varer, arbejdskraft, tjenesteydelser og kapital), modulation, krydsoverensstemmelse og afkoblet støtte (begreber fra den seneste reform af EU s fælles landbrugspolitik), passerelle, den almindelige lovgivningsprocedure, fleksibilitetsbestemmelse (fra forfatningstraktaten), osv. Domæneanalysen blev som tidligere nævnt suppleret af et interview, der blandt andet havde til formål at belyse, hvilke faktorer derkan være medvirkende til at vanskeliggøre EU-informationssøgning. Sprogbrugen var en af disse faktorer og blev af de to bibliotekarer beskrevet som værende utroligt vanskeligt og indforstået. Eksemplerne ovenfor viser, at EU-domænets sprogbrug har en lang række karakteristika, der bør undersøges grundigt forud fastlæggelse af principper for en søgetesaurus vokabular. Udover EU-domænets sprogbrug vil det også være nødvendigt at indsamle målgruppens sprogbrug, således at vokabularet kommer til at indeholde ord fra det generelle sprog såvel som EU-domænets sprog. På den måde vil en søgetesaurusen komme til at fungere som en oversættelsesmekanisme mellem de forskellige typer sprog. 4. Resultat af domæneanalysen målsætninger for søgetesaurusen Domæneanalysen illustrerer en række karakteristika ved EU-domænet og peger på flere forhold, som kan tænkes at vanskeliggøre EU-informationssøgning. Disse karakteristika kan bruges til at opstille en række målsætninger som en beriget søgetesaurus skal leve op til, såfremt den skal have potentiale for ikkespecialister. De vigtigste målsætninger er: Søgetesaurusen skal dække flere typer sprog I relation til søgetesaurusens målgruppe er det vigtigt, at vokabularet omfatter EU s sprogbrug, det generelle sprog, relevante termer fra danske 26\n7 fagsprog (f.eks. juridiske termer som afviger fra EU-juridiske termer) samt mediernes sprogbrug. Søgetesaurussen skal indeholde akronymer, forkortelser og populærbetegnelser I EU-domænet anvendes der i stor stil akronymer og forkortelser. Dertil kommer, at populærbetegnelser for retsakter m.v. er hyppigt forekommende i det generelle sprog, specielt via mediernes sprogbrug. Begge dele bør derfor indgå i søgetesaurussens vokabular. Søgetesaurusen skal fungere som oversættelsesmekanisme mellem EU s sprogbrug og det generelle sprog EU s sprogbrug blev bl.a. i interviewet karakteriseret som værende vanskeligt og indforstået. Søgetesaurusen skal derfor tydeliggøre EU s sprogbrug og relatere til dansk sprogbrug. Relationer mellem forskellige dokumenttyper skal synliggøres Domænets dokumenttyper har som et centralt karakteristikum, at mange er indbyrdes forbundet med hinanden. Nogle af disse relationer kræver et vist kendskab til domænet, som eksempelvis, hvilke forslag til retsakter regeringen er forpligtet til at udarbejde notater til. Har brugerne ikke kendskab til disse relationer, risikerer de at gå glip af potentiel relevant information. På den baggrund skal søgetesaurusens poster i form af en note gøre brugerne opmærksomme på den mulige forekomst af relaterede dokumenter. Søgetesaurusen skal via definitioner og noter gøre det muligt for brugerne at udbygge deres faktuelle viden om EU-domænet. Faktuel information i form af definitioner og noter skal bidrage til, at brugerne opnår en større viden om domænet. Engelske betegnelser skal indgå i tesaurusposterne Det mest benyttede sprog på en del af de informationskilder og tjenester, der indgår i domænet, er engelsk, ligesom en stor del af de ikke-lovgivningsmæssige dokumenter (f.eks. rapporter og pressemeddelelser) vil være på engelsk. Angivelse af de engelske betegnelser formodes derfor at kunne hjælpe brugerne til at genfinde dokumenter og navigere rundt på de forskellige aktørers netsteder To eksempler på tesaurusposter Stillet over for introduktionens råds-eksempel vil flere slutbrugere sandsynligvis stoppe op et øjeblik for hvem er det nu lige Det Europæiske Råd er? Er det lig med Rådet for Den Europæiske Union og hvor kommer Ministerrådet, Rådet og Europarådet så ind henne? Det første eksempel på tesauruspost viser, hvordan en post om Rådet kan se ud i en beriget søgetesaurus. Posten indeholder ækvivalente, hierarkiske og associative relationer. Derudover er posten beriget med en uddybende definition ( læs mere her skal illustrere et link til en fold ud boks med uddybende information), en forklarende note samt de engelske betegnelser. Understregningerne skal illustrere et hyperlink til andre poster i tesaurusen. 27\n8 RÅDET Synonym(er) Boks 1: Eksempel på tesauruspost Rådet Ministerrådet, Rådet for Den Europæiske Union EU s centrale besluttende myndighed bestående af en repræsentant for hver medlemsstat på ministerplan, som skal være beføjet til at forpligte denne medlemsstats regering (EF-traktatens artikel 203). Rådet samles i forskellige sammensætninger alt efter, Definition hvilket politisk emne, der er tale om. Må ikke forveksles med Det Europæiske Råd eller Europarådet. Læs mere her: Rådet for Den Europæiske Union er en EU-institution, der udøver de beføjelser, som traktaterne tillægger det. I henhold til Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab er Rådets vigtigste beføjelser følgende: - Rådet er Fællesskabets lovgivende organ; i en lang række EU-anliggender udøver det denne lovgivende beføjelse ved fælles beslutningstagning med Europa-Parlamentet; - Rådet drager omsorg for samordningen af medlemsstaternes almindelige økonomiske politikker; - Rådet indgår på Fællesskabets vegne internationale aftaler mellem Fællesskabet og en eller flere stater eller internationale organisationer; - Rådet og Europa-Parlamentet udgør tilsammen budgetmyndigheden, der vedtager Fællesskabets budget. I henhold til Traktaten om Den Europæiske Union: - træffer Rådet de afgørelser, der er nødvendige for fastlæggelsen og gennemførelsen af den fælles udenrigsog sikkerhedspolitik på grundlag af de overordnede retningslinjer, som Det Europæiske Råd fastlægger; - varetager Rådet samordningen af medlemsstaternes aktiviteter og vedtager foranstaltninger inden for politisamarbejde og retligt samarbejde i kriminalsager (kilde: Rådets hjemmeside). Overbegreb Underbegreb(er) Relaterede begreber Engelske betegnelser Note EU-institution Rådet for Almindelige anliggender og Eksterne forbindelser Rådet for Økonomi og Finans (ØKOFIN) Rådet for Retlige og Indre Anliggender (RIA) Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik Rådet for Konkurrenceevne (det indre marked, industri og forskning) Rådet for Transport, Telekommunikation og Energi Rådet for Landbrug og Fiskeri Rådet for Miljø Rådet for Uddannelse, Ungdom og Kultur Rådsmøde COREPER Arbejdsgruppe, Rådets Formandskab, Rådets Generalsekretær Council, Council of Ministers, Council of the European Union Rådet som informationskilde; Læs mere her: Kilde til information om Rådet, Det Europæiske Råd, Rådets generalsekretær. Adgang til dokumenter, dagsordener, pressemeddelelser m.m. vedr. arbejdet i Rådets forskellige sammensætninger, Rådets arbejdsgrupper samt COREPER. Adgang til protokoller over vedtagne retsakter (hvad har de enkelte lande stemt), adgang til Rådets netsted om EU s fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. 28\n9 DIREKTIV Synonym EU-direktiv Definition Et direktiv er med hensyn til det tilsigtede mål bindende for enhver medlemsstat, som det er rettet til, men overlader det til de nationale myndigheder at bestemme form og midler for gennemførelsen (EF-traktatens artikel 249). Overbegreb Retsakt Afledt ret Underbegreb(er) Kommissionens direktiv Rådets direktiv Rådets og Europa-Parlamentets direktiv Relaterede begreber Implementering Engelsk betegnelse Directive Note For resumé af direktivets indhold og formål se evt. Kommissionens forslag samt den danske regerings grundnotat. Læs mere her: Du kan læse om baggrunden for direktivet i Kommissionens forslag til direktivet (KOM-dokument). Her vil Kommissionens begrundelse for at fremsætte forslaget fremgå. For resumé af Kommissionens forslag til direktiv samt forslagets betydning for danske forhold m.m., se regeringens grundnotat herom. Den danske regering er forpligtet til at udarbejde grundnotater til samtlige direktivforslag og oversende disse til Folketingets Europaudvalg. Grundnotater kommer i form af bilag. Vedrørende Kommissionens direktiv: Når titlen på et direktiv begynder med Kommissionens direktiv betyder det, at der er tale om en såkaldt komitologiretsakt. Det vil sige, at Kommissionen har fået tildelt beføjelser af Rådet til at vedtage retsakter. Beslutningerne træffes i nedsatte komiteer (heraf navnet) bestående af embedsmænd fra EU s medlemslande. For dokumenttypen Kommissionens direktiv vil der ikke være et forslag fra Kommissionen og derfor ikke et KOM-dokument. Den danske regering skal dog fortsat udarbejde grundnotater til denne type. Boks 2: Eksempel på tesauruspost - direktiv Det andet eksempel på en tesauruspost er dokumenttypen direktiv. I denne post er det forsøgt at pege på særlige karakteristika ved dokumenttypen, bl.a. er dokumenttypens relation til andre dokumenttyper fremhævet. 5. Evaluering og diskussion Afsnittet her vil kort evaluere og diskutere de opstillede målsætninger i relation til de to udarbejdede poster Målsætninger om vokabularet To af søgetesaurusens målsætninger vedrører vokabularet: det skal dække flere typer sprog og omfatte akronymer, forkortelser og populærbetegnelser. Netop et omfangsrigt indgangsvokabular er centralt, idet det øger brugernes mulighed for at komme ind i tesaurusen og derigennem få en struktureret indgang til domænets ord og begreber. I direktiv-eksemplet er den formelle betegnelse knyttet sammen med mediernes sprogbrug, EU-direktiv, der formodes at være et ord, som slutbrugerne kan tænkes at benytte som indgang til tesaurusen. Umiddelbart synes den største udfordring i forhold til de to målsætninger at relatere sig til indsamling af de ord fra brugerne, der skal indgå i søgetesaurusen. Kendskab til brugernes sprogbrug kan dog opnås via en række forskellige metoder som f.eks. interviews, analyse af logfiler (f.eks. Haas & Hert, 2000), ordassocieringstests (f.eks. Nielsen, 2002), brugerforespørgsler, m.fl. For så vidt angår indsamling af ord fra medierne, EU-domænet, populærbetegnelser, m.v., vil skrevne kilder være helt centrale, eksempelvis officielle EU-dokumenter, avisartikler og faglitteratur. 29\n10 5.2. Målsætninger om tesaurusen som oversættelsesmekanisme EU s sprogbrug blev i interviewet karakteriseret som værende utrolig vanskeligt og indforstået. Målsætningen om søgetesaurusens som oversættelsesmekanisme mellem EU s sprogbrug og det generelle sprog har derfor til hensigt at tydeliggøre EU s sprogbrug ved at relatere den EU-institutionelle jargon til danske pendanter, hvor dette er muligt. Overordnet fungerer ækvivalente relationer, som en form for oversættelsesmekanisme, idet synonymerne knytter de forskellige sprog sammen. Derudover kan definitionerne være med til at tydeliggøre betydningen af tesaurusens indførsler. Notefeltet indtager også en central rolle i indfrielsen af målsætningen, idet det via en kort forklarende note bliver muligt eksplicit at klargøre forholdet mellem EU s sprogbrug og dansk sprogbrug, hvor disse synes at adskille sig væsentligt fra hinanden. Eksempelvis kan notefeltet bruges til at illustrere, at Kommissionens generaldirektorater til en vis grad kan sammenlignes med et ministerium eller, at en komitologiretsakt til en vis grad kan sammenlignes med de bekendtgørelser et ministerium kan udstede på baggrund af en rammelov Målsætninger om dokumentrelationer Et centralt karakteristikum ved EU-domænets dokumenttyper er deres indbyrdes forbundenhed, der eksempelvis betyder, at et grundnotat er en hurtig genvej til information om indholdet af et direktivforslag. Uden grundlæggende kendskab til domænets dokumenttyper og deres funktion risikerer brugeren at gå glip af potentiel relevant information. På den baggrund er en vigtig målsætning for tesaurusen at synliggøre disse relationer. I direktiv-eksemplet, direktivforslag-grundnotat, er målsætningen søgt indfriet ved brug af note-feltet. Umiddelbart synes det ikke som en ressourcekrævende målsætning af indfri. Arbejdsbyrden ligger i at identificere domænets dokumenttyper samt relationerne imellem. Der er en forventning om, at målsætningen vil have en høj nytteværdi, idet ikke-specialister sandsynligvis ikke vil have overblik over domænets forskellige dokumenttyper, deres funktion og forbundenhed Målsætninger om faktuel information Uden en vis basisviden om EU-domænet kan det være vanskeligt dels at søge information om EU, dels at forholde sig til den genfundne information. Hensigten med at berige søgetesaurusen med faktuel information er derfor, at brugerne får kendskab til domænets spilleregler: institutionernes funktion, dokumenttypernes funktion og karakteristika, såvel som uddybende definitioner af centrale begreber inden for EU-domænet (passerelle, EU s tre søjler, m.v.). I eksemplet med Rådet er institutionens beføjelser i henhold til henholdsvis EF- og EU-traktaten beskrevet i den udvidede definition. Via hypertekstfunktionalitet er det muligt få brugerne til at klikke sig rundt i søgetesaurusen, der derved får en sekundær funktion som opslagsværk. Samlet vurderes det, at et konceptuelt værktøj som en beriget søgetesaurus vil have potentiale ved EUinformationssøgning for brugere med såkaldte mudrede informationsbehov. I særdeleshed på grund af den værdiforøgelse, der finder sted i posternes noteog definitionsfelt samt det omfattende indgangsvokabular Metodevalg Domæneanalysen er en vigtig og givtig metode til at opnå viden om EU-domænets kendetegn. Også interviewet bidrog til at opnå viden om EU-domænets karakteristika. Ud fra disse to metoder er det muligt at udlede, hvilke faktorer der medvirker til at vanskeliggøre EU-informationssøgning. Dog vil det være nødvendigt at underbygge disse indikationer med primære data fra potentielle brugere: Interviews med potentielle brugere kan give primære data om sprogbrug, søgeadfærd, brugernes vurdering af det at søge efter EU-information, brugernes faktuelle kendskab til domænet m.v. Der opnås således viden om de potentielle brugere, som der kan tages afsæt i ved fastlæggelse af søgetesaurusens målsætninger. Ud fra en analyse af brugerforespørgsler kan der bl.a. opnås kendskab til brugernes sprogbrug, hvorfra det kan udledes, hvilke typer ord, der bør medtages i vokabularet samt graden af specificitet (Soergel, 1985; Nielsen, 2002). På samme vis kan analyse af logfiler give et indblik i potentielle brugeres sprogbrug (Haas & Hert, 2000). Via ordassocieringstests (Nielsen, 2002) er det muligt at opnå viden om brugernes sprogbrug, og hvordan de relaterer forskellige ord til hinanden. Endvidere vil det være nødvendigt at supplere den analytiske evaluering af tesaurusposterne med en empirisk funderet evaluering af en egentlig testtesaurus. Endelig vil det være nødvendigt at undersøge to praktiske aspekter i forbindelse med konstruktion af en beriget søgetesaurus. Det før- 30\n11 ste spørgsmål vedrører ressourcer til udarbejdelse af tesaurusen, opdatering og vedligeholdelse. Det andet spørgsmål vedrører brugernes vilje og evne til at benytte en søgetesaurus. 6. Konklusion Domæneanalysen viser for det første, hvordan EUdomænet er karakteriseret ved, at der indgår en lang række aktører, der hver i sær har deres egen funktion og betydning, dels i forhold til EU-beslutningsprocessen, dels som dokumentophav. For det andet indgår der i EU-domænet en mængde forskellig dokumenttyper igen med forskellig funktion og betydning. Dertil kommer, at mange af disse dokumenttyper er indbyrdes forbundet. Det tredje kendetegn, der er værd at hæfte sig ved er domænets sprogbrug, der i interviewet karakteriseres som vanskeligt og indforstået. Manglende kendskab til domænets aktører og dokumenttyper kan således betyde, at søgning efter EU-information kompliceres, og at det bliver vanskeligt at forholde sig til den genfundne information. Ligeledes har EU s sprogbrug betydning for, at formulering af søgestrenge eventuelt vanskeliggøres. Ovennævnte betragtninger dannede baggrund for opstilling af en række målsætninger, som en søgetesaurus bør konstrueres ud fra, såfremt den skal have potentiale ved søgning på internettet efter EU-information. De centrale målsætninger vedrører søgetesaurusens indgangsvokabular, dens funktion som oversættelsesmekanisme samt den værdiforøgelse, der finders sted i posternes definitions- og notefelt. Søgetesaurussens værdiforøgelse med omfattende faktuel information om blandt andet institutionernes funktion, relationer mellem dokumenttyper, m.v. gør, at man kan tale om en beriget søgetesaurus. Herved får søgetesaurussen en dobbelt funktion: For det første fungerer den som et søgeværktøj, og for det andet får søgetesaurussen karakter af et opslagsværk. Styrken ligger i det formidlende element, der sigter mod at fremme forståelsen af det domæne, der søges information inden for. Det vil sige, at det at forstå domænet og den genfundne information er lige så betydningsfuldt, som det at finde de rette søgeord til formulering af en søgestreng. Ved at gøre det muligt for slutbrugerne at udbygge deres faktuelle kendskab til EU og herigennem deres konceptuelle struktur får søgetesaurussen potentiale som søge- og læringsværktøj ved EU-informationssøgning. På baggrund af søgetesaurusens indgangsvokabular, værdiforøgelse samt funktion som oversættelsesmekanisme vurderes det således, at en søgetesaurus kan have potentiale ved EU-informationssøgning for brugere med mudrede informationsbehov. Dog vil det være nødvendigt at supplere de analytisk baserede data med primære data vedrørende potentielle brugeres sprogbrug, informationsbehov og søgeadfærd. Derudover vil det være nødvendigt at undersøge virkningen af en testtesaurus, således at man kan finde frem til tesaurusposternes rette form og niveau. Referencer Aitchison, J, Gilchrist, A & Bawden, D (1997). Thesaurus construction and use: a practical manual (3. udg.). London: Aslib. Blume, P (1993). Juridisk informationssøgning: En praktisk introduktion til retssystemets kilder samt til grundtræk af retsinformatikken (4. udg). København: Akademisk Forlag. Brier, S, et al (1997). Faglitteraturens dokumenttyper i kommunikations-, og videnskabesteoretisk belysning : - kategorier, -medier, -former, -genrer, -niveauer og kvaliteter. Bind 1: Dokumenttypologiens almene teorier og former. København: Danmarks Biblioteksskole. Folketinget (2005). Sådan lovgiver EU efter udvidelsen med ti nye lande. Købehavn: Folketinget (Småtryk nr. 7). Haas, SW, & Hert, CA (2000). Terminology development and organization in multi-community environments: The case of statistical information. I: D. Soergel et al (Eds.). Proceedings of the 11 th ASIS&T SIG/CR Classification Research Workshop: held at the 63nd ASIS&T Annual Meeting, November 12-16, 2000 Chicago, II, Hjørland, B (2002).Domain analysis in information science: Eleven approaches traditional as well as innovative. Journal of Documentation, 58(4), Ingwersen, P & Wormell, I (1990). Informationsformidlingsteori i teori og praksis. København: Munksgaard. 31\n12 Jorna, K & Davies, S (2001). Research brief. Multilingual thesauri for the modern world no ideal solution? Journal of Documentation, 57(2), Kuhltau, CC (1991). Inside the search process: Information seeking from the user s perspective. Journal of the American Society for Information Science, 42(5), Nielsen, ML (2000). Domain analysis, an important part of thesaurus construction. I: D. Soergel et al (Eds.). Proceedings of the 11 th ASIS&T SIG/CR Classification Research Workshop: held at the 63nd ASIS&T Annual Meeting, November 12-16, 2000, Chicago, II, Nielsen, ML (2002). The word association method: a gateway to work-task based retrieval. Åbo: Åbo Akademi University Press. (Doctoral dissertation). Olesen, C (2002). Definitionsteori. En filosofisk og terminologisk tilgang til definitionsteoretiske problemstillinger. Hermes, Journal of Linguistics, 28, Rasmussen, HM (2004). Søgetesaurusens potentiale ved EU-informationssøgning på www. København: Danmarks Biblioteksskole (Speciale). Soergel, D (1985). Organizing information. San Diego: Academic Press. Soergel, D (1999). Enriched thesaurus as networked knowledge bases for people and machines. Paper presented at the CENDI Conference Controlled Vocabulary and the Internet. Bethesda, MD, 1999 September 29. Lokaliseret: på WWW: cendi.dtic.mil/presentations/cendisoergel.pdf Vakkari, P (1999). Task complexity, problem structure and information actions. Interating studies on information seeking and retrieval. Information Processing and Management, 35, Vakkari, P (2001). A theory of the task-based information retrieval process: A summary and generalisation of a longitudinal study. Journal of Documentation, 57(1),\nDatabaser og internetressourcer\nAf Niels Sørensen Dette kapitel indeholder en gennemgang af de vigtigste generelle EU-databaser og internet-ressourcer. Der gives en kort beskrivelse af indholdet af de enkelte tjenester. Sidst i kapitlet


Et lille overblik over nogle af de ting der er sket inden for IT verden.\nMicrosoft har købt LinkedIn\nSå faldt det endelig på plads for IT giganten Microsoft. Deres handel omkring købet af den sociale medie side LinkedIn har været lang og indhyllet af bekymringer fra både EU og Microsofts konkurrenter.\nDe største indsigelser til købet har været i forbindelse med den kæmpemæssig information som Microsoft pludselig vil have adgang til igennem de oplysninger som kan findes på det sociale medie. Den endelig pris blev et kæmpe beløb på godt hele 170 milliarder kr.\nI kølvandet på købet har Microsoft allerede sat alle sejl ind og er begyndt at afslører hvordan de vil inkorporer LinkedIn ind i deres eget Office 365 miljø. Muligheder de allerede har nævnt er blandt andet opdatering af dit CV på LinkedIn direkte igennem Word.\nKunne du tænke dig at hører mere om Microsofts planer med LinkedIn klik her\nDen nye verden – Amazon åbner butik uden kasser\nI sidste uge annonceret Amazon deres svar på fremtidens måde at købe ind på.\nAmazon Go er navnet som internet giganten kalder deres nye supermarkeder de regner med at sætte i luften i løbet 2017. Det helt specielle ved disse supermarkeder er dog at der ikke er nogle kasser i butikken. Alt indkøb kommer nemlig til at forgå igennem en app på ens telefon der kan registrer hvad du køber mens du putter det i din kurv, inden du betaler direkte fra appen mens du går ud af butikken med dine vare i hånden.\nKunne du tænke dig at læse mere om Amazon Go klik her\nAfskaffelse af roaming priser skal afgøres i dag\nI dag er dagen hvor EU’s 28 medlemslande gerne skulle komme frem til en afgørelse om de fremtidige roaming gebyr som Europas teleselskaber skal betale til hindanden når en forbruger ringer fra et andet EU land end deres eget. Planen er nemlig den at fra midten af 2017 skal roaming afgifterne flyttes fra forbrugerne over på teleselskaberne.\nDer er dog store bekymringer fra de nordiske teleselskaber der frygter at de vil komme til at betale mere til de sydeuropæiske lande da tendensen for at rejse her til er større fra norden en den er den anden vej.\nOg nogle af de danske teleselskaber har endda også luftet tanken om helt at fjerne muligheden for roaming i deres abonnenter hvis der ikke længere er en finansiel op side ved det.\nForbrugerrådet har dog udtalt at det vil være urimeligt hvis de danske teleselskaber vælger at sende regningen videre til deres kunde ved brug af prisstigninger.\nKunne du tænke dig at læse mere om EU kommissionens planer så klik her


Odd - andet skud — A. Silvestri\nOdd - andet skud\nSå er der gået en måned, siden jeg sidst snakkede om min roman. Der kom desværre kun et enkelt bud på hvordan billederne kunne kobles, og det var langt fra sandheden.\nOdd foregår i en anden verden end vores, selv om den på rigtig mange områder ligner. Danmark eksisterer, men ikke i den svagelige form som vi kender det fra vores tidslinje. I dette Stordanmark regerer Valdemar 14 over hele Skandinavien, store dele af Balkan, det vi kender som Nordtyskland, kolonier i Afrika og Indien, Nordamerigo og Sydpolen. Danmark er en af verdens stormagter. Ikke mindst fordi asetroen aldrig uddøde, og derfor fastholdt Danmark en stærk front mod påvirkninger sydfra.\nFor der ligger Romanum. Romerriget som vi kender det, har også overlevet. Tidligere, under de mørke århundreder, lå Romanum og Stordanmark i krig. Det gør de ikke længere. Tværtimod har de to stormagter både handels- og vidensbånd.\nEn af de store grunde at der ingen krig er, er Mittelland. Et enormt landområde midt i Europa, som flere gange er forsøgt koloniseret, men hvor de indfødte sætter sig voldsomt til modværge. At det samtidig virker som om at landet selv også kæmper med, er en helt anden historie.\nI denne verden er Oddgeir (kaldet Odd). Søn af den meget døde Islak, der arbejdede for Tjenesten. En statsdrevet institution, der har en masse at gøre med at holde styr på verden. For denne verden er ikke kun anderledes end vores, når det kommer til historie og geografi. Tillad mig at illustrere:\n"Et fjernt skrig lød fra himlen. Jeg så mod skyerne. Kort gled nogle store skygger over solen. Tre enorme fuglesilhuetter tegnede sig i horisonten. De var på vej mod sydlige himmelstrøg. Om mindre end et døgn ville folk i Roma pege mod solen, og fortælle deres børn de gamle historier om Fuglen Rok. Hvor de store fugle derefter forsvandt hen, var der ingen der vidste. Det var enhver ornitologs våde drøm at ringmærke en rok, men det var aldrig lykkedes nogen at fange en."\nOdd bliver kastet ind i en række hændelser, der er uden for hans kontrol. Hans altid kloge, men noget fraværende far, har holdt nogle kort særdeles tæt ind til kroppen, og det er først i kølvandet på hans død at virkeligheden begynder at blive helt virkelig. Snart ved Odd ikke hvem han skal stole på.\nJeg har indtil nu været tøvende med at give Odd en genre, men nu tror jeg at jeg har bestemt mig. Odd er alternativ historie, kombineret med crime noir, agentfilmen og fantasy, alt sammen svøbt i en science fiction-skal, der igen ligger indeni en bid realisme og to skefulde weird fiction. Bang, så kom det på plads, og det må I gerne citere mig for. Følg endelig med i fremtiden. Næste gang vil jeg snakke om sprog!\nTagged: Odd, Rok, Roman\nNewer PostTrailer 45 - uddrag af Carne vale\nOlder PostTrailer 44 - uddrag af Optisk bedrag