REVY nr. 5 - 34. årg. - SEPT-OKT - 2011 by Christian Lauersen - issuu\nTIDSSKRIFT FOR DANMARKS FORSKNINGSBIBLIOTEKSFORENING Nr. 5 • 34. ÅRGANG • SEP-OKT 2011\nÅbne grænser KVINFO I YEMEN\nHOKUSPOKUS, PAP & BALLONER\nKunstgreb og proces\nDR RESEARCH & ARKIV\nBiblioteket & folketingsvalget side 14-15\nbiblioteksbesøg side 10-11\nUdgives af Danmarks Forskningsbiblioteksforening Redaktion René Steffensen, redaktør (ansv.) Biblioteks- og Campusdirektør CBS Bibliotek rs.lib@cbs.dk Thomas Kaarsted, redaktør Formidlings- og Kommunikationschef Syddansk Universitetsbibliotek thk@bib.sdu.dk Claus Rosenkrantz Hansen, redaktør Akademisk medarbejder CBS Bibliotek crh.lib@cbs.dk Årsabonnement 6 numre for 440 kr. plus porto.\nFrans van der Woude, billedkunstner. Hollænder, bosat i Danmark. Selvstændig siden 1985 og har bl.a. arbejdet som økologisk landmand. Uddanner sig nu til kunstgrebsinnovatør, en statsstøttet uddannelse som fokuserer på samarbejdet mellem kunst og erhverv.\nAftalte manuskripter sendes via mail til revyredaktion@cbs.dk. Annoncepriser 1 helside: 4.900 kr. + moms 3 helsides annoncer: 10.000 kr. + moms Der er 2 helsides annoncer pr. nummer og pt. ledig plads i hele 2012.\nJette Fugl, Bibliotekar DB. Ansat som bibliotekar på Det Biovidenskabelige Fakultetsbibliotek (2005-). Tidligere bl.a. ansat som bibliotekar på Institut for Økonomi, Skov og Landskab, KVL (1993 – 2005) og ved TELCOM/MCI (19911992). • Side 8-9 ”God e-læring skabes i samarbejde”\nKontakt redaktionen angående indstik eller særlige ønsker. Grafisk design og tryk Henrik Dybdahl • The Dybdahl Co. hd@thedybdahl.com • www.thedybdahl.com Oplag: 2.000 ISSN 1904-1969 ISSN (online) 1904-1977 Læs også REVY som Open Access tidsskrift www.dfrevy.dk Forside DR Research & Arkiv, DR Byen, 2011 Foto: Jakob Boserup\n• Side 7 ”Grænseover-\n• Side 4-5 ”Greb om kunsten på SAMbib”\nAdresseændring Meddelelser om adresseændringer og ekspedition af REVY bedes rettet via mail til df@statsbiblioteket.dk Afleveringsfrister Nr. 6 nov-dec 2011 – deadline 1. oktober Nr. 1 jan-feb 2012 – deadline 1. december Nr. 2 mar-apr 2012 – deadline 1. februar Nr. 3 maj-jun 2011 – deadline 1. april Nr. 4 jul-aug 2011 – deadline 1. juni Nr. 5 sep-okt 2011 – deadline 1. august\nSiri Falkenstrøm, Bibliotekar DB. Ansat som bibliotekar på KVINFOʼs bibliotek i København (2009-). Tidligere bl.a. været bibliotekar på N. Zahles Seminarium (2000-2007). Medlem af bestyrelsen for NEFUS.\nLise Mikkelsen, cand.scient.bibl. Specialkonsulent i Styrelsen for Bibliotek og Medier. Ansat i DEFF-sekretariatet (2002-). Medlem af DEFF-programgruppen Informationsforsyning (2009-), teknisk projektleder på den bibliometriske forskningsindikator (2008-) og sekretær for Open Access Udvalget (2009-). • Side 10-11 ”Klar til Open Access?”\nElsebeth Tank, Bibliotekar DB og MPA. Stadsbibliotekar i Malmø (2007-). Tidl. direktør for Danmarks Blindebibliotek (1998-2007), Kulturchef i Køge (1994-98) og formand for BF (199294). I dag bl.a. formand for IVA’s aftagerpanel (2009-) og bestyrelsesformand for teatret Republique (2009-). • Side 10-11 ”Berkeley i en sparetid”\nMartin Dyrbye, cand.mag. & phil. (teatervidenskab og historie) og cand.scient.bibl. Lektor ved IVA (1994-), hvor han bl.a. underviser i bestandssammensætning. Tidligere ansat ved bl.a. Det Kongelige Bibliotek og Ordrup gymnasium. Formand for og stifter af Carit Etlar Selskabet (2000-). Kirkeværge ved De Døves Kirke (2010-). • Side 24 ”Man brænder vel bøger?”\nQ&A: Kirsten Drotner\nKirsten Drotner er professor ved Syddansk Universitet og leder af det nationale forskningscenter DREAM. Hun forsker i unges it- og mediebrug både i og uden for skolen og har i en række projekter samarbejdet med bibliotekssektoren. Hendes forskning har dokumenteret et gab mellem vidensamfundets krav, EU’s uddannelsespolitiske prioriteringer og uddannelsessektorens økonomiske og pædagogiske praksis.\nInterview: Thomas Kaarsted. Foto-remix: Henrik Dybdahl\n? Hvad er digital dannelse? “\nDet er evnen til selv – og sammen med andre – at få adgang til, at kunne anvende, dele, producere og reflektere over kommunikation via de mange teknologier, som i dag er centrale for at skabe og udveksle viden. Hvor informationskompetence traditionelt fokuserer på individuel adgang til teknologisk baseret information, sætter begrebet digital dannelse i højere grad fokus på anvendelse i forskellige netværk, hvor man omskaber information til viden.\n? Hvorfor er det et centralt område? “\nDe evner, man opøver via digital dannelse, er centrale for at Danmark kan klare sig i det 21. århundrede. Det gælder i forhold til arbejdsmarkedet, hvor f.eks. OECD fremhæver, at nogle af de vigtigste kompetencer er at kunne håndtere digitale værktøjer og at kunne samarbejde med såkaldte ’ukendte andre’ over store afstande. Det gælder også i forhold til at være borger i samfundet, hvor diskussion og dialog i vidt omfang sker digitalt. Borgerens stemme er i høj grad en digital stemme, og man behøver redskaber for at kunne lytte og blive hørt.\nDanmark uddannelsesmæssigt godt rustet til ? Erfremtidens konkurrence? “\nJa, i forhold til, hvad man kan kalde den digitale infrastruktur, altså adgang til bredbånd, computere og mobiltelefoner. Men ikke i forhold til brugen af denne infrastruktur. Eksempelvis har vi ikke sikret en systematisk udvikling af den digitale dannelse i uddannelsessystemet, således som det f.eks. er tilfældet i Norge, Canada, Hong Kong og Australien.\n? Kræver det ændringer? “\nDet kræver først og fremmest, at man uddannelsespolitisk anerkender, at digital dannelse er nødvendig. Dernæst kræver det, at der indføres nationale minimumskrav for digital dannelse. Undlader man disse tiltag er risikoen, at der på trods af den gode digitale infrastruktur, sker et tab af viden og kompetenceudvikling.\nKirsten Drotner mener, at Danmark kan lade sig inspirere af f.eks. Norge og Canadas arbejde med digital dannelse.\ndet nye krav til fag- og forskningsbiblioteker? Stiller nes rolle? “\nBibliotekssektoren har jo kontakt til store dele af befolkningen, og bibliotekerne udgør i sig selv en vigtig trædesten for fange de digitale ressourcer op hos brugerne og dokumentere, at de findes.\nDen digitale dannelse kan også fremmes gennem systematiske partnerskaber med uddannelsessektoren – fra folkeskolernes og gymnasiernes læringscentre til inddragelse i efteruddannelse af gymnasie- og universitetslærere.\nDet er også centralt, at man på de videregående uddannelser gennemtænker, hvilke digitale kompetencer undervisere og studerende har brug for, og hvilke krav det stiller til den anvendte didaktik. Her vil fag- og forskningsbibliotekerne utvivlsomt spille en central rolle i udviklingsarbejdet og i forbindelse med selve implementeringen.\nGreb om kunsten på SAMbib\nDet er ikke altid problemfrit at integrere værdisæt og arbejdsmetoder i hinanden, når der fusioneres. På fusionsbiblioteket SAMbib på Aarhus Universitet gik de anderledes til værks for at løse udfordringerne. De hyrede en kunstgrebsinnovatør, der via den kunstneriske procesforståelse skulle støtte op om medarbejderne i forandringsprocesserne.\nAf Frans van der Woude, jokeogfrans@gmail.com, selvstændig og kunstgrebsinnovatør og Solveig Sandal Johnsen, ssj@sam.au.dk, Biblioteket, Business and Social Sciences, Aarhus Universitet.\niblioteket på Business and Sociale Sciences på Bartholins Allé, Aarhus Universitet, er helt nyt. Det er resultatet af en fusion mellem det juridiske, økonomiske og psykologiske bibliotek samt biblioteket på statskundskab. En sådan fusion går ikke ubemærket hen. Fire forskellige værdisæt og fire forskellige måder at arbejde på skal smelte sammen og fungere, og det skaber udfordringer i en travl hverdag.\nSelvom den forholdsvis lille personalegruppe på otte personer i biblioteket har fået nogle smukke rammer at arbejde i – biblioteket, der i daglig tale kaldes SAMbib, er placeret i den allerældste del af Aarhus Universitet – har der internt i personalegruppen været behov for at gøre tanker, ideer og værdier eksplicitte, og ikke mindst at skabe en fælles identitet i biblioteket. Men hvordan løser man de udfordringer? På SAMbib valgte vi at invitere Frans van der Woude ind i biblioteket. Frans er under uddannelse som kunstgrebsinnovatør og derfor parat til som kunstner at fungere som proceskonsulent i erhvervslivet. Det er en uddannelse, der søger at forene kreativitet, oplevelser og æstetik med organisationers forandringsprocesser.1\nKunstnerisk procesforståelse støtter medarbejderne Frans van der Woude var tilknyttet SAMbib i tre måneder. Hans ønske var at arbejde et sted, hvor han som billedkunstner kunne gøre sig nyttig i erhvervssammenhæng. Han ville være et sted, hvor han kunne skabe forandring ved hjælp af kreative værktøjer, og hvor han med en mere kunstnerisk procesforståelse kunne støtte medarbejderne i de forandringsprocesser, der opstår ved fusioner og lignende.\nSom udgangspunkt var målet at skabe en proces, der samlede personalegruppen, og som skabte identitet og samhørighed. Mødet med brugerne af biblioteket skulle især være i fokus, og efter nogen finpudsning undervejs endte vi op med at rette opmærksomheden mod begre-\nbet ’værtskab’ og det, at vi som personale skal skabe indholdet i fremtidens bibliotek.\n’Værtskab’ var for os en ny label, der blev sat på vores forståelse af brugerservice. Til at starte med virkede begrebet diffust, men Frans’ henvisning til en bog, der formulerede det som ’kunsten at få mennesker til at føle sig velkomne’, gjorde det lettere for os at arbejde videre af det spor.2 Vilje til forandring blandt medarbejderne Forventningerne til samarbejdet med Frans var store. Nu skulle vi være kreative, og der skulle sættes projekter i søen. Vi skulle fordybe os og arbejde med kun et emne, og arbejdet skulle udmønte sig i noget helt konkret.\nFor Frans var det væsentligt at skabe en form for konsensus omkring målsætningen blandt bibliotekarerne. Det var vigtigt, at vi som medarbejdere følte ejerskab til problemet og til de løsninger, som det endte ud med. Derfor gik han efter ’medarbejderønsket forandring’, og ledelsen var med.\nProjektet startede med en interviewrunde, som gav et godt indblik i de problemstillinger, som var på spil. Interviewrunden var offentlig, for det var væsentligt for Frans at, at han ikke kom til at virke som coach eller terapeut for medarbejderne. Alt hvad der blev sagt i enrum, kunne bagefter gentages i plenum, og det skabte både tillid og tilpas frihed til at ytre sig.\nDet blev hurtigt klart, at der var mange udfordringer, som vi kunne arbejde med. Men der var også flere, end det var muligt at bearbejde indenfor projektets rammer. Med ”Værtskab” som arbejdstitel for processen endte det med en målsætning, der dækkede over mere end blot brugerrelationer i skranken.\nTankemylder, pap og balloner Frans viste sig at være en farverig, interesseret og spændende person, og i løbet af de tre måneder, hvor han var på SAMbib, formåede han at blive en væsentlig del af hverdagen. Han var hurtig til at sætte sig ind i og forstå vores organisationskultur, og fra første færd lagde han ud med at udfordre os gennem kreative øvelser og leg.\nFor medarbejderne, der ikke er vant til at være kreative på den kunstneriske facon, var det en udfordring at udtrykke sig i ler, balloner, pap, sejlgarn, græs, farveblyanter og meget andet. Vi arbejdede i grupper, vi arbejdede individuelt, vi formede vores tanker i ler helt uden brug af ord, og vi byggede fremtidens bibliotek i grene, bambus, pinde, brændekævler og sejlgarn – alt sammen noget der udfordrede vores vanlige tankegang.\nTeori U – praktisk redskab til udvikling Hvad skete? De tre måneder skabte måske ikke højtflyvende innovation, men vi gennemførte en proces, som på menneskelige præmisser støttede op om de forandringer, som var mest nødvendige og ønskede blandt medarbejderne. Ved hjælp af Kunstgrebsinnovationsmodellen, som er en videreudvikling af Otto Scharmer´s såkaldte Teori U3, gennemgik vi som medarbejdere en række faser i løbet af perioden. Faserne og gennemgangen af dem er væsentlige, hvis forandringerne skal ske på baggrund af et åbent sind, et åbent hjerte og en åben vilje.\nTeori U er en udviklingsmodel for organisationer, der forsøger at skabe bevidsthed omkring lederens/medarbejderens egen-tilstand, når det kommer til vigtige beslutninger. Væsentligt er, at man ikke lader sig forlede til hurtige ”fra tanke til handling”-beslutninger, men at man indfører et stadie indimellem. Det ekstra stadie forbinder én til dybere lag i en selv, så hjertet så at sige inddrages i beslutningen. Det er det, der i sidste ende skaber ”medarbejder-ønsket-forandring” og bæredygtighed på mange niveauer. Sammen med de kunstneriske øvelser og værktøjer bliver Teori U et meget praktisk redskab til f.eks. organisationsudvikling.\nEn værktøjskasse til senere brug Resultaterne af vores kreative udfoldelser er nok ikke udstillingsværdige, men processen var lærerig og innovativ på en måde, der virker for os. Gennem forløbet er vores ideer blevet gennemarbejdede, og vi er ikke hverken hoved- eller hjerteløst sprunget fra tanke til handling. Vi har derimod arbejdet indgående med to udvalgte projekter, alt sammen superviseret af Frans’ evner til at styre processen. Vi har desuden udarbejdet et idékatalog med projekter, som vi senere kan tage fat på, og\nFire biblioteker med fire forskellige kulturer skabte fusionsudfordringer.\nFrans har givet os en ’værktøjskasse’, så vi selv fremover kan arbejde på den måde, han har lært os.\nGevinsten ved at lære sammen Ifølge Frans har det været afgørende, at vi som medarbejdere på SAMbib har været åbne overfor nye tiltag – også selvom tiltagene af og til var grænseoverskridende. Det er klart, at ’vi-tør-godt’ er den første og største betingelse for, at en proces som denne kan lykkes.\nFor en kunstgrebsinnovatør som Frans drejede det sig ikke bare om at udføre en opgave, men også – jævnfør Carl Rogers filosofi – at lære sammen4. I den optik betyder det mindre, at vi i løbet af processen ikke skabte ’det fremtidige bibliotek’ lige med det samme. Væsentligt er, at vi skabte en ny og mere helhedsorienteret måde at betragte og angribe udfordringer på. Det bliver en god begyndelse for fremtidige forandringer og innovation. Fremover handler det om at stille spørgsmålene: Hvad skal afskaffes (kultur/identitet/virkelighed mm.)? Hvad skal bevares? Og hvad skal skabes? NOTER\nLæs mere om Kunstgreb på kunstgreb.dk Læs mere på www.vaertskabet.dk 3 Scharmer, C. Otto (2008). Teori U: Lederskab der åbner fremtiden mod en ny social teknologi – precensing. 484 s. Hinnerup: Ankerhus. 4 Rogers, Carl & Freiberg, H. Jerome (1994). Freedom to learn (3. udg.). 406 s. New York: Merrill. 1 2\nDiscover more. One powerful search box gives you access to a world of discovery. Experience the all-new ProQuest platform, and you can search across the full spectrum of ProQuest resources for an unrivalled discovery experience. Resources include ABI/Inform and the new ProQuest Business Package, ProQuest Hospital Collection, ProQuest Science and Technology Collections, and ProQuest Dissertations and Theses, to name but a few.\nTo find out more, contact your local representative. Go to www.proquest.co.uk/go/contacts To stay updated, register at www.proquest.co.uk/go/enews\nI en global og gennemdigitaliseret verden er der stadig enorme forskelle på forskningsbiblioteker. KVINFO har sat fokus på området via en række internationale samarbejder, som bl.a. inkluderer etablering af et bibliotek i Yemen.\nAf Siri Falkenstrøm, siri.falkenstrom@kvinfo.dk, KVINFO\nVINFO er i gang med at opbygge et forskningsbibliotek for køn og udviklingsstudier sammen med Sanaa Universitet i Yemen. Biblioteket skal være et ressourcecenter for universitetets nye masteruddannelse i køn og udvikling og for NGO’er og andre, der arbejder med køn og udvikling i landet.\nBiblioteksprojektet i Yemen er en del af KVINFO’s fokusområde ”Forskning, dokumentation og information om kønsrelaterede emner” og finansieret af Udenrigsministeriets Partnerskab for Dialog og Reform. Samarbejdet omfatter bl.a. støtte til indkøb af et bibliotekssystem, opbygning af et website og indkøb af relevant litteratur på arabisk og engelsk. Den vigtigste del af projektet er dog træning og kompetenceudvikling af bibliotekets personale.\nBesøg fra Yemen I foråret 2011 havde KVINFO’s bibliotek besøg af 5 kollegaer fra Yemen. Den politiske situation i Yemen, gør det ikke sikkert for danskere at rejse ind i Yemen, så fire bibliotekarer og deres biblioteksleder var rejst til Danmark for at høre om driften af KVINFO’s bibliotek, bibliotekets samlinger og systemer, samt hvilke services vi tilbyder. Studiebesøget var tilrettelagt således at personale fra KVINFO’s bibliotek stod for fire workshops, hvor bibliotekspersonalet fra Yemen bl.a. blev introduceret til: • biblioteksdrift • kønsforskningens genrer og publiceringskanaler • databaseopbygning, klassifikation og emneindeksering • informationssøgning på internettet og kildekritik\nDer blev også arrangeret besøg på Det Kongelige Bibliotek, Roskilde Universitetsbibliotek og Hovedbiblioteket i København.\nBesøget var meget vellykket, og bibliotekarerne fra Yemen var begejstrede for undervisningen, for de danske biblioteker og ikke mindst den danske biblioteksmodel. De var især overraskede over det interurbane lånesamarbejde, vi har i Danmark, det enorme udbud af elektroniske ressourcer der findes, samt hvor let det er for brugerne at få adgang til bibliotekernes ressourcer. Tilsvarende var det\n“Den politiske situation gør det ikke sikkert for danske bibliotekarer at rejse ind i Yemen.” for personalet på KVINFO’s bibliotek inspirerende at få lov til at følge og del-tage i opbygningen af biblioteket i Sana og især at få indblik i, hvad det vil sige at være bibliotekar i Yemen.\nBiblioteksforholdene i Yemen Biblioteksforholdene i Yemen er meget anderledes end i Danmark. Der er ikke tradition for offentlige biblioteker i landet, der findes stort set ikke boghandlere, og den meget sparsomme adgang til information stiller store krav til bibliotekarernes informationskompetencer. Samtidig er bibliotekarernes status, uddannelsesniveau og løn meget lav i forhold til universiteternes øvrige akademiske personale. I Yemen eksisterer ingen nationale licenser til videnskabelige tidsskrifter, og kønsforskning og udviklingsstudier er hver især tværvidenskabelige vidensområder, der ikke kan dækkes af en enkelt databaseadgang. Hovedbiblioteket ved Sanaa Universitet har ikke adgang til licensbelagte databaser, så vejen til et professionelt forskningsbibliotek er lang.\nAt forholdene i Yemen og Danmark er så forskellige er selvfølgelig også en stor udfordring for projektet. Siden yemenitternes besøg er den politiske situation forandret radikalt og er fortsat meget ustabil og uklar. Universitetet har været lukket i måneder, men samarbejdet fortsætter.\nKVINFO’s bibliotek er, udover projektet i Yemen, også involveret i etablering af Who is She-ekspertdatabaser, der er med til at synliggøre kvinders professionelle kompetencer i Egypten, Jordan, Libanon og Palæstina. Man kan læse mere om KVINFO’s projekter i Mellemøsten på www.kvinfo.dk og på www.womendialogue.org.\nGod e-læring skabes i samarbejde Det Biovidenskabelige Fakultet, LIFE, på Københavns Universitet kan i dag bryste sig af at tilbyde onlinekurser af høj kvalitet til de studerende. Men den situation er ikke opstået ud af ingenting. Et godt samarbejde mellem fakultetets bibliotek, e-læringsenheden og underviserne har været en afgørende faktor for, at LIFE og e-læring klinger godt sammen.\nAf Jette Fugl, jfu@life.ku.dk, LIFE fakultetsbibliotek og Anita Monty, anita@expectlearning.com, Expect Learning\nt samarbejde mellem biblioteket, e-læringsenheden og underviserne på Det Biovidenskabelige Fakultetet, (LIFE), Københavns Universitet, har gjort det muligt at udvikle e-læring, så fakultetet i dag kan tilbyde de studerende globale onlinekurser af høj kvalitet. Samarbejdet mellem institutionerne er en væsentlig faktor for denne succes.\nGennem det målrettede og aktive samarbejde er det i fællesskab lykkedes at udvikle en online undervisningsmodel, som er tidssvarende, konkurrencedygtig, og som desuden styrker de studerendes informationskompetencer.\nPædagogisk og strategisk arbejde med e-læring LIFE-fakultetet har siden 2002 arbejdet strategisk og målrettet med at udvikle og udbyde undervisning som ren fjernundervisning på nettet. Erfaringerne fra de første år viste, at den største udfordring var at skabe engageret dialog på et højt fagligt niveau. Denne udfordring har vi løst ved at bruge professor Gilly Salmons fivestage model, som er en trinvis, struktureret model, der lægger vægt på at fremme interaktion mellem deltagere i læreprocessen.\nUnderviserens primære rolle i processen er at facilitere de studerendes tilegnelse af viden – især ved at fremme videnskabelse i mindre grupper. Derfor er onlineundervisningen kendetegnet ved at være studentercentreret i sin pædagogiske form, idet den bygger på at involvere de studerende aktivt i skriftlige dialoger med de øvrige studerende og underviserne.\nUndervisningen er således ikke tilrettelagt med forelæsninger, men bygger i stedet på, at den studerende læser den litteratur, der er udvalgt og tilgængelig online. Den studerende deltager desuden online i dialog og/eller test for at arbejde mere aktivt med det læste stof. I den pædagogiske model har vi valgt, at det er underviseren,\nder tilrettelægger aktiviteterne – de såkaldte “e-tivities”. Den enkelte studerende skaber således sin forståelse af det faglige stof i en kombination af selvstudie og samarbejde med gruppen.\nSamarbejdet mellem bibliotek og IT Det strategiske arbejde med e-læring på LIFE er som nævnt blevet udviklet gennem årene, og den konkrete støtte til e-læring fra ledelsen på LIFE er en afgørende faktor. Med oprettelsen af IT Learning Center (ITLC) som e-læringsenhed på LIFE blev der skabt muligheder for at hjælpe underviserne med pædagogik og teknik til undervisning på nettet. Placeringen af IT Learning Center på biblioteket har medført, at der sættes mere fokus på at bruge hinandens styrker i fællesskab og drage fagligt nytte af hinanden.\nLIFE’s formål med at oprette 100 % onlinekurser var at tilbyde undervisning til studerende, uden at de nødvendigvis skulle møde op på LIFE. Meget hurtigt stod det klart for underviserne og e-læringskonsulenterne, at det blev alt for besværligt at distribuere undervisningsmaterialer i papir til studerende fra hele verden. Det var derfor nærliggende at inddrage biblioteket i et samarbejde om at tilvejebringe undervisningsmaterialerne online i kurset.\nDet mere forpligtende samarbejde startede derfor meget konkret med at udarbejde online litteraturlister i pilotprojekterne. Det gav os blod på tanden til mere samarbejde i udvikling af e-læring. Så da nogle undervisere henvendte sig med en god idé om at oprette et internationalt, tværvidenskabeligt onlinekursus i klimaforandringer, var der enighed om, at biblioteket skulle deltage i arbejdet fra starten.\nUndervisere, konsulenter og bibliotekarer deltog sammen i workshops og møder om undervisningsudvikling. I disse møder mellem de forskellige fagligheder opstod\nder en særlig synergi, som førte til kreativt design af onlineundervisningen.\nVi har i udviklingen af e-læring været meget inspireret af Open University’s (OU) måde at arbejde på. OU har en lang tradition for et tæt samarbejde mellem bibliotek, undervisere og forskere/konsulenter i pædagogik, og bibliotekarer fra OU beskriver da også, hvordan de bliver til forandringsagenter i et tværfagligt samarbejde.\nVideoer og speakede powerpoints Samarbejdet mellem biblioteket, e-læringsenheden og underviserne kickstartes på møder og workshops. Her får underviserne hjælp til pædagogisk design af onlineundervisningen, og undervisningsmaterialer bliver vurderet og diskuteret. Der er praktiske udfordringer som adgang, copyright og søgning af nye medier som Youtube-videoer, speakede powerpoints og billeder.\nDet er nytænkende for underviserne, at de i deres design af undervisningsmaterialer skal bruge videoer, speakede powerpoints og billeder – og det er nyt for bibliotekaren at finde disse materialer og sikre rettighederne til materialerne. Underviserne skal forholde sig til at erstatte dele af onlinematerialet med speakede powerpoints med egne forklaringer på grund af copyrightbegrænsninger. Det løser copyrightudfordringen på en ny måde.\nElektroniske litteraturlister Biblioteksressourcerne er basale for de studerendes vidensopbygning i onlinekurserne som i alle andre studiesammenhænge. Ved at gøre ressourcerne tilgængelige i onlineundervisningsmaterialet sikrer man, at de studerende supplerer information fra Google og internettet med forskningsbaseret viden, der er søgt og fundet i forskningsdatabaser.\nI den forbindelse er der tre vigtige årsager til at udarbejde elektroniske litteraturlister: Ved at sikre sikre korrekte og stabile fjernadgangslinks har de studerende adgang til kursuslitteraturen, uanset, hvor i verden de befinder sig. •\nHver gang en studerende downloader en artikel via et korrekt link, tælles den med i bibliotekets brugsstatistik. •\nNår man linker til udbyderplatforme, lærer de studerende at aflæse og genkende de forskellige udbydersider. •\nSidstnævnte er en vigtig del af litteratursøgningsprocessen og udviklingen af informationskompetence hos de\nstuderende. Det gør dem til mere kompetente biblioteksbenyttere, at de på egen hånd selv skal søge, finde og få adgang til elektroniske artikler eller bøger i forbindelse med opgaver.\nPå baggrund af arbejdet med de elektroniske litteraturlister er der også skabt en pædagogisk udvikling af diskussionerne. Underviserne beslutter på et tidspunkt, at de studerende skal citere, hvilke referencer de benytter i deres online diskussionsindlæg. På den måde lærer de studerende, hvordan man arbejder videnskabeligt og citerer korrekt og dermed undgår at plagiere.\nFokus på bibliotekets kommunikation med de studerende Onlinekurserne har gjort biblioteket mere opmærksom på at være synlig i undervisningen og på de studerendes benyttelse af biblioteket. I erkendelse af, at onlinestuderende ikke har samme mulighed for at kommunikere med en tilstedeværende underviser, som traditionelle studerende har, er det derfor vigtigt, at al information er meget synlig og letforståelig.\nUndervejs i kurset er det vigtigt, at de studerende kan komme i kontakt med biblioteket. I klimakurset havde biblioteket udpeget en kursusansvarlig, men det er ændret til, at onlinestuderende som alle øvrige studerende på LIFE kan kontakte biblioteket via bibliotekets mailadresse.\nTværfagligheden inspirerer Det er vigtigt, at samarbejdet startes så tidligt som muligt i udviklingen af onlineundervisningen. Her er det tætte samarbejde mellem e-læringsenhed og biblioteket helt essentielt. Biblioteket deltager også i ITLC’s kurser for underviserne i brug af KU’s e-læringssystem Absalon. Her kommer biblioteket og fortæller om, hvad underviserne kan bruge biblioteket og bibliotekarene til.\nEndnu vigtigere er, at der skabes en god kontakt til underviserne. Når kontakten er skabt, er det nemmere for underviserne efterfølgende at kontakte biblioteket og søge samarbejde om udvikling af undervisningen.\nSamarbejde om e-læring er spændende, fordi der i det tværfaglige møde opstår energi og kreativitet, som fører til nye løsninger og metoder, der forbedrer de onlinestuderendes måde at lære på. Det har også den effekt, at erfaringerne fra onlinekurserne kan bruges i de traditionelle kurser på campus. Vi håber med denne artikel at have inspireret jer til at skabe samarbejde om e-læring.\nBerkeley i en sparetid Det er ikke kun i Danmark, at forskningsbibliotekerne presses på pengepungen. I USA har selv velrenommerede universiteter fået sparekniven at føle. Men biblioteket på Berkeley svarer igen. Partnerskaber og andre alternative finansieringer skal sikre, at bibliotekets services opretholdes.\nAf Elsebeth Tank, elsebeth.tank@malmo.se, Malmö Stadsbibliotek\nniversity of California, Berkeley, ligger i toppen blandt amerikanske universiteter. Siden 1939 har ’Berkeley’ produceret 25 nobelprismodtagere. Ikke overraskende er alle 25 mænd, men i statistikken for de nuværende bachelorstuderende er kvinderne i overtal, så sporene er lagt til en større mangfoldighed i kredsen af kommende nobelprismodtagere.\nDer er stor rift om studiepladserne på Berkeley. I efteråret 2010 modtog universitetet 50.000 ansøgninger, hvoraf kun 4.000 blev optaget. Det siges, at “… one never leaves Berkeley, unless to go to Harvard.” Man forstår det, når man først har inhaleret atmosfæren over Berkeley. Kærlighed ved første blik – i hvert fald for mit vedkommende.\nFærre midler – også på Berkeley Jeg rejste til Berkeley for at besøge stedets universitetsbibliotek, der af USA’s forskningsbiblioteksforening er ranket som det bedste ’Public Research University Library in North America’. Rankingen skete i 2008, og der kan være løbet meget vand i San Francisco Bay siden, men besøget på campus efterlod under alle omstændigheder et smukt indtryk om en enestående ’city of learning’, hvad angår både faciliteter, indstilling og ambition, og hvor universitetsbiblioteker udviser stor integritet, selvtillid og stolthed. Det er et inspirerende sted med en højtflyvende ånd, hvor man får stor lyst til at tilbringe meget mere tid.\nMen livet på universitetsbiblioteket er ikke problemfrit. Især manglen på penge er en kolossal udfordring. I 2011 må Californiens delvist statsfinansierede universiteter indstille virksomheden på endnu et fald i statstilskuddet. Denne gang på 500 mio. dollars fra næste finansår og frem. Budgetreduktioner er ikke just en nyhed, så man er ved at være vant til mosten. Alene de sidste tre år er 70 stillinger blevet nedlagt, hvilket svarer til omkring 15 % af staben. Og tendensen fortsætter. 10\nFremtiden er partnerskaber Derfor har universitetsbiblioteket iværksat en ny økonomisk tilpasningsproces. Den har fået navnet ’operational effectiveness’, og den indebærer en ’leanificering’ af organisationen. Spørgsmålet er, hvad der ellers kan gøres. Berkeley universitetsbiblioteks Director of Development, David Duer, og Associate University Librarian, Elizabeth Dupuis, fremhæver partnerskaber som et eksempel på en farbar vej under ekspansiv udvikling. Det betyder, at de funktioner, indhold, ekspertise og services, som fremover vil blive delt, bliver langt mere vidtrækkende end hidtil set. Desuden vil fremtidens partnerskaber inkludere en langt større variation af institutionstyper end tidligere.\n’The 2CUL Initiative’ er et konkret eksempel på et partnerskab, som Berkeley ganske vist ikke deltager i, men som er karakteristisk for, hvordan alle store amerikanske forskningsbiblioteker udforsker og afprøver nye ressourcebesparende eller indholdsberigende arbejdsmetoder via partnerskaber.\nBrugerbetaling og social profil Eksemplet ovenfor er et partnerskab mellem Columbiaog Cornell University Library. Her udvælger og indkøber en såkaldt ’selector’ selvstændigt materiale til flere universiteter indenfor et ekspertområde. Finansieringen hentes fra en fælles pulje. Der købes ikke dubletter. Man kan sige, at universitetsbibliotekerne udliciterer tidligere kerneopgaver – foreløbig kun til hinanden.\nElizabeth Dupuis mener desuden, at filantropi er et centralt begreb. Kravet til alternative indtægter stiger. I 2010 oversteg brugerbetalingen fra de studerende for første gang bidraget fra staten. Studerende med mindrebemidlede forældre har fortsat mulighed for at søge om studiefripladser, og det opleves som en vigtig prioritet for Berkeley at værne om en social profil. Til gengæld har man intensiveret jagten på pengestærke studerende, der rekrutteres udenfor USA – f.eks. studerende fra Asien. Og Berkeley har meget at tilbyde topambitiøse\nBerkeley’s universitetsbibliotek er kendt som USA’s bedste.\nasiatiske studerende. Der må eksempelvis være stor symbolværdi i det profilerede C.V. Starr East Asian Library, som åbnede i nye bygninger i 2008, og som rummer en af verdens største samlinger af kinesisk, japansk og koreansk kulturarv.\nDet smukt designede bibliotek, som tydeligvis refererer asiatisk bygningstradition og æstetik, er finansieret af private midler – først og fremmest fra venner af Berkeley med asiatisk baggrund.\nPrivate pengetanke søges Faktisk synes Berkeley universitetsbibliotek at have mange, velbeslåede venner. En stor professionel afdeling arbejder målrettet med at generere indtægter fra venner og andre private pengetanke. Vigtige donorer er også lokalsamfundet og taknemmelige kandidater og deres familier.\nSelv pensionerede bibliotekarer sender penge. Udenfor indgangspartiet til Moffit Library er to mure dedikeret til indgravering af donornavne, og her findes blandt andet navnet på en afdød bibliotekar, der levede sit liv i passende sparsommelighed, og som testamenterede hele sin formue til sin gamle arbejdsplads, UC Berkeley Libraries. Se, det er et virkeligt eventyr!\nMidlerne går til indkøb af kostbare samlinger og til nye bygninger, udbygninger eller restaurering og renovering af eksisterende. I nyere tid er historiens ekskvisitte læsesale genskabt i al deres pragt. F.eks. ’The Heyns Reading Room’ i Doe Library, hvor håndværkere ved et tilfælde i 1974 opdagede, at et kedeligt loft dækkede over en arkitektonisk perle fra 1914-17, hvor bygningen blev opført som et italiensk renæssancepalads. Restaureringen afsluttedes i 2010.\nBerkeley som kulturcenter Et andet bemærkelsesværdigt eksempel er ’The Morrison’, som er en af de allerfineste højloftede sale, smyk-\nket med omhyggeligt udskårne træpaneler, tætpakkede reoler langs væggene, dybe bløde møbler af god kvalitet, ægte tæpper og rigtige LP-plader i pladereolen.\nHele herligheden er finansieret af en arv, der er stor nok til også at bekoste det løbende vedligehold. Området er dedikeret til ’relaxation’, men bruges også til kulturelle events, hvor universitetsbiblioteket fungerer som lokalt kulturelt center, der styrker kunstens stilling og relationerne mellem studerende, forskningsmiljøer og det lokale samfund udenfor campus.\nDe analoge omgivelser inspirerer Der er stort fokus på indretningen af gode, fysiske studie- og ’være’- faciliteter. Universitetsbiblioteket mener, at det fremmer inspirationen og evnen til fordybelse, når man fysisk befinder sig i æstetiske rum omgivet af visdom i trykt form.\nTrykte medier fylder nemlig meget i Berkeley Universitetsbiblioteks virkelighed. Også selvom man ikke bruger de fysiske kilder aktivt. For naturligvis er der fokus på digitale løsninger. Mere end halvdelen af mediebudgettet går til anskaffelse af digitale ressourcer, og universitetsbiblioteket er stærkt engageret i udvikling og substantificering af digitale samarbejdsprojekter. Eksempler er projekterne The California Digital Library og Hathi Trust.\nAlligevel er ikke alle ansatte ramt af den digitale tsunami. Under en rundvisning i de kloge bygninger påpeger James Spohrer, der er Librarian for the Germanic Collection, at kun 15.000 tidsskrifter ud af mere end 50.000 tidsskriftabonnementer i en af samlingerne på Doe Library kan skaffes i digital form, og at mange små tidsskrifter fra verden slet ikke findes digitalt. Desuden er Asien ikke bare Kina og Japan, men også Vietnam, Laos, Campodia og store landområder, der fortsat er analoge, siger han – og deri har han sikkert ret.\nPETIT Ny datamodel for databrønd\nAutomatisk katalogberigelse, bedre materialeforsyning, udvidet samarbejde om indkøb og katalogisering, direkte katalogisering til DanBib er nogle af de udviklingsønsker, som er blevet drøftet i de seneste år bl.a. i projektet DanBib som ægte fælleskatalog / SACS http://katalogsamarbejde.wordpress.com.\nNekrolog: Jens Søndergaard (1917-2011)\nRetsvidenskabens store biblioteksmand i efterkrigstiden, forskningsbibliotekar ved Det Kongelige Bibliotek 1949-1987 Jens Søndergaard døde i al stilhed i sommerferien, 93 år gammel. Utallige er de jurister, jurastuderende ved Københavns Universitet og bibliotekarstuderende ved Danmarks Biblioteksskole, han gennem årene har betjent, vejledt eller undervist i juridisk informationssøgning.\nNu er den første forhindring ryddet af vejen. Vi har fået beskrevet en ny datamodel, som både kan rumme fælleskataloger og bibliotekskataloger, og som oven i købet også giver muligheder for et øget samarbejde mellem bibliotekerne.\nJens Søndergaards arbejdsevne var legendarisk, hans indsats for at strukturere de enorme mængder af retsvidenskabelig information i det 20. århundrede enestående. Hans hukommelse og overblik over ikke bare retsforhold, men også biblioteksforhold, i sagens natur især Det Kongelige Biblioteks, var frygtindgydende, men han var også et af de mest retskafne mennesker, jeg har mødt. Han var indbegrebet af det fornemste i biblioteksfaget ved Det Kongelige Bibliotek i mere end en menneskealder.\nI første omgang bliver data i den nuværende databrønd overført, dvs. data fra folkebiblioteker og andre kilder som f.eks. BibZoom og FaktaLink. I løbet af det kommende år overføres bibliotek.dk til brønden, og herefter følger DanBib.\nDen nye datamodel udnytter de muligheder, der ligger i brøndteknologien, bl.a. indeholder brønden datatyper som f.eks. dokumenter, bibliografiske poster, beholdningsdata og lokaliseringsdata samt relationer mellem objekter. Som en sidegevinst er der i beskrivelsen af den nye datamodel også en gennemgang af terminologien. Se beskrivelsen af den nye datamodel http://danbib.dk/index.php?doc=datamodel_ny\nPer Mogens Petersen, pmp@dbc.dk, DBC a/s\nsøgning ved Handelshøjskolen og Danmarks Biblioteksskole varetog kontinuerligt i 38 år. Ved siden af udarbejdede han helt frem til sin pensionering fagets hovedfagbibliografi Dansk Juridisk Bibliografi, der repræsenterer en af de største og fineste bibliografiske indsatser i Danmark i det 20. århundrede, siden naturligvis konverteret til en elektronisk database. Kun enkelte andre fag har noget tilsvarende. Hans bibliografiske oeuvre omfatter mere end 50 arbejder. I perioder var han kst. førstebibliotekar for bibliotekets Udenlandske Afdeling, og i mange år var han en anerkendt kapacitet som konsulent i advokatfirmaet Reumert i international sø- og transportret. For sin samlede indsats blev han kort før sin pensionering i 1987 ridder af første grad af Dannebrog.\nForskningsbibliotekar, cand. jur. Jens Søndergaard, R1 (8.8. 1917 - 21.7. 2011)\nEfter en af de højeste juridiske embedseksaminer nogensinde og afstikkere til Københavns og Aarhus Universiteter, retsvæsenet og studier i England og Frankrig blev han i 1949 bibliotekar og fagreferent i retsvidenskab ved Det Kongelige Bibliotek, en stilling han tillige med tilsyn og ledelse af flere retsvidenskabelige institutbiblioteker og undervisning i juridisk bibliografi og informations-\nErland Kolding Nielsen, ekn@kb.dk, Det Kongelige Bibliotek\nIVA’s kursusudbud for efteråret på plads og en præsentation af vores tilbud er netop udsendt til brugerne. Formidlingsformen er ny; vi har forladt formen med et trykt kursuskatalog og udsender i stedet en folder. Formå-\nlet med dette er at få vores brugere til at søge mere information på vores hjemmeside.\nVed årsskiftet foretog vi en omstrukturering på IVA, der indebar, at efteruddannelsesaktiviteter og konsulentopgaver fremover bliver en del af det samlede IVA og ikke længere vil være udskilt i en særlig kursus- og konsulentafdeling. Men vi har fortsat en spændende palet af kursustilbud.\nFremtiden for IVA’s kursusudbud vil afhænge af konklusionen og redegørelsen om, hvor sektoren henter deres efteruddannelse og om bibliotekssektoren kan få den nødvendige kompetenceudvikling, hvis ikke IVA fortsat har et udbud af kurser. Det er Styrelsen for Bibliotek og Medier, der skal stå for denne udredning. Konklusionen forventes at foreligge oktober 2011. Vi udbyder altså stadig kurser som hidtil i resten af 2011 – vi sælger også fortsat kurser ”ud af huset” til afholdelse decentralt.\nVi håber vores tilbud rammer lige netop dine behov og lyster. Kom og bliv klogere!\nKarina Nielsen, kan@iva.dk, Det Informationsvidenskabelige akademi\nNu kan brugerne skrive og læse brugernes anmeldelser, ratings og tags af bøger, film og musik etc. på tværs af fælleskataloger, bibliotekskataloger og andre sites. Selvom fem en halv million danskere næppe vil kaste sig ud i anmelderfaget og selv anmelde og rate den musik, de har hørt og de bøger, de har læst, er der ikke tvivl om at denne ikke kommercielle bruger-til-bruger information er interessant og vedkommende, når brugeren skal vurdere om et be-\nstemt materiale er noget for ham eller hende.\nEt konsortium bestående af bibliotekerne i Århus, København, Herning samt Statsbiblioteket og DBC har med støtte fra Styrelsen for Bibliotek og Medier udviklet VoxB, en fælles webservice, som kan modtage og udlevere brugerskabte data fra forskellige websites.\nMere information på www.danbib.dk/index.php?doc=voxb på www.brugerskabt.dk. Det er gratis at benytte servicen i 2011 og 2012, men der vil selvfølgelig være omkostninger ved tilretning i egen brugergrænseflade. VoxB kan også udveksle data med eksisterende services.\nKB på Flickr Commons\nJuli blev måneden, hvor KB kom på Flickr Commons – som den første danske institution. Vi er i luften med to typer af fotografier: et udvalg af Sven Türcks fotografier og portrætter af kvindelige kunstnere\nFlickr er som bekendt et af de mest populære steder på nettet hvor alle, både institutioner og enkeltpersoner, kan dele fotos over internettet. Flickr Commons er en del af Flickr, et sted hvor institutioner fra hele verdenen, der har fotografiske samlinger, kan dele deres billeder, og hvor brugerne kan bidrage med oplysningerne til billederne.\nDer har været stor interesse for KBs billeder. Rigtig mange har tilføjet os som ’kontakt’ og ligeså mange har været inde og set vores billeder, kom-\nmenteret dem og tilføje dem som ’favoritter’. Efter ca. 18 timer online, kunne vi allerede lave en top 3 over de billeder, som flest kan lide: 1: Cyklende på Strøget\nCa. 1.300 har set billedet allerede og 117 har valgt det som et favoritbillede 2: Model med Ko\nCa. 1.200 har set billedet allerede og 64 har valgt det som et favoritbillede 3: Unge mennesker på stranden\nNæsten 2.000 har set billedet allerede og 45 har valgt det som et favoritbillede Vi håber selvfølgeligt, at der vil blive givet tags og kommentarer til rigtigt mange af vores billeder, og at det vil bidrage til en øget interesse for at se de andre billeder, som vi har digitaliseret, og som kan ses via vores egen hjemmeside, men det vil tiden vise. Britta Lorckmann, blo@kb.dk, Det Kongelige Bibliotek\nEn præcis præcisering\nDer har i nr. 4 indsneget sig en meningsforstyrrende fejl i interviewet side 3, svar på 4 spørgsmål.\nDer skal stå: ”Endelig er langtidsbevaring af de digitale materialer en meget stor udfordring, som kræver bevillinger i en helt anden klasse, end vi har set hidtil.” Redaktionen\nMIDT I EN VALGKAMP DR’s Bibliotek venter ikke på journalisternes spørgsmål. Det har på forhånd indsamlet information og viden til brug for DR’s dækning af folketingsvalget\nTekst: René Steffensen Foto: Jakob Boserup\nBibliotekets researchere leverer fakta under hele valgkampen.\nMen formidling af lyd og levende billeder via intranettet fylder mest.\nBiblioteket har en udlĂĽnssamling pĂĽ ca. 40.000 bĂ¸ger.\nOg er et af DR Byens foretrukne opholdssteder.\nKlar til Open Access?\nOA-Udvalget kom i foråret med 16 anbefalinger. Hvad er konsekvensen af dem? Hvilke fokusområder er de væsentligste? Og hvad gør DEFF? Her følger et kig ind i maskinrummet på Open Access.\nAnne Sandfær annesa@bibliotekogmedier.dk og Lise Mikkelsen lmi@bibliotekogmedier.dk, Styrelsen for Bibliotek og Medier\nen Digitale Agenda er EU-Kommissionens strategi, der skal styrke og sikre en blomstrende digital økonomi inden 2020. Selve strategien indeholder 7 centrale indsatsområder, hvor nogle af dem, der ligger vores hjerte nært i bibliotekssektoren, er større interoperabilitet, standarder og mere investering i forskning og uddannelse. Det skal være nemmere at kommunikere, at forske og at uddanne sig på tværs af landegrænser. Der er mange hindringer, der skal ryddes af vejen, før det kan lykkes. Et af de helt åbenlyse områder, der må og skal løses, er retten til at få adgang til videnskabeligt materiale globalt set. Med nye måder at arbejde, forske og kommunikere på, er det nødvendigt at indse, at den hidtidige gældende praksis for adgang til forskningsresultater ikke længere er gangbar. Vækst og innovation er begreber, der står højt på dagsordenen. Hvis både den nationale og globale økonomi skal udvikle sig i positiv retning, så skal der satses på innovation. Undersøgelser viser, at innovation skaber vækst, og DEFF har sammen med Forsknings- og Innovationsstyrelsen undersøgt, hvordan små og mellemstore virksomheder får adgang til resultaterne af offentlig finansieret forskning. Forskning, som virksomhederne anvender som grundlag for udvikling af bl.a. nye produkter, og dermed bidrager til den økonomiske vækst i samfundet.\nOpen Access’s rolle I maj i år udkom ”Access to research and Technical Information in Denmark”. Når man læser rapporten, står det klart, at der er noget at tage fat på. 73 % af de små og mellemstore virksomheder i undersøgelsen har problemer med adgang til forskningsresultater, typisk til artikler i licensbelagte tidsskrifter. Virksomhederne har ikke råd til at købe dyre tidsskrifter, de ligger ofte langt væk fra det nærmeste forskningsbibliotek, og i øvrigt har de mange gange brug for artikler på tværs af discipliner, og deres behov kan dermed ikke dækkes af de traditionelle licenspakker. I undersøgelsen kan man se, at over halvdelen af firmaerne rent faktisk anvender de 16\ninstitutionelle repositories, dvs. grøn Open Access, ligesom de også bruger subject repositories og Open Access-tidsskrifter. Forskningsbiblioteker kloden rundt har talt om fordelene ved Open Access i årevis, men langt fra alle har set lyset. Tilhængere er blevet parkeret med besked om, at dette blot er ”ekstremisters” snak om gratis adgang, eller at det endnu engang er ”biblioteksmafiaen”, der forsøger at overtage verdensherredømmet. Men det er altså ikke længere til at ignorere. Presset og interessen er nu globalt set så stor, at også Danmark er nødt til at handle – nu eller meget snart. Det danske Open Access Udvalgs afsluttende rapport blev offentliggjort i slutningen af marts 2011. I rapporten præsenteres de 16 anbefalinger, som udvalget mener, skal til for, at Open Access kan implementeres i Danmark. Forud for offentliggørelsen var udvalgets første version af rapporten 10 måneder tidligere sendt i høring og det afstedkom usædvanlig stor opmærksomhed. Der var stemmer for og imod, men generelt må man sige, at det positive har opvejet det negative i debatten. Men hvad betyder det for DEFF, fag- og forskningsbibliotekerne, og er vi klar til at handle? Open Access Udvalgets anbefalinger Vi har valgt at fremhæve tre af de anbefalinger, som har størst betydning for fag- og forskningsbibliotekerne, og samtidig giver vi et bud på nogle af de opgaver og udfordringer, som venter forude. Ensartede politikker Anbefaling nummer to i rapporten handler om, at forskningsråd og fonde skal etablere ensartede Open Accesspolitikker. De råd og fonde, som finansierer forskning, har naturligvis gode muligheder for at stille krav om fri adgang til resultaterne af offentligt finansieret forskning. Derudover kan råd og fonde give mulighed for, at udgifter til gylden (publiceringsgebyr) Open Access-\nCreative Commons: www.flickr.com/photos/opensourceway\nSpørgsmålet er ikke om vi skal have Open Access, men hvordan.\npublicering kan finansieres af forskningsmidler eller alternativt gratis (for forskeren) via grøn Open Access (parallelarkivering). Når forskningsråd og fonde får implementeret Open Access-mandater, så stiller det nye krav til forskerne. Forskerne skal stadigvæk publicere via de mest præstigefyldte kanaler, men samtidig skal de have styr på mulighederne for at publicere Open Access. I en situation, hvor forskerne er underlagt et eventuelt Open Access mandat, er der flere overvejelser for den enkelte forsker, når han/hun skal publicere resultaterne af deres forskning. Bibliotekernes opgave bliver at understøtte forskerne så de nemt kan få svar på spørgsmål såsom hvordan og hvor man publicere, hvilken version af artiklen kan parallellarkiveres, hvilke regler gælder, hvis forskningen er finansieret af flere råd og fonde, hvordan får man mest ud af publiceringsbudget m.m.? Alle disse spørgsmål er emner, hvor bibliotekerne har viden og der vil dukke en lang række nye problemstillinger op, hvor biblioteker tilknyttet forskningsproducerende institutioner bør sætte deres kompetencer og viden i spil. Det gælder f.eks. i fortolkningen af de kommende Open Access-mandater. Forhåbentligt vil de statslige forskningsråd have ensartede krav, men hvordan kommer de til at passe med de private forskningsfonde for ikke at tale om internationale fonde? Et andet centralt emne bliver viden om samt fortolkning af tidsskrifters publiceringspolitikker. Tidsskrifternes\npubliceringspolitikker fremgår i PURE via oplysninger fra Sherpa/Romeo. Men Sherpa/Romeo er ikke dækkende, og der mangler f.eks. oplysninger på danske tidsskrifter. Hvordan får vi et mere dækkende og dermed mere brugbart værktøj til at afgøre tidsskrifters publiceringspolitikker? Endeligt skal artiklerne registreres i PURE, så de frikøbte eller parallelarkiverede artikler bliver søgbare i systemer på lokalt, nationalt og internationalt niveau. Men hvordan gør vi det nemt for forskerne at deponere fuldtekst? Hvordan får vi udnyttet og formidlet de nye muligheder som mere fuldtekst medfører – både lokalt og nationalt? Den problematik hænger sammen med anbefaling fem, der vedrører én samlet national forskningsdatabase. Her anbefales det at se på mulighederne for en fælles base baseret på Den Danske Forskningsdatabase, som kan spille sammen med en langtidsbevaringstjeneste og eksponere dansk forskning. Institutionerne skal fremme Open Access-politikker Den tredje anbefaling i rapporten handler om, at universiteter og andre forskningsinstitutioner skal implementere og fremme Open Access-politikker. Med implementeringen af en national Open Access-politik skal hver enkelt institution følge op med en lokal politik og klare retningsliner for institutionens forskere. Flere af universitetsbibliotekerne er inddraget i universiteternes arbejde på området, og det er naturligvis oplagt, at biblioteket bidrager med viden og kompetencer i udviklingen af lokale politikker – men er alle klar til det?\nDet DEFF-finansierede projekt Dansk Open Access Netværk (DOAN) har formået at etablere et netværk blandt biblioteksmedarbejdere, som arbejder med Open Access og forskningsregistrering i praksis. Deltagerne har mødt kollegaer, som sidder med de samme udfordringer, erfaringer er blevet delt, og via en række kurser og workshops er deltagerne blevet kompetenceudviklet og klædt bedre på til at løse opgaverne. Det synes oplagt, at arbejde videre med et DOAN 2.0, som kan hjælpe med at udvikle de tjenester, der er brug for, sikre kompetenceudvikling af medarbejdere samt være et forum for fortsat erfaringsudveksling og koordinering på tværs af institutioner. Fokus på Open Access i konsortielicenser Et andet område, som får en ekstra udfordring, er licenser. Anbefaling 12 handler om øget fokus på Open Access i DEFF’s konsortielicenser og er dermed målrettet DEFF. Anbefalingen går på, at der skal sættes fokus på forhandling af forfatterafgifter i forbindelse med gylden Open Access, frihed til grøn Open Access, transparente forretningsmodeller m.m. Anbefalingen hænger sammen med, at de nødvendige vilkår for Open Access skal være til stede, og at priser skal være rimelige. Det er altså et grundlæggende og vigtigt arbejde, som DEFF har på dette område. Selvom DEFF forhandler licenser for knap 150 millioner, så har flere biblioteker tegnet egne licenser ved siden af. Hvad er så rettighederne i disse licenser og enkelttitler i forhold til Open Access? Når forskerne skal sikre fri adgang på den ene eller anden måde, vil samme krav gælde for lokalt forhandlede aftaler som for konsortielicenser, så også bibliotekerne har en opgave på dette område. Emnet er ikke så meget i fokus i sparetider, men mon ikke det ændrer sig, når rektor og forskere opdager, hvad det koster at publicere Open Access – eller alternativt at parallelarkivere, hvis man må? Hvad gør DEFF? Som det fremgår af ovenstående eksempler, så er der stadigvæk en del udfordringer, som DEFF og fag- og forskningsbibliotekerne skal tage højde for, når Videnskabsministeriet affyrer startskuddet for implementeringen af en dansk Open Access-strategi. Hvis vi skal have en god start, er det nødvendigt med forberedelse og prioritering både lokalt og i DEFF-sammenhæng. Flere er allerede i gang, men vi er kun lige startet, og der venter flere udfordringer forude. DEFF’s kommende strategi har Open Access som et gennemgående tema for de nye fire programområder, som er: Adgang til viden for alle – via en optimal digital infrastruktur •\n• Kompetencer og tjenester til støtte for undervisning, læring og udvikling • Kompetencer og tjenester til støtte for forskning og udvikling • Kompetencer og tjenester til støtte for innovation og erhvervsfremme\nDet er nu op til de nye programgrupper at sikre, at DEFF strategiens fokus på Open Access også afspejles i programgruppernes kommende handlingsplaner. DEFFsekretariatet vil fortsat arbejde med Open Access på nationalt niveau sammen med interessenter på området, og vi vil bidrage med relevante undersøgelser, rapporter og projekter. Og heldigvis er vi ikke alene. DEFF er medlem af partnerinitiativet Knowledge Exchange (KE) sammen med JISC (Joint Information Systems Committee, UK), Deutsche Forschungsgemeinschaft (Tyskland) og SURFfoundation (Holland). KE’s vision er ”to make a layer of scholarly information open available at the internet”, og et meget vigtigt indsatsområde i initiativet er Open Access. KE Open Access-arbejdsgruppen har siden 2007 forsøgt at skabe opmærksomhed på området og givet bud på nogle af de løsninger, der kan implementeres for at fjerne barriererne for adgang til forskningsresultater. Derudover har DEFF-sekretariatet blandt andet et tæt samarbejde med Forsknings- og Innovationsstyrelsen, som er Videnskabsministeriets forlængede arm i Open Access-sammenhæng. EU-Kommissionen presser også på for løsninger. Kommissæren for den digitale agenda, Neelie Kroes, har ved adskillige lejligheder udtalt, at det ikke er et spørgsmål om, vi skal have Open Access, men et spørgsmål om hvordan. Så Europa rykker, med eller uden os, men det vil unægteligt være sjovere, hvis vi er med til at ændre tingene. Hvad sker der nationalt? Videnskabsministeriet har som opfølgning på Open Access Udvalgets anbefalinger afholdt en workshop om alternative forretningsmodeller for videnskabelige publicering med redaktører og forlæggere som målgruppe samt en Open Access-konference med en bredere skare af deltagere. Der synes at være en interesse i at arbejde videre med muligheden for at sikre fri adgang til resultaterne af offentligt finansieret forskning. Samtidig er der udtrykt bekymring for, hvad en sådan beslutning vil betyde for danske tidsskrifter og monografier. Om der skal laves en national Open Access-politik samt spørgsmålet om, hvilke af Open Access Udvalgets anbefalinger, der skal arbejdes videre med, afventer p.t. videnskabsministerens beslutning. Om beslutningen træffes før eller efter et valg er uvist.\nConsolidate electronic, digital, and print\nEx Libris Scandinavia  Lautruphøj 1-3  2750 Ballerup  Denmark Tel: +45 20 71 73 09  info-scan@exlibrisgroup.com\nDigital dannelse i gymnasieskolen skal styrkes\nDanske gymnasieelevers vilkår for at tilegne sig og anvende den nødvendige viden er for uensartede. Digital dannelse og et nyt partnerskab, som rækker langt ud over bibliotekssektoren, kan være løsningen. Med gymnasie-, fagog forskningsbibliotekerne som centrale aktører\nAf Knud Holch Andersen, ka@thisted-gymnasium.dk, Thisted Gymnasium (pens.) og Thomas Kaarsted, thk@bib.sdu.dk, Syddansk Universitetsbibliotek\ner er grøde i gymnasieverdenen. Gymnasierne er kommet med i DEFF, og for første gang herhjemme er der opstået mulighed for national koordination og udviklingsindsats i forhold til informationsforsyning, vejledning og forsøg med en ny (digital) didaktisk tænkning. Det har allerede udmøntet sig i tilbud om licenspakker, og et fælles bibliotekssystem er under udvikling, ligesom flere gymnasier indretter studiecentre. Andre gymnasier har dog reelt ingen tilbud, og status er, at der er meget store forskelle – ikke kun fra region til region og kommune til kommune – men også fra skole til skole.\nSamtidig presser vidensamfundet på. Danmark er en del af den globale økonomi, og det indebærer, at uddannelsesinstitutionerne er nødt til at gennemtænke, hvilken form for læring og uddannelse børn og unge har brug for, hvis vi på sigt skal være konkurrencedygtige. Risikoen er, at der i en tid, hvor Danmark har hårdt brug for at understøtte uddannelse, forskning og innovation, sker et tab af viden, fordi danske elever ikke har de fornødne kompetencer og adgang til kvalitetssikret viden.\nCut’n paste-kultur Danske gymnasieelever kunne førhen nå langt, hvis de fik vejledning af deres lærer og orienterede sig på biblioteket. I dag surfer alle af sted på oceaner af information. Kravene til tværfaglighed er store, og det er helt centralt at udvikle den enkelte elevs evne til kritisk og selektivt at kunne navigere.\nDet er dog forbundet med udfordringer. Flere gymnasielærere oplever forhindringer ved at være informationskompetente vejledere i de store individuelle mellemfaglige opgaver. En plagierings- eller cut’n paste-kultur har bredt sig. Samtidig kommer en stigende del af eleverne fra ikke-akademiske familier og står i uddannelsesmæssig sammenhæng uden et primært netværk. 20\nDIGITAL DANNELSE Begrebet findes i mange variationer, hvoraf nogle er rettet mod studie- og læringsmiljøer, mens andre er bredere. EU’s definition er fra 2007 og omfatter at lokalisere, evaluere/reflektere, lagre/organisere, producere, præsentere og dele information og kommunikere/deltage i ”collaborative networks” via internettet. I praksis er udfordringen at omsætte begrebet til en anvendelig pædagogisk og didaktisk praksis, der sikrer livslang digital læring. Læs mere om projektet ’Digital dannelse i gymnasieskolen’ på: www.digitaldannelse.spruz.com\nNye didaktiske vinde Men der er ved at ske noget. I uddannelsesverdenen har diskussionerne ændret sig fra at handle om, hvordan man kan integrere digitale medier i den eksisterende praksis, til en gentænkning af selve ideen om uddannelse, organiseringen af den, og hvem dens aktører er, og forskere arbejder med at udvikle ny didaktisk tænkning, der kan imødekomme udfordringerne.\nOg det haster. Allerede i 2009 blev der dokumenteret en kløft mellem vidensamfundets krav, EU’s uddannelsespolitiske prioriteringer og danske folkeskolers og gymnasiers økonomiske og pædagogiske praksis. (Se også Q&A, side 3)\nErfaringer fra USA De senere år har der herhjemme været iværksat adskillige gode tiltag mellem biblioteker og uddannelser for at skabe et gensidigt indblik i forståelsen og anvendelsen af informationskompetencer. Tiltagene er ofte udsprunget fra et bottom-up-perspektiv, og dialogen har været konstruktiv, men sporadisk.\nErfaringer fra USA understreger, at en forankring af digital dannelse og informationskompetence i fagene – og skabelse af en ny praksis – fordrer en meget stor grad af interessent- og brugerinvolvering på alle niveauer. Det er her, at indsatsen fremover koncentreres i form af en ny type samarbejde med udgangspunkt i DEFF, Dansk Industri, Styrelsen for Bibliotek og Medier, Gymnasieskolernes Rektorforening, Gymnasieskolernes Lærerforening og Bibliotekarforbundet. Afsæt til national strategi på gymnasieområdet Samarbejdet blev skudt i gang ved konferencen ”Digital dannelse og studieforberedelse” på KU-LIFE i København 23. maj i år. 70 deltagere fra en række organisationer, virksomheder og gymnasier deltog. Målet var dels at identificere en fælles dagsorden, dels at få input til det fremtidige strategiarbejde.\nDagen kortlagde, at der er et forskningsmæssigt afsæt. Derfor deltog professorerne Harry Haue (almendannelse i gymnasieskolen), Kirsten Drotner (unges mediekultur) og Helle Mathiasen (implementering af it i gymnasieskolen). Et mere udtømmende referat fra dagen, hvor også direktør Jens Thorhauge (Bibliotek og Medier) og Tom Togsverd (Dansk Industri) deltog, kan læses på projektets hjemmeside (se faktaboks). Det femte element En af hovedkonklusionerne var, som Kirsten Drotner pointerede, at det internationale samfund puster os i nakken, og det vil politisk set tvinge os til at tænke i nye redskaber, nye fagligheder og ny kreativitet. Det fordrer en meget bred netværksdannelse og et mere synligt top-down-perspektiv end hidtil.\nI mange år har forskellige ildsjæle forsøgt sig, men resultatet er, at vi uddannelsesmæssigt stadig halter efter de lande, som vi normalt sammenligner os med. Derfor bliver det blandt andet interessant, når Helle Mathiasen i efteråret offentliggør sin følgeforskning af 12 it-projekter i gymnasieskolen. I den forbindelse opfatter hun i øvrigt begrebet it som fastlåst og tilbageskuende og mener, at der i stedet bør være fokus på digitale medier.\nAlle aktører i gymnasieskolen er enige om, at kompetencer som at læse, skrive, regne og tale engelsk er helt uomgængelige. Digital dannelse, som sikrer fokus på adgang, anvendelse, deling, refleksion og kritisk anvendelse, er en femte væsentlig kompetence. Det er, som Harry Haue forklarede, ikke et opgør med den almen-\ndannelse, der er fundamentet for gymnasieskolen, men en videreudvikling af samme.\nNu med tænketank Digital dannelse er altså ikke et opgør med fortiden. Tværtimod. Næste skridt kommer til efteråret, hvor det videre strategiarbejde tænkes sparket i gang via et bredt partnerskab i projektet ’Tænketank for Digital Dannelse i Gymnasieskolen 2020’, som står for det videre strategiarbejde.\nDer er nok at tage fat på, og allerede nu tegner der sig nogle spor. En fælles forståelse af begrebet og operationalisering af digital dannelse er centrale. Det gælder også den ledelsesmæssige bevågenhed og en generel oprustning på gymnasierne, så integrationen af digitale medier kan omsættes til praksis. Samtidig er det på længere sigt afgørende at integrere digitale kompetencer i slutmål og faglige bekendtgørelser, som man har gjort det i grundskolen i Norge.\nDet kræver et nyt fokus på elevernes kompetencer og på samspillet mellem elev-lærer-bibliotekar. I bredeste forstand. Her er fælles efteruddannelse af bibliotekarer/undervisere centralt, men også et helt nyt fokus på de videregående uddannelsers nuværende praksis centrale. Som Kirsten Drotner pointerede, er det væsentligt at gentænke undervisningen både på gymnasierne og universiteterne. Det involverer i høj grad gymnasie-, fag og forskningsbibliotekerne, som kan få en ny og central betydning for samspillet med læringsmiljøerne og muligvis en anden form for involvering end i dag. Udvalgt litteratur\nMie Buhl: ”2.0’erne - den sociale uddannelsespraksis”. Dansk Pædagogisk Tidsskrift, 4-2010. Kirsten Drotner og Thomas Illum Hansen: Digitale læringsressourcer i folkeskolen og de gymnasiale ungdomsuddannelser. DREAM. 2009. Karsten Gynter (red.): Didaktik 2.0: læremiddelkultur mellem tradition og innovation. Akademisk Forlag. 2010.\nClaus Holm, Trine Schreiber, Pia Hvid Tønnesen og Annegret Friedrichsen: Informationskompetence i gymnasiet – et debatoplæg. DPU/Aarhus Universitet. 2010.\nLotte Nyboe: Digital Dannelse. Børn og unges mediebrug og -læring inden for og uden for institutionerne. Frydenlund. 2009.\nThomas Ryberg og Marianne Georgsen: ”Enabling Digital Literacy”. Nordic Journal of Digital Literacy, 22010. 21\nNyt fra foreningen ÅRSMØDE 15.-16. SEPTEMBER\nDanmarks Forskningsbiblioteksforening afholder årsmøde 15. og 16. september 2011 på Comwell Middelfart.\nTumult i informationsland Torsdag 15. september 2011 10.30 11.00\nBustransport fra Middelfart Station til Comwell Middelfart\nFormandsberetning: Tumult i informationsland, Michael Cotta-Schønberg\nFire cases • • • •\nCBS Bibliotek - René Steffensen LIFE - Frede Mørch DTU Bibliotek - DTIC - Mogens Sandfær Statsbiblioteket – Lilian Madsen\nFormanden giver et overblik over årets begivenheder i ud- og indland, som påvirker den strategiske situation for forsknings-, fag- og uddannelsesbibliotekerne (FFU-bibliotekerne).\nUdfordring til FFU-bibliotekerne\nFrokost og indtjekning\nFeedback fra 2 DF-netværk\nPernille Drost, Formand, Bibliotekarforbundet\nMichel Steen Hansen, Direktør Danmarks Biblioteksforening\nDebat Nationale strukturer og FFU-bibliotekerne\nNational Library and Library Network Structures in Finland. Cooperation as the driving force. Deputy Director Kristiina Hormia, Finlands Nationalbibliotek.\nKristiina Hormia vil berette om, hvordan finnerne håndterer nationale strukturer på biblioteksområdet, og hvad det er for en samfundsmæssig og kulturel kontekst, der gør det muligt. 14.15\nOg DK? Direktør Jens Thorhauge, Bibliotek og Medier\nJens Thorhauge gør det tilsvarende for Danmarks vedkommende, måske med udskiftning af ”muligt” til ”svært”… 14.45\nFFU-bibliotekernes ”nye økonomi”\nHele dette tema skal give et overblik over den faktiske udvikling, med sideblik til udlandet, og uden jammer og klage, men tryk på, hvordan vi gør det intelligent og strategisk.\nOffentlige serviceinstitutioners håndtering af nedskæringer i strategisk perspektiv, Overlæge, kontorchef Arne Scheel-Thomsen, Sundhedsstyrelsen\nNedskæringer i FFU-biblioteker? Peter Flodin, Bibliotekschef, Metropol\nFORFRA - aktuelt fra ILL-fronten\nNEFUS - aktuelt fra forskerservicefronten\nImpact and value of Academic Libraries\nDr. Judith Broady-Preston, Senior Lecturer, Chair of the Management Research Group and a member of the Senior Management Team at the Department of Information Studies, Aberystwyth University, UK.\nDer er pres på FFU-bibliotekerne for at vise deres værdi for moderinstitutionerne. En britisk specialist på området redegør begreberne, hvordan man måler disse ting, vigtige projekterfaringer, og problemer. 10.30\nGoogle Book Settlement – og andre ophavsretlige bomber under bibliotekerne. Professor Morten Rosenmeier og adjunkt Clement Petersen, Københavns Universitet\nTo specialister på ophavsretsområdet vil forklare, hvad GBS er, hvor sagen står pt., hvilken betydning den har for FFU-biblioteker og hvilke andre ophavsretslige udfordringer – f.eks. fra forlagene, som bibliotekerne står over for. 12.00 12.15\nFormandens afslutning Michael Cotta-Schønberg Formand for Danmarks Forskningsbiblioteksforening\nTag din frokost med og busafgang til Middelfart Station\nProgrammet opdateres løbende på hjemmesiden www.dfdf.dk, hvor der også er mulighed for tilmelding.\nI løbet af efteråret 2011 holder Danmarks Forskningsbiblioteksforening en række kurser i ophavsret for biblioteker.\nForum for Registrering og FABITA indbyder til temadag om funktionskoder, katalogiseringspraksis, RDA og de søgemæssige konsekvenser. Kom og lyt til de faglige overvejelser og deltag i debatten om, hvordan vi kan/skal håndtere de praktiske udfordringer på vore biblioteker. Endeligt program for temadagen på Middelfart Bibliotek er nu fastlagt. Og der er stadig ledige pladser.\nBibliotekerne har ophavsretten tæt inde på livet. Og den får større og større betydning, jo mere digital verden bliver. Før i tiden var den primære biblioteksopgave at låne bøger ud. Det var der ikke ret meget ophavsret i. Men i den digitale tidsalder skal bibliotekerne meget mere. Og det skaber ophavsretlige problemer, fordi:\nMå man kopiere materiale med henblik på udlån, og sende låneren en digital fil? Må man stille kopimaskiner og scanningsudstyr til rådighed for lånerne?\nMå biblioteker fremstille kopier af f.eks. gamle, henholdsvis udsolgte eller skrøbelige bøger, og udlåne kopien i stedet for den rigtige bog?\nMå bibliotekerne tage en printkopi af en digital tekst og give/udlåne den til lånere, som ikke er omfattet at en given fjernadgangslicens, og som ikke kan komme fysisk til stede i biblioteket\nFå svaret på dem, og flere til, på kurset ”Ophavsret for biblioteker”. Det udbydes i samarbejde mellem ACs Udvalg til Beskyttelse af Videnskabeligt Arbejde (UBVA) og Danmarks Forskningsbiblioteksforening i efteråret 2011.\nKursuslærere er formand for UBVA, professor ph.d. Morten Rosenmeier, Det Juridiske Fakultet, Københavns Universitet og adjunkt ph.d. Clement Salung Petersen, Det Juridiske Fakultet, Københavns Universitet. Kurserne afholdes i Odense, Aarhus og København. Læs mere løbende på dfdf.dk om tilmelding, kursussteder og tidspunkter.\n10.00 11.00 11.15 11.45 12.15\nAnkomst og kaffe Hanne Sonne Henriksen, KB/KUBIS\n2 år med funktionskoder i Danmark - status, erfaringer, udeståender. Hanne Hørl Hansen, DBC Pause\nProblemer med implementering af regler – erfaringer fra SB. Dorete Bøving Larsen, Statsbiblioteket\nHvad så med grænsefladen? - tiltag i bibliotek.dk og netpunkt.dk. Kirsten Larsen, DBC\nHvad sker der på dit bibliotek? – Status og input fra mødedeltagerne\nStatus på RDA og forholdet til MARC21 Anders Cato, Biomedicinska Biblioteket, Göteborgs Universitet Udenlandske genbrugsposter - fra RDA til danMARC2 Bodil Dalgaard-Møller, DBC Afslutning og sammenfatning Erik Thorlund Jepsen, Styrelsen for bibliotek og medier\nOrdstyrere er Nikolaj Kjær Jensen, CBS Bibliotek og Jakob Bøgh Christoffersen, Syddansk Universitetsbibliotek.\nTid: Torsdag den 22. september 2011, kl. 9.30-15.30 - Sted: Middelfart Bibliotek – Middelfartsalen, Havnevej 6, 5500 Middelfart\nPris: 700 kr. for medlemmer af Danmarks Forskningsbiblioteksforening og 850 kr. for ikke-medlemmer. Tilmelding: Senest den 9. september 2011 på www.dfdf.dk eller df@statsbiblioteket.dk\nDin tilmelding er bindende og skal indeholde navn, tjenestested, tjenestestedets EAN-nummer, adresse samt personlig e-mail.\nassation er kommet for at blive. Universitetsledelserne må dog samtidig forstå, at der er en sammenhæng mellem det forskningsniveau, man ønsker at opretholde, og antallet af titler i bibliotekerne. Hurtig adgang – i særdeles til ikke-digitalt materiale for humanister – er fortsat helt centralt. Af Martin Dyrbye md@iva.dk\nKassation har altid været et ømtåleligt emne blandt bogelskere og biblioteksfolk. Ordet ”bogbrænding” ligger på folks læber, når det uundgåelige indtræffer. Imidlertid er biblioteker almindeligvis ikke museer eller arkiver. Den begavede bibliotekar kasserer ikke hovedløst, men overvejer hvor titlen kan gøre størst nytte, og om værket – om man vil det eller ej – kan sikkerhedskopieres enten lokalt, nationalt eller endog f.eks. ”cloud”-baseret.\nKassation er det omvendte bogvalg. Der er tale om et nødvendigt fravalg, og materialets beskaffenhed, dets nødvendighed og brug er centrale parametre. Professionelle biblioteksfolk evner at se længere, end øjet blot rækker. Det er tilsyneladende ikke tilfældet blandt fakulteternes ledelser på universiteterne, f.eks. humaniora på Københavns Universitet, hvor en åbenbart hovedkulds kassation forårsagede en mindre storm blandt dybt engagerede universitetslærere og studerende.\nDe følelsesladede ytringer blandt humanisterne er forståelige. Hvor har vi dog ikke begrædt, når naturens luner eller pludselige ulykker har ødelagt biblioteker – og bøger/kilder/dokumenter – for stedse. Med den løbende kassation forholder det sig anderledes, hvis den gribes fornuftigt og\nprofessionelt an med inddragelse af al tilgængelig viden om emnet.\nDette in memento. Kassation er kommet for at blive, men samtidig må universiteternes ledelser forstå, at der faktisk er en sammenhæng mellem det forskningsniveau man ønsker at opretholde, og antallet af titler på f.eks. institut- og fakultetsbibliotekerne. Hurtig adgang – for humanisterne i særdeles til ikke-digitalt materiale – er fortsat alfa omega for doktoranden eller den ph.d.-studerende in spe, som har behov for et endog meget stort antal titler inden for bogreolernes rækkevidde. Alt er ikke digitaliseret eller unyttigt alene ud fra publikationens alder at dømme, og hvis bogen eller det digitale dokument er borte, ja så er meningen med humaniora det også. Biblioteket er fortsat humanistens laboratorium – og er lige så vigtigt, som f.eks. kemikerens adgang til kolben og det klassiske periodiske system.\nDigitaliseringen er også kommet for at blive – og som en tilføjelse: Lad dog altid om muligt og efter behov et kasseret eksemplar gennemgå en digitalisering – og føj da til: Kasserede titler kan med fordel doneres til Bibliotheca Alexandrina, der i en række tilfælde i deres utrættelige kamp for opbygningen af deres universalbibliotek for en demokratihungrende region er os dybt taknemmelige, hver gang vi i vor del af verden med omtanke betænker dem.\nLad denne udgangsbøn samtidig være en anledning til oprettelsen af en national kassations- og digitaliseringsenhed – Dansk Kassation/Nationaldigitaliseringen – som er uafhængig af særinteresser.\nMartin Dyrbye er lektor på Det Informationsvidenskabelige Akademi\nREVY nr. 5 - 34. årg. - SEPT-OKT - 2011


Politirapporten: Bankkunde gik amok og blev anholdt\nBankkunde gik amok og blev anholdt\nEn aggressiv bankkunde måtte onsdag eftermiddag anholdes, da han ødelagde ting i en bank.\nPolitiet til badende gæster:\nEpisoden fandt sted klokken 13.27, hvor en mand kom ind i banken, der ligger i Jægergårdsgade i Aarhus. Han opførte sig meget aggressivt og skubbede til en plastikafskærmning, så den faldt ned, samt kastede med diverse ting. På vej ud af banken slog han til en spritdispenser, så den gik i stykker.\nDa betjentene ankom til stedet, var manden gået derfra, og patruljen fik et signalement af ham og kørte rundt i området for at kigge efter ham. Kort efter vendte patrulje tilbage til banken, og her kunne personalet oplyse, at manden nu befandt sig ud på vejen lidt derfra.\nDa betjentene tog kontakt til manden, blev han meget ophidset og begyndte at fægte voldsomt med armene. Den 38-årige mand blev derfor anholdt og sigtet for overtrædelse af ordensbekendtgørelsen, oplyser politiet i døgnrapporten.\nLøb efter butikstyv fra Salling til DOKK1\nØstjyllands Politi fik onsdag klokken 13.51 en melding om et overfaldstryk fra en vagt ved DOKK1 i Aarhus. Da patruljen kom frem, viste det sig, at der var tale om et fejltryk, men betjentene gik ikke arbejdsløse derfra, for vagten havde i mellemtiden fanget en butikstyv.\nVagten oplyste, at han var løbet efter tyven, der havde stjålet noget i Sallings parfumeafdeling. Jagten var endt ved DOKK1, hvor vagten havde foretaget en civil anholdelse. Det viste sig at den 36-årige mand havde stjålet to chanel-parfumer til en værdi af 2300 kroner, og han blev derfor anholdt og sigtet for butikstyveri.\nBrand i ventilationsanlæg\nOnsdag klokken 10.25 fik Østjyllands Politi en anmeldelse om, at der var brand i et ventilationsanlæg i en industribygning på Torshøjvej i Edslev ved Hørning. Da patrulje ankom til stedet, var der tydelig røgudvikling, men umiddelbart ingen flammer, og brandvæsnet gik i gang med slukningsarbejdet. Det viste sig, at der var gået ild i nogle filte til en skæremaskine. Ingen personer kom noget til, men da der havde været en del røg blev alle tilstedeværende opfordret til at søge læge, hvis de oplevede gener. Arbejdstilsynet blev orienteret om sagen.\nOnsdag klokken 08.18 skete der et færdselsuheld på Frederiks Allé i Aarhus C, da en 26-årig kvindelig cyklist påkørte noget afspærringsmateriale ved et vejarbejde og væltede på sin cykel. Hun slog hovedet, men havde cykelhjelm på og slap derfor umiddelbart uden skader.\nOnsdag klokken 10.52 skete der et færdselsuheld ved Aarhus Universitetshospital på Palle Juul-Jensens Boulevard i Aarhus N, hvor en bil og en bybus stødte sammen. I forbindelse med sammenstødet var der en 25-årig kvindelig buspassager, der var væltet omkuld og havde slået hovedet. Hun blev tilset i en ambulance på stedet og efterfølgende kørt til skadestuen for nærmere undersøgelse og behandling.\nEn 25-årig mandlig bilist blev onsdag klokken 17.45 anholdt og sigtet for spirituskørsel, da han blev standset af en patrulje på Ankersgade i Aarhus.\nPubliceret 13 August 2020 16:01


DSB refunderer billetter på grund af corona, sjællændere indfører drive-in tests\nHvis passagerer ikke har lyst til at rejse med tog på grund af risiko for coronavirus, kan de få penge igen.\n10. MAR 2020 13.10\nHvis man har købt billet til en togrejse med DSB, men ikke ønsker at rejse alligevel på grund af coronavirus, kan man få refunderet sin billet og pladsbillet uden gebyr. Det skriver DSB på sin hjemmeside.\nDet gælder også ikke-refunderbare, ubenyttede billetter som Orange-billetter.\nStatsminister Mette Frederiksen (S) skærpede tirsdag tonen og opfordrer ligesom Transportministeriet til, at rejsende ikke rejser med tog, bus eller metro i myldretiden, hvis det kan undgås.\nStatsministeren sagde blandt andet, at der kan blive behov for at indsætte flere tog og busser for at undgå, at passagerer er for tæt sammen.\nSjællands Universitetshospital i Roskilde følger nu Aarhus Universitetshospitals eksempel og åbner op for en drive-in test ved sygehusets corona-afsnit.\n- Vi har lavet en ordning, hvor man parkerer sin bil, stiger ud af den og går fem meter, og så bliver man testet under et halvtag, siger Peder Fabricius, ledende overlæge på Medicinsk Afdeling, Sjællands Universitetshospital i Roskilde.\n- Vi har behov for at øge antallet af tests, fordi vi får rigtig mange henvendelser og rigtig mange, der skal testes, siger han til TV2 Øst.\nKommunale møder aflyst på stribe\nI mellemtiden aflyser kommuner på stribe offentlige arrangementer - som Ærø, der netop har aflyst et borgermøde om trafikken i Ærøskøbing samt et velkomstmøde for nye borgere i Ærø Kommune i denne uge.\nKrisestaben i Odsherred Kommunes sundhedsberedskab har med virkning fra torsdag besluttet at aflyse alle kommunens offentlige arrangementer indtil videre. Kommunens sundhedskrisestab opfordrer samtidig foreninger og organisationer til tilsvarende at overveje aflysning af arrangementer.\nIkast-Brande lod sig indtil i eftermiddag sig ikke sådan anfægte af sygdomstruslen. I en pressemeddelelse inviterede borgmester Ib Lauritsen (V) fra sidst på måneden lokale borgere, virksomheder, foreninger mv. til en række uformelle kaffemøder: 26. marts holdes det første kaffemøde i Nørre Snede Hallens Cafeteria. Der er tale om et 'drop-in' møde uden tilmelding, og alle er velkomne, hed det i kommunens pressemeddelelse.\nSiden kom kommunen dog på andre tanker. En opfølgende pressemeddelelse udskyder møderne en måned i lyset af coronasituationen.


ER DET MULIGT AT SURKÅL MED AMNING: FORDELE OG SKADER, ISÆR FORBRUG - VEGETABILSK HAVE - 2021\nBrug af surkål under amning\nSurkål under amning er et blandet produkt: der er et antal nuancer med hensyn til effekten af dette produkt på nyfødte. I materialet overvejer vi, hvad nøjagtigt fordelen er, og hvilken mulig skade denne skål kan forårsage under amning.\nSurkålens popularitet bestemmes af dens værdifulde sammensætning - det fungerer som en fremragende kilde til vitaminer i den kolde sæson. Men ud over at have fordel i nogle tilfælde kan produktet skade kroppen. Ved du det Ifølge kaptajn James Cook ville opdagelsen af Hawaiiøerne ikke have fundet sted uden surkål. Den daglige modtagelse af det beskrevne produkt reddede skibets besætning fra skørbug.\nForretter er mættet med retinol, askorbinsyre, organiske stoffer i gruppe B, især B9. Derudover inkluderer sammensætningen af den salte grøntsag kalium, magnesium, jern, bor og andre værdifulde kemiske elementer.\nSå vi vil overveje de nyttige egenskaber ved en yndlingssnack for mange:\nfremmer bedre funktion af mave-tarmkanalen, letter assimilering af mad og tarmbevægelse;\nnormaliserer stofskiftet, hjælper med at miste ekstra pund;\njusterer surhedsgraden i kroppen;\nfungerer som profylaktisk mod mavesår og onkologi;\ngendanner nervesystemets stabile funktion, hjælper med at lindre stress, er nyttigt i depressive tilstande;\naflaster kroppen for skadelige mikroorganismer, letter smertesyndromer og inflammatoriske processer;\nnyttigt som et yderligere middel til behandling af trost;\naktiverer kroppens forsvar, giver styrke, sparer med en mangel på vitaminer;\nbrugt i kosmetologi - hæmmer aldring, forbedrer tilstanden af overhuden\nDet bruges som våde forbindinger til smerter eller tyngde i brystkirtlen under amning - de lindrer hævelse perfekt og forhindrer stagnation af mælk;\njuice fra det sparer for kvalme.\nVed du det Analysere af annalerne lærte forskere, at surkål blev opfundet af kineserne i det III. Århundrede f.Kr. e. De syrede dog ikke hvidkål, men deres lokale - kinesiske (pak-choi).\nPå trods af alle fordele er det pågældende produkt i stand til at forårsage betydelig skade på helbredet.\nSnappen indeholder mange farlige stoffer - syrer og salte, konserveringsmidler samt forskellige krydderier. På grund af den øgede surhedsgrad af gastrisk juice, bør skålen ikke misbruges til lidelser i fordøjelsessfæren samt med hyppig diarré. Et surt produkt øger kun gasproduktionen og forårsager halsbrand.\nI den akutte fase af gastritis eller mavesår er sure fødevarer strengt kontraindiceret. Derudover er kålen, der er tale om, farlig for mennesker, der lider af sygdomme i bugspytkirtlen og skjoldbruskkirtlerne, nyrerne og leveren: i sådanne tilfælde vil produktet intensivere ubehagelige symptomer.\nEn anden advarsel, når man indtager syltede grøntsager, er hjerteproblemer - hypertension, kronisk hjertesvigt og andre.\nKan surkål ammes?\nIfølge lægerne er den præsenterede skål svært at tilskrive en helt ufarlig for fordøjelsen af den nyfødte. Denne snack kan føre til konkrete problemer med børnenes mave - øger sandsynligheden for gas og kolik. Vigtigt! Prøv ikke at spise surkål i sin rene form, indtil dit barn er seks måneder gammelt. Indtast dette produkt bedre i din menu som en del af forskellige retter. Til tilberedning af denne skål er det sædvanligt at bruge hvidkål. Læger anbefaler ikke at spise denne sort til ny mynte mødre på et tidspunkt, hvor kroppen kun tilpasser sig usædvanlige forhold.\nImidlertid giver en fuldstændig afvisning af syltede grøntsager i hele ammeperioden ikke mening. Hvis du følger reglerne for opbevaring af saltet kål, mister det ikke sin fordel i 8 måneder. For første gang kan du prøve denne snack med marsvin ikke tidligere end 3-4 måneder efter babyens fødsel.\nI kosten til en ammende mor skal syltede grøntsager indtastes med forsigtighed. Tilsæt de mindste portioner af produktet til vinaigrette og andre salater, såvel som til supper og bouillon.\nDet vil være nyttigt for dig at finde ud af funktionerne ved brugen af surkål i pancreatitis.\nEfter det første måltid med en salt grøntsag, skal du overvåge, hvordan dit barns krop reagerer på denne innovation. Hvis der findes et udslæt, oppustethed eller andre uønskede fænomener, skal du nægte sådanne fødevarer i mindst seks måneder eller indtil laktationsperioden er slut.\nHvis babyens mave-tarmkanal reagerede positivt på en ny skål (de næste to dage var der ingen allergi eller andre ubehagelige fænomener), kan du lejlighedsvis medtage produktet i din menu.\nTips til en ammende mor til brug af surkål:\nSpis salte grøntsager kun hjemmelavet, fordi butiksenalogen ofte indeholder eddike, hvilket ikke giver nogen fordel for børnenes krop og er kontraindiceret af børnelæger. At lave denne snack med dine egne hænder er ret vanskeligt. I henhold til opskriften fermenteres grøntsagen på grund af mælkesyre, dannet under fermenteringen af spiseligt salt og kornet sukker fra kålsaft. I tillæg til salt og sukker behøver følgelig ingen andre krydderier, krydderier og syrer bruges.\nGulerødder og tyttebær kan tilsættes forretteren som yderligere gavnlige ingredienser.\nVask grøntsager godt inden tilberedning.\nJo større du hakker kålhovedet, desto større bliver antallet af nyttige elementer i det.\nHvis det er vanskeligt for dig at opgive den sure grøntsag i sin rene form, tilsæt spisskummen til den færdige snack - det vil tjene som en god forebyggelse af gasdannelse. Og for at fjerne overskydende salt, før brug, vask kålen med koldt vand eller hæld vegetabilsk olie i.\nVigtigt! Til startkål tilrådes det at tage emaljerede eller glasskåle. Det er bedre at nægte metalbeholdere, da dette materiale oxideres under gæring.\nVed at følge tipene ovenfor vil du undgå nyfødte sundhedsmæssige problemer. Og hvis krummerorganismen normalt har accepteret en ny skål, vil den berige din kost og forbedre dit helbred.


ChelRimme.Net: New haircut..\nSå blev jeg endelig klippet i går! Gud hvor var det lækkert! Dog er det lige noget man skal vænne sig til efter at halvdelen af ens hår er forsvundet. Men her får i lige nogle billeder :D\nFør jeg blev klippet hofte længde.\nSå forsvandt der en masse hår!! :o\nOg sådan kom det efterfølgende til at se ud nu lige knapt og nap skulderblads længde ;)\nI processen blev der også lige ordnet bryn men hvor er det dejligt endelig at have fået ordnet det! Det skal lige siges mit hår er stadig brunt! Selvom det godt kan se en smule rødt ud på et af billederne ;)\nIndsendt af Michelle Pilgaard Rimme kl. 21.12.00\nEtiketter: Hverdagen, Skønhed


capgemini.dk / Udforsk / Nyheder / Ny Team Manager i Digital Assurance & Testing\nVallensbæk, 1. juni 2019 - Thomas Oxbøll tiltræder som ny Team Manager i Digital Assurance & Testing teamet hos Capgemini i Vallensbæk. Han kommer fra en stilling som Head of Quality & Test i PensionDanmark.\nThomas er 52 år og har en lederuddannelse fra Forsvaret, hvor han har arbejdet i over 20 år, efterfulgt af stillinger som senior testkonsulent i Testhuset, teamleder og afdelingsleder i SDC og senest kvalitetschef i PensionDanmark.\nMed ansættelsen får Capgemini en yderst stærk profil, som har over 20 års erfaring med QA, testledelse, udvikling af testmetoder og kvalitetsløsninger.\nSelv beskriver Thomas sin profil som løsnings- og målorienteret, energisk og ambitiøs: ”Mine kerneværdier er baseret på at levere kvalitetssikrede resultater gennem synlig ledelse og god people-management, der hurtigt og effektivt skaber værdi.”\nMed sin ekspertise inden for kvalitetssikring og værdiskabende digitale løsninger og mange års erfaring med testarbejde og -ledelse får Thomas en central rolle for fremtiden i Capgeminis Digital Assurance & Testing team.\n”Thomas er den helt rigtige profil til at drive og videreudvikle vores forretningsområde inden for DAnT i Østdanmark. Med ham ombord styrker vi teamet med endnu en ekspert til glæde for vores kunder og medarbejdere - og giver os samtidig mulighed for at styrke vores indsats yderligere indenfor rådgivning på Quality Assurance & Testing.” siger Maria Søndergaard, Head of Market Segment East.


26. maj 2016 by Fie Nielsen\nMennesket har brugt en hovedpude, til at sove på igennem mange år nu. Nogle vil endda mene, at vi har brugt hovedpude i flere århundrede. Og dette er der da også god grund til. For når vi sover med en hovedpude, er vi med til at optimere vores nattesøvn. Og vores nattesøvn er utrolig vigtig for os. For det er når vi sover, at vores kroppe restituerer.\nEn god pude er den halve lykke\nOg dette er en helt essentiel og livsnødvendig proces for os. Og derfor giver det da også kun mening, at forsøge at skabe gode rammer for denne proces. Blandt andet ved at sove med en hovedpude. Og når vi skal finde vores kommende hovedpude, er der da også nogle ting, som vi skal have med i vores overvejelser. Vi skal først og fremmest tage udgangspunkt i vores egne personlige og individuelle behov. Netop fordi at vi er forskellige af bygning. Derfor skal vi kortlægge vores behov og finde en hovedpude, som imødekommer disse behov. Når vi skal finde en hovedpude, skal vi altså tage udgangspunkt i vores egne behov. Og her skal vi blandt andet se på, hvordan størrelsen af hovedpuden er. Hvordan formen på hovedpuden er. Hvilke materialer hovedpuden er lavet af. Og hvor varm eller kold hovedpuden er. Samt hvor hård eller blød hovedpuden er.\nFind en hovedpude som giver den bedste støtte\nAlle disse egenskaber, er nemlig med til at give dig en idé om, hvordan du vil ligge mest hensigtsmæssig på din kommende hovedpude. Og når du så skal finde din kommende hovedpude, skal du overveje hvordan du ligger om natten. Og hvordan disse egenskaber ved din kommende puder, kan være med til at give dig den bedste støtte. Du skal naturligvis også have i mente, hvilken slags madras du sover på også. For din madras kan også have indflydelse på, hvordan du ligger med hovedet på din hovedpude.\nDet er vigtigt for din søvnkvalitet, at du har de rette hovedpuder.\nThis entry was posted in Puder, Seng, Soveværelse and tagged god søvn, hovedpude, soveværelse, Tempur. Bookmark the permalink.\n← Hent inspiration til din altan i nabolaget\nNyd din cd-samling med en praktisk CD boks →\nOne thought on “Hvad du skal huske på når du skal vælge din hovedpude”\nPingback: Find den seng der passer dig og din søvn – elevationsseng eller springmadras?\nTime limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. 9 × otte =


The Clash - Sound System 11CD+DVD → Køb CDen billigt her - Gucca.dk\nFor første gang samles The Clash's remasterede værker i én stor, fantastisk udgivelse! Pakket i en boombox designet af Paul Simonon får du her bl.a. bandets skælsættende albummer i deres... Læs mere.\nFor første gang samles The Clash's remasterede værker i én stor, fantastisk udgivelse!\nPakket i en boombox designet af Paul Simonon får du her bl.a. bandets skælsættende albummer i deres originale 8-disk format og nyligt remastered af The Clash. Dertil samler kollektionen yderligere 3 disketter med demoer, sjældenheder og B-sider, der samler i alt 11 CD'er.\nSammen med alle disser CD'er byder sættet også på en DVD med hidtil usete optagelser af både Don Letts og Julien Temple, originale promo-videoer og liveoptagelser, genoptryk af bandets oprindelige 'Armagideon Times' fanzine, samt en helt ny udgave kurateret og designet af Paul Simonon.\nSom prikken over i'et indeholder kollektionen også merchandise i form af hunde tags, badges, klistermærker og en eksklusiv Clash-plakat.\n3CD'er med Demoer, rariteter og B-sider.\nCD 1 - The Clash\n01: Janie Jones\n02: remote control\n03: I'm so bored with the U.S.A.\n04: white riot\n05: hate & war\n08: London's burning\n09: career opportunities\n11: protex blue\n12: police & thieves\n13: 48 hours\nCD 2 - Give 'Em Enough Rope\n01: safe european home\n02: english civil war\n03: Tommy gun\n04: Julie's been working for the drug squad\n05: last gang in town\n06: guns on the roof\n07: drug-stabbing time\n08: stay free\n10: all the young punks (new boots and contracts)\nCD 3 & 4 - London Calling\n14: the card cheat\nCD 5, 6 & 7 - Sandinista\n02: Hitsville U.K.\n03: junco partner\n04: Ivan meets G.I.Joe\n05: the leader\n06: something about England\n07: rebel waltz\n08: look here\n09: the crooked beat\n10: somebody got murdered\n12: one more dub\n13: lightning strikes (not once but twice)\n14: up in heaven (not only here)\n15: corner soul\n16: let's go crazy\n17: if music could talk\n18: the sound of sinners\n19: police on my back\n20: midnight log\n21: the equaliser\n22: the call up\n23: Washington bullets\n25: lose this skin\n26: Charlie don't surf\n27: mensforth hill\n28: junkie slip\n29: Kingston advice\n30: the street parade\n31: version city\n32: living in fame\n33: silicone on sapphire\n34: version parcner\n35: career opportunities\n36: shepherds delight\nCD 8 - Combat Rock\nCD 9 - Demoer, rariteter og B-sider\n01: White Riot (Single version)\n02: 1977 (B-side)\n03: Listen (Capital Radio EP) / Interviews (Capital Radio EP)\n04: Capital Radio (Capital Radio EP)\n05: London’s Burning (Live B-side Remote Control)\n06: Complete Control (Single version)\n07: City Of The Dead (B-side)\n08: Clash City Rockers (Original single version)\n09: Jail Guitar Doors (B-side)\n10: White Man In Hammersmith Palais (A-side)\n11: The Prisoner (B-side)\n12: 1-2 Crush On You (B-side Tommy Gun)\n13: Time Is Tight (Black Market Clash)\n14: Pressure Drop (B-side English Civil War)\n15: I Fought The Law (Cost Of Living EP)\n16: Groovy Times (Cost Of Living EP)\n17: Gates Of The West (Cost Of Living EP)\n18: Capital Radio (Cost Of Living EP)\n19: Armagideon Time\n20: Bankrobber (A-side)\n21: Rockers Galore On A UK Tour (B-side)\nCD 10 - Demoer, rariteter og B-sider\n01: Magnificent Dance (12”) 5:36 (available on Singles box set)\n02: Midnight To Stevens (Outtake)\n03: Radio One (B-side Hitsville UK)\n04: Stop The World (B-side The Call Up)\n05: The Cool Out (US 12” B-side of The Call Up)\n06: This Is Radio Clash (A-side)\n07: This Is Radio Clash (B-side 7” – different lyrics)\n08: First Night Back In London (B-side Know Your Rights)\n09: Rock The Casbah (Bob Clearmountain 12” mix) – PREVIOUSLY UNRELEASED\n10: Long Time Jerk (B-side Rock The Casbah)\n11: The Beautiful People Are Ugly Too (Outtake) – PREVIOUSLY UNRELEASED\n12: Idle In Kangaroo Court (Outtake listed as Kill Time) – PREVIOUSLY UNRELEASED\n13: Ghetto Defendant (Extended version – unedited) – PREVIOUSLY UNRELEASED\n14: Cool Confusion (B-side Should I Stay Or Should I Go 7”)\n15: Sean Flynn (Extended ‘Marcus Music’ version) – PREVIOUSLY UNRELEASED\n16: Straight To Hell (Extended unedited version from Clash On Broadway) – PREVIOUSLY UNRELEASED\nCD 11 - Demoer, rariteter og B-sider\nBeaconsfield Film School 1976 sessions\n01: I’m So Bored With The USA\n02: London’s Burning – PREVIOUSLY UNRELEASED\n03: White Riot\n04: 1977 – PREVIOUSLY UNRELEASED\nPolydor Demos - November 1976\n06: Career Opportunities\n07: London’s Burning – PREVIOUSLY UNRELEASED\n08: 1977 – PREVIOUSLY UNRELEASED\n09: White Riot – PREVIOUSLY UNRELEASED\nLive at The Lyceum, London 28 December 1978\n10: City Of The Dead\n11: Jail Guitar Doors – PREVIOUSLY UNRELEASED\n12: English Civil War\n13: Stay Free – PREVIOUSLY UNRELEASED\n14: Cheapstakes – PREVIOUSLY UNRELEASED\n01: Julien Temple Archive – 6:20\n02: White Riot Interview – 7:10\n03: Promo and interviews with Tony Parsons\n04: 1977 1:87\n05: White Riot 1:48\n06: London’s Burning 2:05\n07: Sussex University 1977\n08: Don Letts Super 8 Medley 11:40\n09: Clash On Broadway – 19:50\n10: Promo Videos\nSikkerhed i Internethandel anser vi som essentiel, og den er derfor altid i fokus hos Gucca.dk. NETS er den primære garanti for sikker betaling på Internettet, og vores betalingsløsning er selvfølgelig NETS godkendt. Derfor er handel og betaling online altid fuldstændig sikkert hos os.\nDer er ingen begrænsninger i returretten. Vi giver 30 dages returret på alle produkter. Såfremt du skulle fortryde købet, og ikke måtte ønske at beholde din vare, kan du sende din vare retur til os uden dårlig samvittighed, og efterfølgende vil vi sørge for, at dine penge bliver refunderet. Inden du sender din returvare tilbage, er det en fordel, at kontakte os først.\nFor Gucca er det meget vigtigt, at du får tilsendt din vare så hurtigt og sikkert som muligt. Helt konkret sender vi varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Du kan se den præcise lagerstatus på det enkelte produkt. Er du stadigvæk i tvivl om leveringstiden eller en vares lagerstatus, så tag fat i os.\nDet er muligt at vælge blandt mange typer betalinger, når du handler hos Gucca. Her skal du selvfølgelig benytte den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsformer du benytter, så kan du altid handle trygt og sikkert hos os. Klik på efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder du kan benytte. Vær opmærksom på, at betalingskort har den fordel, at det først er på dagen hvor vi afsender dit produkt, at pengene hæves fra din bankkonto.\nHar du spørgsmål, eller opstår der problemer i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, er du selvfølgelig altid velkommen til at tage kontakt til os. Mellem 10-15 på hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nHandler du hos os, har du altid mulighed for at følge ordren, fra den sendes fra vores lager, og til den er dig i hænde. Når du har betalt og modtaget din kvittering, får du mulighed for at få adgang til din egen ordreside. På ordresiden har du mulighed for at følge med i, hvornår din pakke er blevet sendt afsted. Når forsendelsen forlader vores lager og er på vej, får du en mail fra os.\nSound System (11Cd+Dvd), Cd\nDin anmeldelse af The Clash - Sound System\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_11cd+dvd path__forside path__cd path__rock path__theclash path__theclashsoundsystem\n129,95 krThe Clash - London Calling - Remastered - Cd