Formandens beretning ved PD Danske Lokalavisers årsmøde i Brabrand, 9. maj PDF\nFormandens beretning ved PD Danske Lokalavisers årsmøde i Brabrand, 9. maj 2014\nDownload "Formandens beretning ved PD Danske Lokalavisers årsmøde i Brabrand, 9. maj 2014"\n1 Formandens beretning ved PD Danske Lokalavisers årsmøde i Brabrand, 9. maj 2014 I stedet for den traditionelle indledning vil jeg i år lægge ud med et centralt emne for branchen, som vi i PD Danske Lokalavisers bestyrelse tror, der bliver fokus på. Ikke af lyst - desværre, men af nød. Emnet er fællesskab, samarbejde og fornuft, og skal opfattes som et forsøg på at få flere til at arbejde positivt for den trykte presse og - ved samarbejde og sund fornuft - at medvirke til at skabe bedre økonomi på vore blade. Kun derved får vi råd og mulighed for at fremstille bedre ugeaviser til gavn for læsere og annoncører. Når emnet er aktuelt, er det fordi vi ofte hører, at ugeaviser og trykte medier i det hele taget er noget som ikke har lang tid igen. Men de der råber højest herom er ofte personer som udelukkende arbejder med digitale medier - og forsøger at skabe sig et levebrød herved. I PD Danske Lokalaviser tror vi på, at den trykte ugeavis vil udkomme endnu mange år ud i fremtiden. Vi undervurderer naturligvis ikke de nye medier på nettet, og mener selvfølgelig også, at der skal være plads til dem, men derfra og til at kaste os selv i graven, er der et stykke vej. Det synspunkt styrkes vi i når vi taler med læserne. Eller hvis det uheldige sker, at budet glemmer at aflevere avisen. Den lokale ugeavis er populær, fordi den med sit indhold af artikler og annoncer fra nærområdet opfylder et behov som de fleste har brug for at få dækket. At ugeavisbranchen er under pres på indtægtssiden fornægter vi ikke. Der er bare den hage ved det, at det er branchen selv, der har skabt dette pres. Det er blevet købers marked når der gives pct. i rabat og enhver kan sige sig selv, at noget er rivende galt. Ingen virksomhed eller detailhandler kan leve af at give så store rabatter hver dag heller ikke ugeaviserne noget andet er, hvad man gør nogle få gange om året i forbindelse med en bestemt kampagne. Det svarer til, at en forretning holder udsalg, men ingen kan leve af at holde udsalg hver dag med alle varer på hylderne sat til alt for lave priser. Det er derfor vi skal have fællesskab. Det er derfor vi skal samarbejde, og det er derfor vi skal handle med fornuft, så der også fremadrettet er plads til de efterhånden få trykte dagblade og ugeaviser, der er tilbage. Når vi spørger læserne vil de fleste stadig gerne modtage papiravisen også selv om de godt kan se det smarte i at have en avis på en tablet eller på mobiltelefonen. Men rigtig mange siger stadig, at de helst vil læse avisen på papir frem for på en computerskærm.\n2 I PD Danske Lokalaviser vil vi gerne lægge op til samarbejde i branchen et fornuftigt samarbejde, som ikke kun går på at tilbyde laveste pris, men hvor der også skeles til at det er gode aviser, som læserne tager vel imod og får udbytte af. Den hurtigste vej til næste annonce fra en kunde er, når han eller hun kan mærke, at det giver resultat at annoncere i ugeavisen. Det sker kun hvis avisen har læsere. Læsere kommer af gode aviser. Og gode aviser skabes ved hjælp af god økonomi. Siden årsmødet 2013 Der er sket meget siden vi sidst var samlet til årsmøde her i Brabrand. Vi har f. eks. fået et nyt medlem Gråsten Avis, repræsenteret ved Gunnar Hattesen. Og en ugeavis mere er på vej. Velkommen. PD Danske Lokalaviser har nu 55 ugeaviser som medlemmer. Vi er alle blevet aktionærer eller tilbudt at blive det i salgsselskabet De Lokale Ugeaviser, som efter syv år i foreningsregi, nu er skilt ud i et selvstændigt selskab der skal leve sit helt eget liv med 11 medarbejdere. Det går så godt, at aktionærerne allerede efter første år med det nye selskab kan se frem til en udbetaling af et overskud på ca. én million kroner. Der var generalforsamling i København i onsdags, hvor det blev besluttet at foretage denne udbetaling og det kommer alle PDmedlemmer i 2013 dobbelt til gode, fordi PD også efter beslutningen på generalforsamlingen sidste år tilbød at udbetale et bonusbeløb som svarer til købet af én aktie pr. medlemsavis. Det var et genialt træk, som også gjorde tingene lettere hos De Lokale Ugeaviser, der i dag er salgsorganisation for 210 blade. Der har i regeringen været arbejdet med et forslag om reklameafgift, men sådan at lokale ugeaviser fritages. Det kan give et boost i annoncesalget og annoncørerne har da også ved flere lejligheder rørt på sig. Behandlingen af forslaget trækker ud og er strandet hos EU i Bruxelles. Sagsbehandlerne siger, at vi kan vente svar i , men det er langt fra sikkert, at det store arbejde, som især Danske Mediers ugeaviskonsulent Adam Rue har udført, kommer til at bære frugt for branchen. Senest er der så fremsat et lovforslag om, at tvangsauktioner skal annonceres på internettet frem for i dagbladene som advokaterne hidtil har haft pligt til. Forslaget er fremsat i et forsøg på at skaffe øget interesse for disse tvangsauktioner, og for at billiggøre annonceringen. Bliver forslaget til lov kan vi håbe, at advokatstanden også vil få øje på ugeaviserne som det rigtige segment til at skabe øget interesse for hushandel på tvangsauktion. Øget interesse giver højere bud og dermed økonomiske lettelser for boligejere og långivere. Det kan blive et samfundsmæssigt godt træk. Og der kan blive øget omsætning til PD-aviserne. PD Danske Lokalaviser har forsøgt at skubbe lidt til udviklingen på dette område med en henvendelse til advokatstanden. Vi har holdt PD-seminar i Brande. Dette seminar er blevet en fast tradition. I 2013 var det især det redaktionelle indhold i ugeavisen, der var fokus på, men også reklameafgiften. Det var et godt arrangement, hvor alle fik noget med hjem. Og for\n3 PD Danske Lokalavisers medlemmer var seminaret stort set gratis. I februar 2014 var emnet på seminaret salgsoptimering. Guldkornene føg rundt i lokalet og var lige til at samle op. Her havde vi også et indlæg ved direktør Lars Winther, DLU, som i øvrigt fik en opgave med hjem. Det var at opfylde et ønske om brugbare egenannoncer til ugeaviserne. Ønsket er opfyldt alle blade fik resultatet tilsendt fra hovedkontoret i København for to uger siden. Nu er det så op til hver enkelt ugeavis, at anvende disse egenannoncer. De fleste ugeaviser oplevede en lille tilbagegang i salget i Gennemsnittet på landsplan var 4,3 pct.. DLU holdt stort set budgettet med et samlet salg på næsten 110 mio. kr. Heraf modtog de rene PD-blade en omsætning på kr., hvilket dog var lidt mindre end i PD Danske Lokalaviser arbejder tæt sammen med DLU, bl. a. omkring kontoret her i Brabrand som er bemandet af konsulent Ole Kristensen. Vi er repræsenteret i DLUs bestyrelse og er vidne til og medbestemmende omkring den politik, der bliver ført i salgsarbejdet. Det er ikke nogen nem opgave - for alle blade vil gerne have mere omsætning, men det er jo kunden/annoncøren som i sidste ende bestemmer, og derfor bliver der af og til valgt nogle blade fra på medieplanen. For os er det naturligvis uforståeligt, men for betaleren (kunden) er det almindelig logik. Lars Winther har regnet ud, at hvis en kunde skal dække hele Danmark, så skal der annonceres i 129 ugeaviser. Det koster for en helside knap en mio. kr. efter 45 pct. rabat. Det giver dækning, men absolut ikke den bedste dækning. Vi er også repræsenteret i bestyrelsen for brancheorganisationen Danske Medier og i Ugeavisernes fagudvalg. Brancheorganisationen arbejder overordnet for knap 400 virksomheder med omkring 1000 medier. Ugeavisernes fagudvalg arbejder målrettet for vore medier og har konsulent Adam Rue som fast sekretær. Der er firefem årlige møder, hvor der udelukkende drøftes forhold som omhandler ugeaviserne og der bliver udført et stort lobbyarbejde omkring reklameafgift, distribution, ophavsret, uddannelse, oplagskontrol, læsertal og meget mere. Hvert år uddeles Ugeavisernes Årspris, og i de senere år har nogle af PD Danske Lokalavisers medlemsblade været blandt de som blev præmieret. Det borger for kvalitet, og prisen er tillige et skulderklap til udgivere og medarbejdere på bladene. Danske Medier arrangerer hvert år omkring 40 kurser/seminarer, som er målrettet hele branchen. Her er vore medlemmer desværre alt for beskedne til at deltage det er meget få fra vores kreds der melder sig til en både faglig og kollegial oplevelse, men bestyrelsen vil gerne opfordre flere til at tage imod tilbuddene. Danske Medier har i øvrigt taget en tråd op, som vi i PD Danske Lokalaviser har været alt for dårlige til. Danske Medier har fra februar i år lavet et særligt elektronisk nyhedsbrev målrettet ugeaviserne. Det udkommer/udsendes én gang hver måned og redigeres af journalistisk direktør Christian Kirkegaard i Pressens Hus. Udover det obligatoriske stof finder og bringer Christian Kirkegaard gerne de\n4 små sidehistorier og han er opmærksom på nyheder fra og om PD Danske Lokalaviser. Er der nogle i vores kreds, som ikke modtager månedsbrevet pr. mail opfordrer vi til at kontakte Pressens Hus. Sidste år blev der ændret på kontingentopkrævningen. PD Danske Lokalaviser nedsatte kontingentet. Det er desuden blevet billigere at være med i Dansk Oplagskontrol og læserundersøgelsen. Grundkontingentet til DLU er det samme, men i år udbetales overskud. Til gengæld bliver det dyrere at være medlem af Danske Medier i alt ca kr. årligt for en almindelig ugeavis med en omsætning op til 25 mio. kr. Her er det vigtigt at huske på, at man som medlem får noget for kontingentet og har mulighed for at gøre brug af mange af de faciliteter der findes i Pressens Hus. Altså: Man står ikke alene, hvis man løber ind i et branchemæssigt problem. Mange af vore medlemmer er også pr. tradition medlem af De Grafiske. Men de Grafiske lukker som bekendt ned som organisation 1. juli i år. Vi har lejet os ind i De Grafiskes hus her i Brabrand og er opsagt med udgangen af juli. Derfor har bestyrelsen i dag besluttet at flytte til et nyt lejemål på Klamsagervej. Samtidig mister vi også vores dygtige deltidsbogholder og altmuligkvinde Tove Pedersen, som vi hidtil har lejet på timebasis hos De Grafiske. Det bliver et tab, men bestyrelsen arbejder med en model, så der også fortsat er styr på indtægter og udgifter i foreningen. Med De Grafiskes lukning forsvinder en næsten 100 år gammel organisation, som har stået fadder til Provinsens Distriktsblade, der senere blev til PD Danske Lokalaviser. Det er 40 år siden til efteråret og i bestyrelsen leder vi efter en måde at markere dette jubilæum på. Med lukningen forsvinder også De Grafiskes medlemsblad, hvor vi hidtil - mod betaling af kr. pr. år - har fået stillet spalteplads til rådighed. De penge sparer vi. 13. juni tages endelig afsked med De Grafiske, men jeg vil gerne allerede her i dag sige tak for godt samarbejde med både de ansatte på kontoret og bestyrelsen gennem mange år. Jeg har forsøgt at give et lille indblik i arbejdet gennem året. Vi lever i en tid med forandringer og det har trukket tænder ud at skulle deltage i møder og ikke mindst at skulle sætte sig ind i tingene. Meget af det som vi tager som en selvfølge hjemme på avisen, ligger der et stort arbejde bag i organisationerne. Det kan være interessant og tidkrævende, men det er vigtigt, at vi som ugeaviser er repræsenteret og er med til at præge tingene, så vi ikke bliver løbet over ende. Desværre oplever vi, at mange løber skrigende bort, når man spørger dem om de vil deltage i et stykke foreningsarbejde. Jeg vil gerne opfordre til, at vi får nogle flere med i arbejdet - og i fællesskabet også de yngre som skal føre aviserne videre. Når først man kommer i gang bliver man som regel bidt af det. Det er nemlig ikke kun hårdt ulønnet arbejde. Der følger også oplevelser og indsigt med og man bliver en del af et netværk. Det er vigtigt i dag.\n5 Jeg vil gerne slutte med at rette en tak til vore to ansatte Ole Kristensen og Tove Pedersen, men også til bestyrelseskollegerne og alle samarbejdspartnere, ikke mindst DLU og i Pressens Hus, for godt samarbejde i årets løb. Og hermed vil jeg bede dirigenten om at sætte beretningen til debat og eventuel godkendelse. Thorkil Christensen\nDILFs 53. generalforsamling DILF Vesterbrogade 149, København V. 27. april 2015 Referat\nDILFs 53. generalforsamling DILF Vesterbrogade 149, København V. 27. april 2015 Referat Formanden for DILF, Anders Høegh, bød velkommen til de fremmødte. 1. Valg af dirigent Bestyrelsen foreslog bestyrelsesmedlem,\nADVERTORIALS - hvor går grænsen mellem reklame og journalistik?\nADVERTORIALS - hvor går grænsen mellem reklame og journalistik? MEDLEMSMØDE I DANSK FORENING FOR MARKEDSFØRINGSRET 3. MAJ 2016 SØREN SANDFELD JAKOBSEN PROFESSOR, PH.D. JURIDISK INSTITUT Agenda Hvad er\nGratis tandeftersyn til 18-25-årige\nd - n y t n r. 2 M a j 2 0 1 3 Gratis tandeftersyn til 18-25-årige n Side 2 Solid økonomi og fortsat flere medlemmer n Side 3 Information fra Sygeforsikringen " danmark" Ferietid er rejsetid n Side 5 Børn\nFormand Jørgen Egeskovs tale ved DTLs arbejdsgiverforenings generalforsamling 25. maj 2013\nFormand Jørgen Egeskovs tale ved DTLs arbejdsgiverforenings generalforsamling 25. maj 2013 Indledning (og kontingentstigning) Som de fleste af jer ved, er DTLs arbejdsgiverforening et frivilligt tilbud\nDGI Bornholm. På rette vej med foreningsarbejdet\nPå rette vej med foreningsarbejdet DGI Bornholm I DGI Bornholm hjælper vi foreningerne mod nye oplevelser. I denne folder fortæller vi om nogle af de fordele, man kan opnå som medlem af DGI. www.dgi.dk/bornholm\nReferat af GENERALFORSAMLING i Jydsk Naturhistorisk Forening mandag 8. februar 2016 kl. 19-20 på Naturhistorisk Museum i Århus. 1. Valg af dirigent. Eigil Holm blev valgt som dirigent 2. Bestyrelsens beretning.\nÅbent for forslag fra medlemmerne\nd - n y t n r. 3 s e p t e m b e r 2 0 1 3 Åbent for forslag fra medlemmerne n Side 2 Skolestart: Er dit barn ulykkesforsikret? n Side 4 Information fra Sygeforsikringen " danmark" Kontakt via nettet vinder\nBatterirapport. - en del af byen\nBatterirapport 2015 1 - en del af byen Indhold Forord... 3 Aktiviteter i 2015... 4 Kommunernes egne ordninger... 5 Indsamlingsresultater i 2015... 6 Økonomi... 8 Planlagte aktiviteter i 2016... 9 2 Forord\n150 mio. kroner til GF s bilister Luk op og se overskuddet i netop din klub\nInvitation til generalforsamling 150 mio. kroner til GF s bilister Luk op og se overskuddet i netop din klub Klubnyt GF Fyn Overgade 34 5000 Odense C Tlf. 66 17 88 17 Odensevej 175 5500 Middelfart Tlf.\nVedtægter for Forening for Gratis Internet via Vedvarende Energi\nVedtægter for Forening for Gratis Internet via Vedvarende Energi 1 NAVN OG HJEMSTED Foreningens navn er Forening for Gratis Internet via Vedvarende Energi Foreningen har hjemsted i Hvidovre Kommune 2 FORMÅL\nvedtægter Vedtægter Mondo A/S Cvr nr. 27 09 42 95 Mondo A/S Selskabsmeddelelse nr. 11, 2009 København, 12.marts 2009\nSelskabsmeddelelse nr. 11, 2009 København, 12.marts 2009 Vedtægter Mondo A/S vedtægter Mondo A/S Cvr nr. 27 09 42 95 12. marts 2009 Mondo A/S Vedtægter Mondo A/S. Side 1 af 8 1 navn 1.1 Selskabets navn\nTelefoninterview med Carsten Munk. Telefoninterview med importøren Carsten Munk fra The Earth Collection den. 4.03.2013\nBilag 3 Bilag 3.1 Telefoninterview Telefoninterview med Carsten Munk Telefoninterview med importøren Carsten Munk fra The Earth Collection den. 4.03.2013 5 C= Carsten Munk, A= Anne Pedersen, J= Josephine\nRapport over projektet: afsætningsfremme for Nordmannsgran i Tyskland, Schweiz og Østrig\nRapport over projektet: afsætningsfremme for Nordmannsgran i Tyskland, Schweiz og Østrig Endelig rapport over udførelsen af de gennemførte foranstaltninger. Formålet I forlængelse af de tidligere gennemførte\nGeneralforsamling i Grundejerforeningen Musvågevej\nGeneralforsamling i Grundejerforeningen Musvågevej 5. marts 2016 Bestyrelsens beretning 2.1 Bestyrelsen, som den ser ud i dag Formand: Niels Bloch Musvågevej 52 Ikke på valg Kasserer: Kai Jensen Musvågevej\nAnnette Vilhelmsen (SF) og Henrik Klitvad (DTF) til FTU Event i Rosengårdcentret. Spil med Play & Stay-bolde i Vedbæk Tennisklub\nT ennissportens Dag er Dansk Tennis Forbunds årlige landsdækkende event, der har til formål at gøre danskerne opmærksomme på tennissporten og skaffe nye medlemmer til de danske tennisklubber. Konceptet\nÅbent for beboerhenvendelser mellem kl. 18:30 til 19:00. Dagsorden Referat Aktion Automatforeningen\nAfdelingsbestyrelsesmøde. Møde: onsdag den 6. februar kl. 18:30 Mødested: Afdelingsbestyrelsens kontor Åbent for beboerhenvendelser mellem kl. 18:30 til 19:00 Bestyrelsen: Marianne, Flemming, Birthe, Rita\nSÅ ER DET SLUT MED PAPIR\nSÅ ER DET SLUT PREBEN MEJER Direktør for Innovation Lab MED PAPIR 8 SYSTIMES Fremtidens forlag må simpelthen leve og ånde i en elektronisk verden. En diskussion af undervisningsteknologi ville vel ikke\nReferat af Vallensbæk Rulleskøjteklub bestyrelsesmøde 24/06.2008\nReferat af Vallensbæk Rulleskøjteklub bestyrelsesmøde 24/06.2008 Til stede: Henrik, Jesper, Pia, Leni,, Tina og Karin Vært: Leni og Børge Referent: Karin Emne Dialog Beslutning Ansvar Deadline Referat\nABAF NYT 18/2011 november 2011. Hvem kan få refusion og hvor fra? Alle virksomheder på det private\nABAF NYT 18/2011 november 2011 Hvem kan få refusion og hvor fra? Alle virksomheder på det private HUSK AT SØGE OM REFUSION FRA DA-BARSEL DER ER PENGE AT HENTE En undersøgelse viser, at mange virksomheder\nReferat generalforsamling i Grundejerforeningen Fursundparken lørdag d. 7. maj 2016 kl. 14.00 i Åsted Forsamlingshus Åstedet.\nReferat generalforsamling i Grundejerforeningen Fursundparken lørdag d. 7. maj 2016 kl. 14.00 i Åsted Forsamlingshus Åstedet. Ad 1: Valg af dirigent Christian Lauridsen valgt Ad 2: Valg af stemmetællere\nHVER TREDJE SELVSTÆNDIG HAR FOR LILLE PENSION\nHVER TREDJE SELVSTÆNDIG HAR FOR LILLE PENSION Denne analyse, lavet i dec. 2006, viser, at ca. 30 % af de organiserede små og mellemstore virksomheder har for lille eller ingen pension eller formue, selvom\nIndhentelse af tilbud: Opmærksomhedsskabende kampagne om virksomhedspartnerskabet\nIndhentelse af tilbud: Opmærksomhedsskabende kampagne om virksomhedspartnerskabet 7. marts 2016 Udlændinge-, Integrationsog Boligministeriet Styrelsen for International Rekruttering og Integration skal\nHenvendelse vedrørende inddrivelse af offentlig gæld\nSocialudvalget 2011-12 SOU alm. del Bilag 160 Offentligt Skatteudvalget 2011-12 SAU alm. del Bilag 15 Offentligt AARHUS Henvendelse vedrørende inddrivelse af offentlig gæld fra Den Sociale Retshjælp Den\nBilag til referat fra Ordinær Generalforsamling d. 17/4\nBilag til referat fra Ordinær Generalforsamling d. 17/4 Spørgsmål fra husejerne og tilhørende svar fra Bestyrelsen: 2. Bestyrelsens beretning for år 2015 v/formand John Bünger Svar: Spørgsmål fra salen:\nReferat af pløjeudvalgsmøde afholdt d. 19-11 på Landbo Limfjord i Skive\nViborg d. 22-11 2007 Referat af pløjeudvalgsmøde afholdt d. 19-11 på Landbo Limfjord i Skive Fremmødte: Christian Andersen, Claus Hansen, Henrik Franck, Hugo Kudsk, Jens Gudike, Jens Iversen, John Christensen,\nNote til pkt. 5 i dagsordenen ved bestyrelsesmødet den 11. oktober 2012 Fremtidigt samarbejde med Kommunikation og Sprog\nEt af bestyrelsens hovedformål er at Translatørforeningen overlever som forening. Disse noter omhandler tanker om dette formål og om nødvendigheden af disse forskellige tiltag. I løbet af de sidste år\nDimissionstale 2012 Kære 9. årgang, kære forældre, kære medarbejdere. Skoleåret 11-12 synger på sidste vers. På fredag sender vi alle elever og medarbejdere på sommerferie. I aften her ved dimissionsfesten\nReferat fra ordinær generalforsamling i European LifeCare Group A/S (tidligere Danske Lægers Vaccinations Service A/S)\nSøborg, den 31. maj 2016 Referat fra ordinær generalforsamling i European LifeCare Group A/S (tidligere Danske Lægers Vaccinations Service A/S) Generalforsamlingen blev afholdt på selskabets adresse den\nFormandens beretning Generalforsamling, Landsbyen, 13. april 2011 i Bramdrupdam Hallerne.\nFormandens beretning Generalforsamling, Landsbyen, 13. april 2011 i Bramdrupdam Hallerne. Dette er sket siden sidste generalforsamling. Generalforsamling 2010 Der var mødt 12 beboere op på generalforsamlingen\nGeneralforsamling i Skibelund Grundejerforening, den 27. juni 2015 Side 1. Referat\nGeneralforsamling i Skibelund Grundejerforening, den 27. juni 2015 Side 1 Referat 1. Dirigent Per (nr. 24). Generalforsamlingen er lovlig varslet erklæres lovlig og beslutningsdygtig 2. Valg af stemmetællere\nOpgaver Arbejdsgrupper Ansvarlig Beskrivelse Mål Økonomi\nOpgaver Arbejdsgrupper Ansvarlig Beskrivelse Mål Økonomi Stævneprogram kursus Træner og Hjælpetræner kursus på pistol Hvad bliver vi målt på Kriterie modellen? Drejebøger for aktiviteter Oplæring af IR\nOnsdag, den 15. marts 2006 kl. 18.00 i Pavillionen, Lystanlægget 1, Holstebro\nNyhedsbrev for Foreningen af Erhvervskvinder Herning marts 2006 Kære alle! Vi skal hermed have fornøjelsen at indkalde alle medlemmer til ordinær generalforsamling Onsdag, den 15. marts 2006 kl. 18.00\nværdi til danmark program\nværdi til danmark DANSK ENERGIS årsmøde 2011 program værdi til danmark Dagsorden repræsentantskabsmøde Dansk Energi Net kl. 09.30 Dansk Energi ser frem til at byde velkommen til årsmødet 2011. I år markerer\nHøringssvar fra. Udkast til Forslag til Lov om elektroniske cigaretter m.v.\nHøringssvar fra Udkast til Forslag til Lov om elektroniske cigaretter m.v. Indhold Indledende kommentarer... 1 Problematisk definition af e-cigaretter... 2 Høje gebyrer vil ødelægge branchen... 3 Forbud\nDer søges forsat fonde og andre samarbejdspartnere for nye initiativer og tilskud til eksisterende\nLandsmøde 2015 Bilag 2: Regnskab 2014, forventet regnskab 2015 og budget 2016 Bemærkninger til regnskab og budgetter Af Christina Kvist Rydahl, regnskabschef i Cyklistforbundet Regnskabet for 2014 udviste


Lyd og læringsmiljøer • Højer Møbler | Rum i bevægelse\nHøjer Møbler » Inspiration » Lyd og læringsmiljøer\nLyd og læringsmiljøer\njun 10, 2016 | Inspiration\nEfter en lang skoledag går mange elever hjem; ikke kun med ny viden men også med hovedpine på grund af det høje støjniveau. Der er mange muligheder for at minimere støjen ved at tænke lydabsoberende materialer ind i møbleringen i form af eksempelvis dupsko med filt, hjul med bløde gummibaner, bløde overflader, akustikpaneler på vægge og møbler. Ligeledes kan man ved hjælp at selve indretningen minimere støjen.\nHos Højer Møbler har vi ikke kun fokus på at absorbere støjen, men har ligeledes fokus på, hvordan vi i udviklingen af nye møbler kan minimere kilden til støjen. Vores unikke MUTE-bordplade viser i lydmålinger udført af DELTA, en tydelig forskel på 18 dB, i forhold til en standard bordplade. Til sammenligning vil en reduktion af et støjniveau med ca. 10 dB opleves som en halvering af støjen, og derfor er der med MUTE-bordpladen tale en tydelig reduktion af støjen.\nKontakt os for at høre mere om vores MUTE bordplade eller for at få rådgivning omkring, hvordan I kan minimere støjen hos jer.\nØvelse: Total stilhed\nAlle børn og voksne får udleveret et sæt høreværn, som de ifører sig i en aftalt tid, f.eks. 10 minutter, en halv eller en hel time, mens de læser hver for sig. Hvordan føles de rumlige rammer, når man ikke kan høre noget? Er det lettere eller sværere at koncentrere sig? Er det rart med total stilhed?\nDæmp støjen i skoler og daginstitutioner


Om Rosenlund Aktivitetshus - Aktiv pensionist i Herning Kommune\nPå Rosenlund Aktivitetshus vil vi gerne være det lokale samlingspunkt, for alle efterlønnere, pensionister og førtidspensionister. Vi ønsker, at Rosenlund er et sted, hvor alle er velkommen og hvor fælles oplevelser og samvær er i højsædet.\nEr du ny bruger, og kender du ikke Rosenlund Aktivitetshus, vil vi gerne vise dig rundt og fortælle dig om stedet. Du kan blot henvende dig til et af Centerrådets medlemmer eller aktivitetskoordinator Sally Mikkelsen.\nDette råd er med til at bestemme aktiviteter og arrangementer på stedet.\nSe hvem der er med i centerrådet.


Europas fremtid: Europa "er inde i en eksistentiel krise" (Guy Verhofstadt) - EuroparlTV\nEU-anliggender - 16-02-2017 - 06:30 - 02:05\n\n\n\n\n\n\nEuropa-Parlamentet har vedtaget et sæt på tre resolutioner om udforskning af den fremtidige udvikling af Den Europæiske Union. En af ordførerne, Guy Verhofstadt, forklarer, hvorfor det haster med at gennemføre en dybtgående reform på baggrund af de udfordringer, som EU står over for.\nEuropa står ved en korsvej og er inde i en eksistentiel krise. Ikke kun udenfor, men også inden i. Inden i trues vi af populister og nationalister. Udenfor er der Trump, der endda mener, at Europa vil gå yderligere i opløsning. Der er Putin, der ønsker at splitte Den Europæiske Union, og samtidig er der den ydre trussel fra politisk, radikal islam. Medlemsstaterne har altid frygtet en dybtgående reform af Unionen. Men lad os se virkeligheden i øjnene: de står alle med ryggen mod muren. Så det er nu, tiden er kommet til at reformere Den Europæiske Union og gøre den til en rigtig Union, og ikke en løs sammenslutning af nationalstater, der stadig er baseret på reglen om enstemmighed, og altid handler for lidt og for sent. Man kan ikke styre et kontinent som Europa, hvis der stadig skal indhentes godkendelse fra alle 28 medlemsstater. Så det er det første, der skal gøres. Derpå en mindre og mindre bureaukratisk reel europæisk regering, ikke en Kommission på 28, men en lille Kommission. Og så også en europæisk forsvarsunion, for der består en trussel fra lande uden for Unionen. Vi ser det i vores nabolag, i Ukraine, i Syrien. Vi har også brug for en europæisk grænse- og kystbevogtning. for reelt at kunne styre migrationsstrømmene. Jeg tror, at der ikke er nogen anden løsning for Europa end at gennemføre disse dybtgående reformer, som vi foreslår. For ellers vil vi gå yderligere i opløsning. Det er allerede sket med Brexit. Andre lande kunne følge. Vi ønsker ikke en række institutionelle reformer i Unionen, fordi vi kan lide institutionelle reformer. Vi ønsker dem, fordi vi mener, at vi vil få bedre instrumenter på europæisk plan til at møde den udfordring, som folk ser i dag.


Er der styr på selvangivelsen? - FDBR\nEr der styr på selvangivelsen?\n7. juni 2018 /i FDBR bloggen, selvangivelse, SKAT /af Administrator\nFristen for at selvangive for virksomheder er som bekendt 1. juli 2018 og på skat.dk/tastselv findes de oplysninger, SKAT allerede har om virksomheden. Men de skal jo tjekkes og ændres om nødvendigt og det kan give udfordringer.\nSkat tilbyder nogle hjælpemidler til virksomhederne ift. at få bogført og indberettet selvangivelsen og vi vil hermed gerne give informationen videre og samtidig fremhæve, at man kan få god hjælp til at bruge værktøjerne hos regnskabskonsulenterne og bogholderne – fx medlemmer af FDBR.\nSpecielt for nystartede virksomheder kan selvangivelsen være en stor mundfuld, og her har SKAT lavet et nyt site, skat.dk/start-up. Her er der især fokus på at guide og hjælpe med det, der ofte er svært for nystartede virksomheder.\nUdover start-up-sitet, har SKAT også lavet informationsvideoer og der er mulighed for tilmelding til webinar. Du kan finde information om det hele i nedenstående artikel, som SKAT har skrevet. Klik på linket for at downloade i pdf format.\nHar du bogføringen på plads, inden du selvangiver?\nHusk at du som medlem har adgang til revisorhotline også. Det kan du læse mere om her\nhttps://fdbr.dk/wp-content/uploads/2018/06/Grafik_selvangivelsen_SoMe.png 513 886 Administrator http://fdbr.dk/wp-content/uploads/2018/07/FDBR_enfold_logo-300x138.png Administrator2018-06-07 11:10:522018-06-07 11:12:09Er der styr på selvangivelsen?\nFDBR og GDPR – information og medlemsfordele Moms- og skattetjek – få indberettet de korrekte oplysninger til SKA...


Retsplejeloven § 172\nForside › Retsplejeloven › § 172\nRedaktører og redaktionelle medarbejdere ved et skrift, der er omfattet af § 1, nr. 1, i medieansvarsloven, har ikke pligt til at afgive vidneforklaring om:\n2) Hvem et billede forestiller, eller hvem der er genstand for omtale, når de pågældende har fået tilsagn om anonymitet. Sker der offentliggørelse, gælder vidnefritagelsen, blot identiteten ikke fremgår af teksten.\nRedaktører og redaktionelle medarbejdere ved et radio- eller fjernsynsforetagende, der er omfattet af § 1, nr. 2, i medieansvarsloven, har ikke pligt til at afgive vidneforklaring om:\n1) Hvem der er kilde til en oplysning eller forfatter til et værk, eller hvem der har optaget et fotografi eller frembragt en anden billedlig fremstilling. Udsendes oplysningen, værket m.v., er det en forudsætning for vidnefritagelsen, at kilden, forfatteren, fotografen eller fremstilleren ikke er identificeret i udsendelsen.\nVidnefritagelse som nævnt i stk. 1 og 2 gælder også andre, der i kraft af deres tilknytning til skriftet eller dets fremstilling eller deres tilknytning til radio- og fjernsynsforetagendet eller til fremstillingen af vedkommende udsendelse har fået kendskab til kildens, forfatterens eller den medvirkendes identitet.\nBestemmelserne i stk. 1-3 finder tilsvarende anvendelse for de massemedier, der er omfattet af § 1, nr. 3, i medieansvarsloven.\nAngår sagen en lovovertrædelse, som er af alvorlig karakter, og som efter loven kan medføre straf af fængsel i 4 år eller derover, kan retten dog pålægge de i stk. 1-4 nævnte personer vidnepligt, såfremt vidneførslen må antages at have afgørende betydning for sagens opklaring og hensynet til opklaringen klart overstiger massemediernes behov for at kunne beskytte deres kilder.\nRetten kan ligeledes pålægge de i stk. 1-4 nævnte personer vidnepligt, hvis sagen angår en overtrædelse af straffelovens §§ 152-152 c. Dette gælder dog ikke, hvis det må antages, at forfatteren eller kilden har villet afdække forhold, hvis offentliggørelse er af samfundsmæssig betydning.


Equipment as a Service (EaaS) giver dig store konkurrencefordele\nEquipment as a Service (forkortet EaaS) er en type abonnementsforretning, der er begyndt at vokse med stor fart indenfor B2B, ikke mindst i USA.\nVi kender i forvejen begreber som Software as a Service (SaaS), Platform as as Service (PaaS) og Infrastructure as a Service (IaaS).\nNu er turen kommet til også at udbyde maskiner og industrielt udstyr via abonnement. Dvs. at du i stedet for at sælge din maskine eller dit udstyr, tilbyder dine kunder at abonnere på det.\nKomplet EaaS abonnementspakke\nSelvfølgelig i en komplet abonnementspakke med månedlig eller årlig betaling, hvor du:\nKommer og stiller maskinen op hos dem\nLøbende servicerer maskinen for dem\nLynhurtigt kommer og reparerer den\nEventuelt stiller en erstatningsmaksine til rådighed for dem i reparationsperioden\nYder førsteklasses hotline og support\nTilbyder dem at skifte maskinen til en lignende helt ny maskine efter en aftalt periode\nWin win abonnementsfordele\nDet giver dine kunder nogle store fordele:\nEn fix og færdig løsning med fuld tryghed og fast pris\nStor fleksibilitet i forhold til at kunne skifte maskinen til en nyere model, f.eks. hvert tredje år\nEn lav abonnements- og servicebetaling i “bidder”, frem for en langt højere købspris.\nMen der er også store fordele ved det for din business, for du får:\nEt langt større salg af maskiner, fordi det er mere økonomisk overkommeligt for kunden at betale i små biddere, end at betale hele maskinen up front\nEn meget loyal kunde der løbende har brug for dine services\nEn fast og forudsigelig løbende abonnementsindtægt, som med stor sandsynlighed vil give dig en markant større fortjeneste over tid, end hvis du bare sælger maskinen\nEt dansk Equipment as a Service eksempel\nJeg har selv fornylig hjulpet en dansk industrivirksomhed med at udvikle en Equipment as a Service løsning. De sælger maskiner til en lang række lande, og har et ønske om at sælge flere maskiner, at knytte deres kunder tættere til sig og endelig at tjene flere penge pr. maskine.\nVi udviklede et EaaS-abonnementskoncept med en maskine og ovennævnte services inkluderet i pakken. Maskinen koster normalt 135.000 kroner ex moms og den månedlige abonnementsbetaling alt inklusiv blev fastsat til 9.500 kroner ex moms.\nMen det er jo skidt tænker du måske, fordi i stedet for at få 135.000 kroner upfront når de lander et salg, så får de kun 9.500 kroner. Det er korrekt, at på den korte bane kommer der ikke så mange penge i kassen som i den hidtidige salgsforretning. Og at det derfor kræver mere likvidietet at vækste forretningen.\nEaaS er en langt bedre forretning\nMen sådan en maskine holder i gennemsnit i 12 år, og 9.500 kroner pr. måned i 12 år giver virksomheden en indtægt på 1.368.000 kroner i maskinens leevtid.\nSelvom services og reparation fratrækkes, giver det en indtægt til virksomheden pr. maskine, der er MANGE gange større, end de får ved blot at sælge maskinen. SAMTIDIG med at de rent faktisk sælger mange flere maskiner, fordi kunderne oplever at prisen er mere overkommelig og at de får en større grad af service og fleskibilitet.\nMaskinen er rent faktisk tjent hjem igen på under fem måneder, og derefter er det “ren fortjeneste” for virksomheden måned efter måned, i takt med at de løbende abonnements-betalinger ruller ind. Kan du se perspektivet?\nMen spørger du måske: Hvad så hvis kunden vælger hvert tredje år at bytte sin maskine til en ny model. Hvis maskinen ellers ikke fejler noget eller er teknologisk outdatet, kan du sikkert få den ud at arbejde igen i en anden virksomhed via en ny EaaS-abonnements aftale. Muligvis til en mindre abonnementspris, hvilket gør din virksomheds fortjenste lidt mindre, men det vil stadig med garanti være en langt bedre forretning for dig, end hvis du blot sælger maskinen.\nFra ejerskab til adgang er en megatrend\nEn stor undersøgelse fra sommeren 2019 i 14 lande om vores forhold til ejerskab, viste at 57% af os ønsker at eje MINDRE end vi gør i dag. Vi ønsker ikke længere at binde kapital i eksempelvis biler. Vores behov er dybest set ikke at eje en bil, men at blive transporteret fra A til B.\nVi foretrækker at slippe for det ansvar der følger med ejerskabet – værditab, reparationer, services, forsikringer osv. I stedet ønsker vi at få friheden og fleksibiliten til nemt og ofte at kunne skifte bilen, og hele tiden have en nyere model.\nDet er en megatrend som f.eks. abonnements-ordningen Dribe tapper ind i. Og en megatrend som langt hen ad vejen kan overføres til B2B, og betyder at mange flere virksomheder med fordel kan udbyde deres maskiner og udstyr via en Equipment as a Service model, frem for bare at sælge det.\nEquipment as a Service vokser overalt\nAbonnementsforretninger skyder op overalt og worldwide i disse år, og Equipment as a Service er garanteret ikke det sidste “as-a-Service” fænomen vi har set.\nUanset hvilken branche du arbejder i, vil du med stor sandsynlighed på et tidspunkt opleve, at en eller flere af dine konkurrenter går abonnementsvejen, og derved får nogle store konkurrencemæssige first mover fordele.\nMed mindre selvfølgelig, at det er DIG der er proaktiv og som first mover får disse fordele, og overhaler dine konkurenter?\nHvis du har brug for hjælp og sparring til at skabe en succesfuld abonnementsforretning, kan jeg tilbyde dig en Exclusive Workshop.\nDet betyder, at jeg kommer ud i din virksomhed og sammen med dig og dit team hands-on udvikler en stærk abonnementsforretning.\nDu kan læse mere om Exclusive Workshop her.


Find en løsning på Livestreaming af foredrag her online – Sand And Fire\nForside\tIndustri og Erhverv\tFind en løsning på Livestreaming af foredrag her online\nFind en løsning på Livestreaming af foredrag her online\naf admin februar 6, 2021\nskrevet af admin februar 6, 2021\nLivestreaming af foredrag, er ikke nogen joke, især ikke i en tid, hvor man ikke kan være mange samlet. Livestreaming af foredrag er noget som i det mindste har reddet mange for, at gå ud af business og for kunder at miste noget som de har glædet sig til. Konferencer og lignende er ikke altid såv velsete, hvis det er man er mange folk samlet et sted. Så det kunne også sagtens være løsning, som man stod og havde brug for på et tidspunkt.\nlivestreaming af webinar er ligeledes også det som institutionerne har brug for i dag, og her online finder man den helt rette sammensætning af professionelle, som kan klare den opgave for en. På den måde sikrer man sig også, at der ikke kommer alle mulige tekniske problemer, når det er man så først går igang med undervisningen. Det er ofte en investering, som kan vise sig og være det hele værd, når man først er kommet af med materialet.\nProduktion der overgår konkurrencen\nMens livestreaming af konferencer findes brugbart et sted, er det slet ikke det andre leder efter i dag. Der er nok som står og skal have lavet en form for reklamefilm, som man ikke selv kan skyde til, og det er alt andet lige også noget af det, som man kan forvente bliver meget nemmere for en og finde den helt rette løsning til, hvis det er man går på nettet i dag. Her kan man få alle de specielle effekter, plots og så videre med man har brug for.\nHer er det ofte bare et spørgsmål om, hvor dybe lommer man har og hvor meget man har i det kreative hjørne. For mulighederne er virkelig mange, og hvis det er man ikke ilge kan finde ud af, om det er noget for en eller ej, kan man også finde ud af, hvad det er for noget man har brug for på ens område. Find en god løsning på næste gang der skal skydes en video af en art her online, hvor der er professionelle og finde i dag.\nFå leveret junk food helt ud på landet\nInddrag børnene i familiens dagligdag\nplastpaller – en billig måde og transportere dine...\nFantastiske løsninger indenfor opmagasinering\nVær opmærksom på hvad dit barn propper i...\nFind kontormøbler, Kontorzonen.dk har det hele i dag


DRs Rejsehold skræmte narkohandler\nI juni 2001 skulle DRs tv-succes ’Rejseholdet’ lave indspilninger i Fredericia. En 27-årig narkohandler havde hørt at politiets rejsehold var ved at ankomme til byen, hvilket satte en frygt i livet hos den unge pusher, der blev så skræmt, at han tømte sin lejlighed for stoffer og gemte en pistol af vejen. Det var rigtig nok at ’Rejseholdet’ kom til Fredericia, men det var ikke virkelighedens rejsehold, men derimod, Ingrid, Fischer, La Cour og andre fra søndags-succesen. Det var narkohandleren bare ikke klar over, skriver Ekstra Bladet i dag. (KJ)\nNatasja Crone - og Bamse & Kylling - overlever fyringsrunde i DR\nTv-værten Natasja Crone (billedet) bliver tilbage i DR, når resten af DR’s Underholdningsafdeling lukker og slukker. Natasja er fastansat som tv-vært fra 1. januar og i øjeblikket i fuld gang med at forberede 13 direkte fredagsudgaver af talentkonkurrencen 'Stjerne for en aften', der vender tilbage efter jul, skriver B.T. i dag torsdag. Fyringsrunden gik også ud over en stribe medarbejdere i B&U, men Bamse & Kylling undgik dog at blive prikket. Læs mere\nOnsdag 6. november 2002\nPopstars satte nye seer-rekorder\nSelvom det for længst var afsløret, hvem der vandt dette års Popstars, gav det sidste afsnit i serien alligevel seerrekord for både programserien - og for TV 2 Zulu. Tirsdagens to Popstars-programmer på TV 2 klokken 20.00 og klokken 21.25 blev set af henholdsvis 1.068.000 og 1.102.000 seere, og det er de to højeste seertal til alle Popstars-programmer i både denne sæson og i udgaverne i efteråret 2001. Og så kunne TV 2 Zulu registrere 330.000 seerer til 'Popstarts Ekstra'; det er det højeste seertal på TV 2 Zulu nogensinde. Læs mere\nKun 68 DR medarbejdere fik fyringsvarsel\nDR har i dag meddelt 68 medarbejdere, at man har i sinde at afskedige dem den 29. november. Der er altså ikke tale om at 175 har fået en fyreseddel i dag, som det tidligere i dag fremgik af Dansk Journalistforbunds hjemmeside. Ritzau oplyser dog, at der i alt er tale om at 181 stillinger nedlægges, men at hovedparten er stillinger som i forvejen var ledige og nu ikke genbesættes, samt om stillinger, hvor de pågældende medarbejdere har taget imod frivillige aftrædelsesordninger. Læs mere\nDR fyrer 175 medarbejdere i dag\nI dag onsdag gennemfører DR en stor fyringsrunde: I alt 175 stillinger nelægges og heraf er de 39 ansatte under overenskomsten med Dansk Journalistforbund. Baggrunden er medieforligets krav om, at en større del af DR’s produktion skal placeres hos private producenter, men også generelle nedskæringer og tilpasninger er en del af forklaringen, skriver 'Journalisten'. DR har i forbindelse med fyringsrunden tilbudt fratrædelsesordninger, og det har foreløbig bragt antallet af egentlige afskedigelser ned på 105. (SHN)\nTVA-journalist i sex-chikane-sag\nDen tidligere socialdemokrat og nu partiløse EU-politiker Freddy Blak, er for tiden i gang med at skrive en bog, der angiveligt skulle bringe mange overraskelser. I går omtalte Ekstra Bladet bogen, der indeholder beskyldninger mod en DR-journalist om sexchikane på Freddy Blaks sekretær. TVA-journalisten skulle i følge bog-omtalen have tilbudt sekretæren at et tv-indslag blev et ’pænt’ program, såfremt hun smed bukserne. I Ekstra Bladets online-sektion nævnes navnet ikke på den omtalte journalist, men i dag dementerer TVA-journalisten beskyldningerne i Ekstra Bladet og siger: ”Jeg har overhovedet ikke sex-chikaneret Freddy Blaks sekretær på nogen måde.” (KJ)\n'Biker-Jens' vender tilbage til TV3 næste år\nSelvom den populære Robinson-deltager, ’Biker-Jens’ blev stemt ud af serien i mandags, har han ikke mistet modet for tv-mediet. I B.T. fortælles det i dag, at Jens Romund-stad til næste år vender tilbage som vært for et nyt TV3-program. ”Jens er jo en hamrende god tv-vært med en naturlig nysgerrighed og gå-på-mod. Vi har flere muligheder for at bruge ham. Det skal være noget med, at han skal ud i virkeligheden og med fuld fart på. Jens kan jo begå sig i alle miljøer". "Jens er anderledes. Det er vigtigt, og det skal vi eddermame udnytte. Så I ser helt sikkert Jens på skærmen til næste år,” siger TV3s programchef Troels Rasmussen til B.T. (KJ)\nModerate prisstigninger på tv-reklamer\nSædvanen tro er det TV 2, der først har spillet ud med priserne for tv-reklamer i det kommende år, og de indebærer en stigning på 1.8 %, skriver dagbladet Børsen i dag. Mediebureauet OMD mener på den baggrund, at der kun vil ske moderate prisstigninger i 2003. TV3 og TvDanmark ventes at lægges sig i slipstrømmen på storebror. (SHN)\nSharon Osbourne fortryder udtalelser og vil alligevel fortsætte tv-serie\n"Hvis jeg kunne gøre det hele om, ville jeg aldrig have inviteret tv-kameraerne ind i mit hjem," sagde den nu kræftramte Sharon Osbourne til ABC's Barbara Walters i går og bebudede, at efter optagelserne til 10 nye episoder så ville det være slut. "Vi kan ganske simpelt ikke fortsætte," understregede matriarken over for AP i går. Men i dag fortryder Sharen Osbourne og siger at familien alligevel er parate til at fortsætte. Læs mere\nCanal Digital truer TV3/Viasat vedrørende rettigheder til Champions League\nEt kæmpemæssigt og økonomisk svimlende kostbart tv-slagsmål - i størrelsesordenene 300 millioner kr. - om de skandinaviske senderettigheder til Champions League raser nu på tredje uge for hermetisk lukkede døre i Schweiz, skriver B.T. Netop nu peger alting på, at MTG – alias TV3 og Viasat – får mere end svært ved at opretholde sin mangeårige eksklusiv-ret til at vise CL-fodbold på de danske, svenske og norske tv-skærme. Hele artiklen kan læses her: http://www.bt.dk/Tema.pl?aid=117763&fid=100136874 (SHN)\nMogens Palle færdig med TvDanmark\n"Vi er færdige med TvDanmark", siger Mogens Palle, boksemanager, til B.T. i dag onsdag. Hvor Danmarks største professionelle bokseforretning så ender, når det 10. og sidste stævne er afviklet den 29. november, er tilsyneladende stadig et åbent spørgsmål, men iflg. B.T.s oplysninger har Mogens Palle været i dialog med den tidligere samarbejdspartner TV3. (SHN)\nSejr til DR i to principielle retssager\nHøjesteret har i dag frifundet DR i to retssager, som IFPI Danmark (pladeproducenternes brancheorganisation) støttet af Dansk Artist Forbund anlagde mod DR i 1997. ”Pladeindustrien har gennem retssagerne forsøgt at få indflydelse på DRs udsendelsesvirksomhed ved at stille en række nye krav til DRs anvendelse af cd-musik. Det er derfor meget vigtigt for DR, at vi har vundet sagerne", siger DR's generaldirektør Christian S. Nissen. Læs mere\nJon vandt Popstars\nRygterne har været mange om, hvem der vandt TV 2s Popstars-projekt. Men det mest vedholdende rygte om, hvem der vandt retten til en pladeindspilning gik på Jon. Og rygtet talte sandt. Jon blev vinder af årets Popstar. Det var ellers tænkt som en velbevaret hemmelighed, men flere medier har uafhængigt af hinanden peget på at Jon ville vinde konkurrencen om at blive popstjerne. Og nu er Jon blevet TV2s nye popstjerne. (KJ)\nTV 2 ledelsen taler prisen på TV 2 ned\nDen nuværende TV 2-ledelses ageren har en negativ effekt på salgsprisen på TV 2, der står over for en privatisering. Det mener Venstres politiske ordfører, Jens Rohde, der i modsætning til kulturminister Brian Mikkelsen ikke forventer sig noget positivt fra TV 2-ledelsens side i forhold til privatiseringsprocessen. Det skriver dagbladet Børsen i dag og citerer medieanalytiker Preben Sepstrup for et lignende synspunkt. Læs mere\nKulturminister har tillid til TV 2-ledelsen\nEfter et to timer lang møde i kulturministeriet i går mandag har kulturminister Brian Mikkelsen genvundet tilliden til TV 2-ledelsen - men TV 2-ledelsen står fortsat ved sin kritik af regeringens fremtidsplaner for tv-stationen, skriver Jyllands Posten i dag. Læs mere


Urbana Apartments, N2 Baltic Triangle - Liverpool lejlighed er en vært for gæster i Liverpool.\nStore Liverpool seværdigheder, såsom ACC Liverpool og Echo arena er placeret i nærheden. Bistro Kfc ligger omkring 250 meter væk.\nLejligheden byder på 6 værelser med kabel-tv med betalingsfilm, betalings-tv, en spiseplads, buksepresse og et skrivebord. Ejendommen byder på et private badeværelse udstyret med et badekar og en bruser.\nLiverpool Central togstation er inden for 5 minutters gåafstand.


Omkostningsregistrering af kommunernes vejinfrastruktur - PDF\nOmkostningsregistrering af kommunernes vejinfrastruktur\nDownload "Omkostningsregistrering af kommunernes vejinfrastruktur"\n1 Omkostningsregistrering af kommunernes vejinfrastruktur\n2 Kolofon Titel: Udgiver: Omkostningsregistrering af kommunernes vejinfrastruktur Vejdirektoratet og KTC (SAMKOM) Udgivet: Juni 2011 Redaktion: Design: Anette Jensen, SAMKOM sekretariatet Os&Co Side 2 af 46\n3 Indholdsfortegnelse Forord Indledning Generelt om omkostningsbaseret regnskab... 6 Hvilke aktiver skal registreres?... 7 Hvordan skal aktivernes værdi fastsættes?... 8 Hvordan skal aktivernes værdi reguleres?... 9 Anlægskartotek til synliggørelse af aktiverne i regnskabet Det årlige regnskab Aktiver på vejområdet Arbejdsgruppens anbefalinger Registrering af aktiver på vejområdet Fastsættelse af aktivernes værdi på vejområdet Regulering af aktivernes værdi på vejområdet Proces for omkostningsregistrering af vejinfrastrukturen Etablering af åbningsbalance Fastsættelse af kostpris Kendes kostprisen? Fastlæggelse af genanskaffelsesværdi Tilbagediskontering til kostpris Samlet kostpris pr. 1/1 20xx Regulering af balance Nyanskaffelser og/eller bortfald af aktiver i årets løb Samlet kostpris pr 31/12 20xx Nedskrivning af aktiv Opskrivning af aktiv Bogført værdi pr. 31/12 20xx Sammenfatning Bilag A: Ordliste Bilag B: Grundlæggende krav til vedligeholdelsessystem Bilag C: Eksempel på opstilling af omkostningsbaseret regnskab Baggrund for beregninger Etablering af anlægskartoteket Vedligeholdelse af anlægskartoteket Etablering af åbningsbalance/ Første regnskab Regnskab i de efterfølgende år Side 3 af 46\n4 Forord SAMKOM har i samarbejde med en række kommuner i Danmark taget hul på forberedelsen af omkostningsbaseret regnskab (OBR) på vejområdet. På en række andre forvaltningsområder er OBR allerede indført. I 2004 etablerede SAMKOM en arbejdsgruppe med det formål at beskrive en model for omkostningsregistrering af vejinfrastrukturen i kommunerne. Udgangspunktet for gruppens arbejde var, at modellen skulle stå mål med udbyttet og ikke pålægge kommunerne en urimelig administrativ byrde både ved overgangen til OBR og ved den efterfølgende opfølgning på regnskabet. Arbejdsgruppen bestod af: - Jens Bruun Jensen, Århus Kommune - Jørgen Larsen, Århus Kommune - Gitte Holm Stoubæk, Herning Kommune - Henning Skjærris, Sæby Kommune - Hans Villekjær, Svendborg Kommune - Leo Jensen, Hjørring Kommune - Jørgen Christensen, Vejdirektoratet - Knud Erik Andersen, Vejdirektoratet - Anette Jensen, SAMKOM sekretariatet I 2005 kom gruppen med sine anbefalinger, som omfatter en model: - der både viser vejkapitalens dagsværdi og bibeholder Indenrigsministeriets retningslinjer for OBR, der opererer med kostpriser. Hermed sikres det, at modellen er brugbar for både teknikere og økonomer. - hvor vejinfrastrukturen ikke underlægges et afskrivningsprofil, men hvor værdien justeres afhængig af den faktiske tilstand. Dette sker med udgangspunkt i antagelsen om, at vejanlægget, forudsat den nødvendige løbende vejvedligeholdelse, som helhed, ikke har en begrænset levetid. I 2006 blev der udarbejdet et udkast til en drejebog med en beskrivelse af processen for de kommuner, der ønsker at medtage vejinfrastrukturen i deres omkostningsregistrering. Siden er drejebogens principper blevet afprøvet i en række kommuner med henblik på en tilretning af kommunernes vejvedligeholdelsessystemer, så de kan levere de ønskede data til regnskabet. Afprøvningen af drejebogens principper er sket i samarbejde med repræsentanter fra Grontmij Carl Bro og Vejdirektoratet. Afprøvningsgruppen bestod af: - Jørn R. Kristiansen, Grontmij Carl Bro (nu Grontmij) - Susanne Baltzer, Vejdirektoratet - Gitte Holm Stoubæk, Herning Kommune - Anette Jensen, SAMKOM sekretariatet Nærværende rapport indeholder en beskrivelse af, hvordan kommunerne kan medtage vejinfrastrukturen i deres omkostningsregistrering. Undervejs er der medtaget uddrag fra Indenrigsministeriets Budget og regnskabssystem for kommuner. Side 4 af 46\n5 1. Indledning Indenrigsministeriet har indtil videre friholdt vejområdet fra at skulle overgå til omkostningsbaseret regnskab (OBR). I forbindelse med, at andre kommunale områder er overgået til OBR, har der derfor været en del debat om, hvordan man skal håndtere vejinfrastrukturen. Specielt i forbindelse med den tværgående prioritering i kommunen kan det være uhensigtsmæssigt, hvis nogle forvaltningsgrene overgår til OBR, mens andre ikke gør. Man kan i denne sammenhæng frygte, at vejområdet alene kommer til at fremstå som en udgift og ikke som en investering. Det er derfor vigtigt at få værdien af infrastrukturen med i det omkostningsbaserede regnskab, så investeringer i veje og bygværker synliggøres. Hertil kommer, at omkostningsregistrering kan være en potentiel mulighed for at forbedre grundlaget for økonomisk benchmarking på tværs af kommuner. Med den nuværende kontoplan er der relativt store frihedsgrader på vejområdet, hvilket gør det svært at sammenligne nøgletal mellem kommuner. Kunne man imidlertid ad frivillig vej etablere en relativt ensartet standard i forbindelse med eventuel kommende indførelse af OBR på vejområdet, ville der fremover være store fordele for gennemsigtigheden af sektorens økonomi. Ved værdiansættelsen af vejinfrastrukturen kan man vælge at se værdien som: - den aktuelle pris for anlæggelse af hele vejnettet justeret for vejnettets tilstand, dvs. alder og slitage, - vejnettets brugsværdi, herunder værdien af infrastrukturen, fremkommelighed, sikkerhed, komfort og miljø. I denne vurdering er vejkapitalen høj, når vejinfrastrukturen er i orden, har god fremkommelighed, god sikkerhed, god komfort og når miljøet er tilgodeset. I forbindelse med SAMKOMs arbejde med OBR er der valgt kun at medtage de direkte økonomiske værdier og dermed at se bort fra den samfundsøkonomiske brugsværdi af vejinfrastrukturen. Side 5 af 46\n6 2. Generelt om omkostningsbaseret regnskab Det omkostningsbaserede regnskab bygger på et periodiseringsprincip, hvor forbruget af et aktiv fordeles over dets levetid. Dette er i modsætning til det traditionelle udgiftsbaserede regnskab i kommunalt regi. Udgiftsbaseret regnskab Udgift ved køb af vare Omkostningsbaseret regnskab Omkostning over vares levetid Værdi Værdi Udgift Omkostning i perioden levetid levetid Ifølge Betænkning 1369, der vedrører Det fremtidige Budget og regnskabssystem, skal der ske en registrering af de fysiske aktiver, udarbejdes en åbningsbalance og gennemføres en omkostningsregistrering. Denne registrering giver et overblik over, hvilke aktiver kommunen har, værdien af disse og dermed også et billede af nedslidningen af de forskellige aktiver. Det betyder øget fokus på mere langsigtet anvendelse af de økonomiske ressourcer, der knytter sig til de forskellige aktiver. Formålet med omlægningen af budget og regnskabssystemet er bl.a. at etablere en fortegnelse over kommunens aktiver at synliggøre de reelle omkostninger, der er forbundet med at producere kommunale serviceydelser at forbedre grundlaget for økonomisk styring at muliggøre økonomiske sammenligninger med såvel private som andre kommunale udbydere at kunne foretage en mere retvisende opgørelse af kommunernes egenkapital Indenrigsministeriet har i stor udstrækning taget udgangspunkt i årsregnskabsloven Lov nr. 448 af juni 2001 om erhvervsdrivende virksomheders aflæggelse af årsregnskab mv. (fremover forkortet til ÅRL), da der skulle udformes retningslinjer for OBR. I forbindelse med opstillingen af det omkostningsbaserede regnskab er der 3 grundlæggende spørgsmål: - Hvilke aktiver skal registreres? - Hvordan skal aktivernes værdi fastsættes? - Hvordan skal aktivernes værdi reguleres? Side 6 af 46\n7 Hvilke aktiver skal registreres? For i praksis at kunne arbejde effektivt med OBR er det nødvendigt at fastlægge nogle fælles regler for, hvornår det enkelte aktiv skal aktiveres selvstændigt i balancen. Der er en række generelle forhold, som skal indgå i regelsættet: - Aktivet skal have en mindste anskaffelsespris og være af væsentlig betydning. - Aktivet skal have en mindste levetid. - Ved salg eller kassation skal aktivet udgå af balancen. - Nye aktiver skal løbende aktiveres i balancen. Aktiver, der koster mindre eller har en kortere levetid end de fastsatte mindste værdier, aktiveres ikke, men afskrives straks og indgår som en driftsudgift på anskaffelsestidspunktet. Indregning Hvilke aktiver skal optages på status? Hovedreglen er, at materielle aktiver skal fremgå af anlægskartoteket, når de opfylder følgende betingelser: 1. Aktivet forventes anvendt i mere end et regnskabsår (dvs. at aktivet har en brugstid/ levetid på mere end 1 år) 2. Aktivets værdi kan måles pålideligt 3. Aktivet har en værdi, der er svarende til eller højere end den beløbsmæssige bagatelgrænse Første betingelse for, at et aktiv skal medtages i anlægskartoteket og i statusbalancen er, at aktivet forventes anvendt i mere end ét regnskabsår. Det skyldes, at inddragelsen af materielle anlægsaktiver bygger på en periodisering af disse anskaffelser fordelt over den forventede leve eller brugstid.. Det er endvidere en betingelse, at værdien af aktivet kan opgøres pålideligt. Denne bestemmelse findes tilsvarende i årsregnskabsloven og er med til at sikre, at der ikke medtages aktiver, som hviler på et spinkelt og usikkert grundlag... Sidste betingelse for indregning af aktiver er, at aktivet har en værdi, der svarer til eller overstiger den beløbsmæssige bagatelgrænse. Aktiver på en værdi over skal optages i anlægskartoteket og i statusbalancen. Det er frivilligt at medtage aktiver til en værdi på mellem kr., for aktivkategorien varebeholdninger/ lagre fastsættes dog ingen nedre grænse, mens andre aktiver til under kr. ikke må optages i anlægskartoteket og statusbalancen. Uddrag fra Indenrigsministeriets Budget og regnskabssystem for kommuner Det konkluderes derfor, at aktiverne generelt bør have en anskaffelsespris på mere end kr. og en levetid på mere end 1 år for, at de medtages i balancen. Side 7 af 46\n8 Hvordan skal aktivernes værdi fastsættes? Ifølge ÅRL skal værdiansættelsen tage udgangspunkt i aktivernes oprindelige pris og tidspunktet for deres erhvervelse. Det enkelte aktivs værdi skal derfor angives ved dets kostpris. Måling Hvordan værdiansættes aktiverne? Hovedreglen er, at materielle aktiver skal måles til kostprisen. Det gælder som udgangspunkt uanset om der er tale om anlægsaktiver (aktiver til vedvarende brug eller eje) eller omsætningsaktiver (varebeholdninger og grunde/bygninger til videresalg). Kostprisen defineres traditionelt som det beløb, der er ydet som vederlag for aktivet, uanset dette er anskaffet fra en ekstern part eller internt fremstillet.. Desuden skal omkostninger, der er direkte forbundet med ibrugtagelsen af aktivet, medregnes i kostprisen.. Der er flere fordele ved at måle aktiverne til kostprisen. For det første er der tale om en objektiv værdi, hvilket understøtter princippet om objektivitet i det kommunale budget og regnskabssystem. For det andet er der tale om en værdi, som kommunen oftest kender eller umiddelbart kan finde frem til, og for det tredje er den historiske kostpris fortsat udgangspunktet i årsregnskabsloven.. Efterfølgende udgifter, der relaterer sig til et givent aktiv, må kun tillægges aktivets værdi, hvis de medfører en egentlig forbedring af aktivet dvs., at de fremtidige økonomiske ressourcer, som aktivet tilfører kommunen, øges ud over det oprindeligt antagne Efterfølgende udgifter, der ikke resulterer i en forøgelse af de økonomiske ressourcer, som aktivet tilfører kommunen, skal derimod registreres som en udgift i den regnskabsperiode, de relaterer sig til (straks afskrives). Uddrag fra Indenrigsministeriets Budget og regnskabssystem for kommuner Hvis aktivet er anskaffet for længe siden og/eller over en meget lang årrække, kan kostprisen være svær af fremskaffe. I disse tilfælde kan kostprisen beregnes af genanskaffelsesværdien for et tilsvarende aktiv med samme egenskaber, funktion og ydeevne, idet genanskaffelsesværdien tilbagediskonteres til året for anskaffelsen af aktivet. På grund af den teknologiske udvikling kan kostprisen godt være højere end nyværdien. Ved tilbagediskonteringen skal der derfor ikke kun tages højde for inflationen, men også for den teknologiske udvikling i den mellemliggende periode. Side 8 af 46\n9 Hvordan skal aktivernes værdi reguleres? Ifølge ÅRL skal et aktiv med begrænset brugstid være underkastet en systematisk afskrivning af kostprisen med sigte på en fordeling over den påregnede brugstid. Kostprisen skal dog forinden fratrækkes en eventuel scrapværdi, som er den værdi aktivet formodes at have på det tidspunkt, det ophører med at blive benyttet. Man bør ikke forveksle denne løbende afskrivning med en opsparing af kapital til geninvesteringer. I modsætning til det udgiftsbaserede regnskab, hvor hele aktivets værdi afskrives ved dets køb, vil det omkostningsbaserede regnskab blot give en mere realistisk vurdering af aktivets restværdi og dermed en fordeling af kostprisen over hele aktivets levetid. Ifølge ÅRL gælder det generelt at: - aktiver, hvis værdi er forringet væsentligt som følge af en faktisk hændelse eller manglende forventet vedligeholdelse skal nedskrives til den lavere værdi, hvis værdiforringelsen forventes at være af varig karakter. - aktiver, hvis værdi er væsentlig højere end kostprisen kan opskrives til den højere værdi, hvis værdiforøgelsen forventes at være af varig karakter. Materielle anlægsaktiver skal afskrives lineært over den forventede brugstid. Formålet med at foretage afskrivninger er at fordele anskaffelsesprisen for et aktiv systematisk over aktivets brugstid. På denne måde synliggøres omkostningerne forbundet med brugen af kommunens aktiver. Denne sideløbende registrering i anlægskartoteket bevirker, at omkostningerne relateret til den efterfølgende brug af aktivet synliggøres.. Afskrivningerne skal påbegyndes i det år, hvor aktivet tages i brug. En eventuel ændring af brugstiden medfører ændringer af de fremtidige afskrivninger, således at aktivet afskrives over den nye resterende brugstid. Ændring i brugstiden indebærer derimod ikke korrektion af allerede foretagne afskrivninger. Hvis det konstateres, at værdien for et materielt anlægsaktiv uforudset er forringet betydeligt i forhold til den værd, det er optaget til i anlægskartoteket, og værdifaldet ikke anses for at være midlertidigt, skal aktivet nedskrives til denne lavere værdi. Det er vigtigt, at nedskrivningen foretages med forsigtighed. Værdien af materielle anlægsaktiver må derfor kun nedskrives i de tilfælde, hvor aktivets værdi forringes betydeligt på grundlag af en faktisk hændelse, så nedskrivningen sker på baggrund af et objektivt grundlag Hvis værdien af en gruppe af aktiver omvendt stiger betydeligt i forhold til kostprisen, og værdistigningen opfattes som værende permanent, kan kommunen vælge at opskrive disse aktivers værdi til denne højere værdi. Man skal være meget forsigtig med opskrivninger. Forbigående værdiopgang berettiger ikke til opskrivning. Opskrivninger skal også alene ske på baggrund af en faktisk hændelse, der resulterer i en varig forøgelse af aktivets værdi, og kun hvis den kan foretages på et objektivt grundlag. Uddrag fra Indenrigsministeriets Budget og regnskabssystem for kommuner Side 9 af 46\n10 Anlægskartotek til synliggørelse af aktiverne i regnskabet Den detaljerede registrering af aktiverne og deres bevægelser i form af af, ned og opskrivninger sker i et særskilt anlægskartotek. Anlægskartoteket er som udgangspunkt et internt arbejdsredskab i den enkelte kommune, og der stilles kun formkrav til den overordnede kategorisering af aktiverne i anlægskartoteket. Kategoriseringen af kommunens materielle aktiver i anlægskartoteket skal som minimum følge nedenstående kategorisering. Det er frivilligt at foretage en yderligere opdeling i forskellige typer af aktiver, f.eks. kan 001 opdeles i administrationsbygninger, bygninger til serviceformål, infrastruktur og offentlige anlæg. MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER: (obligatorisk) 001 Bygninger 002 Tekniske anlæg, maskiner, større specialudstyr og transportmidler 003 Inventar herunder computere og andet IT udstyr 004 Materielle anlægsaktiver under udførelse og forudbetalinger for materielle anlægsaktiver 008 Grunde Uddrag fra Indenrigsministeriets Budget og regnskabssystem for kommuner Herudover stilles der en række indholdsmæssige krav til hvilke oplysninger, der som minimum skal kunne genereres på baggrund af anlægskartoteket. Kostprisen ved regnskabsårets begyndelse uden op, ned og afskrivninger, dvs. nyanskaffelser og forbedringer foretaget i tidligere år skal være indeholdt, mens solgte eller udrangerede aktiver i tidligere år skal være fragået. Endvidere skal tilgang (herunder forbedringer) og afgang i årets løb oplyses. Er der sket overførsler til andre poster, f.eks. ved beslutning om at sætte et materielt anlægsaktiv til salg, skal dette endvidere oplyses. Endelig skal kostprisen ved regnskabsårets afslutning oplyses. Ned og afskrivninger ved regnskabsårets start. Endvidere skal årets ned og afskrivninger angives. Er der i løbet af året sket ned og/eller afskrivninger på nu afhændede aktiver, skal dette ligeledes angives. Eventuelle tilbageførsler af tidligere års nedskrivninger i årets regnskab angives også. Endelig skal de samlede ned og afskrivninger ved regnskabsårets afslutning oplyses. Opskrivninger ved det foregående regnskabsårs slutning. Endvidere skal årets opskrivninger angives. Er der sket tilbageførsler af tidligere års opskrivninger, skal dette ligeledes anføres. Endelig skal de samlede opskrivninger ved regnskabsårets afslutning oplyses. Såfremt der foretages opskrivninger, skal det vises, hvad den regnskabsmæssige værdi af aktiverne er uden opskrivning. Uddrag fra Indenrigsministeriets Budget og regnskabssystem for kommuner Side 10 af 46\n11 Det årlige regnskab Som en del af det årlige regnskab skal der for hvert aktiv anføres oplysninger om: - årets anskaffelser (kostpriser) samt akkumulerede kostpriser - årets ned og afskrivninger samt akkumulerede ned og afskrivninger - årets opskrivninger samt akkumulerede opskrivninger - den bogførte værdi (dagsværdien) Oplysningerne kan f.eks. udspecificeres i: 1. Anskaffelser a. Anskaffelser fra foregående regnskabsårs slutning b. Tilgang i årets løb, herunder forbedringer c. Afgang i årets løb d. Overførsler i årets løb til andre poster e. Den samlede kostpris på balancetidspunktet 2. Ned og afskrivninger a. Ned og afskrivninger fra foregående regnskabsårs slutning b. Årets nedskrivninger c. Årets afskrivninger d. Årets ned og afskrivninger på afhændede og udrangerede aktiver e. Årets tilbageførsler af tidligere års nedskrivninger samt tilbageførsel af de samlede ned og afskrivninger på aktiver, der i året er afhændet f. De samlede ned og afskrivninger på balancetidspunktet 3. Opskrivninger a. Opskrivninger fra foregående regnskabsårs slutning b. Årets opskrivninger c. Årets tilbageførsler af tidligere års opskrivninger d. De samlede opskrivninger på balancetidspunktet 4. Bogført værdi a. Den bogførte værdi fra foregående regnskabsårs slutning b. Den bogførte værdi på balancetidspunktet Side 11 af 46\n12 I nedenstående figur er der givet et eksempel på opstilling af et årsregnskab for et enkelt aktiv, idet tal og bogstaver henviser til de enkelte punkter i oversigten på foregående side. 1. Anskaffelser a. Tidligere års anskaffelser (kostpriser) b. Tilgang i årets løb (nye investeringer) e. Samlet kostpris ved årets udgang 2. Ned og afskrivninger a. Tidligere års ned og afskrivninger b. Årets nedskrivninger f. Samlet ned og afskrivninger ved årets udgang 3. Opskrivninger a. Tidligere års opskrivninger b. Årets opskrivninger d. Samlet opskrivninger ved årets udgang 4. Bogført værdi a. Bogført værdi fra foregående år b. Bogført værdi ved årets udgang Ad 1. Aktivets værdi angives som udgangspunkt ved dets kostpris. Denne værdi kan bestå af den oprindelige investering (på f.eks kr.) samt af de efterfølgende investeringer (på f.eks kr.) i form af tilbygninger, udvidelser mv. Alle anskaffelser angives ved deres kostpris, dvs. ved den oprindelige pris på tidspunktet for dets erhvervelse. Ad 2. Som følge af aktivets tilstand kan der være behov for en nedskrivning af værdien (på f.eks kr.). Hertil kommer nedskrivninger som følge af salg/nedlæggelse af hele eller dele af aktivet. Ad 3. Som følge af aktivets værdi i dag kan der være behov for en opskrivning af værdien. Et behov for en opskrivning (på f.eks kr.) kan skyldes, at aktivets nuværende værdi er højere end den oprindelige kostpris pga. af dagens prisniveau. Ad 4. Aktivets bogførte værdi (på f.eks kr.) er et udtryk for aktivets dagsværdi, dvs. genanskaffelsesværdien justeret for slitage. Den bogførte værdi beregnes som summen af aktivets kostpris, evt. opskrivninger og evt. ned og afskrivninger (med negativt fortegn). Alle ovennævnte oplysninger skal kunne genskabes, indtil det enkelte aktiv udgår af regnskabet enten fordi det sælges eller kasseres. Oplysningerne skal derfor ikke kun bevares over en 10 årig periode, men lige så længe, som aktivet er i kommunens besiddelse. For at undgå opbevaring af alt for store datamængder, bør det sikres, at de gamle årsbalancer kan genskabes på baggrund af oplysningerne i anlægskartoteket. Side 12 af 46\n13 3. Aktiver på vejområdet Mange kommuneveje er tidligere hjulspor eller grusveje, som med tiden har fået påført et eller flere asfaltlag. Det kan derfor være svært at fremskaffe oplysninger om de faktiske kostpriser. I sådanne tilfælde kan det være nødvendigt at tage udgangspunkt i genanskaffelsesværdien for et tilsvarende aktiv og beregne kostprisen ved en tilbagediskontering af genanskaffelsesværdien til det årstal, hvor aktivet blev anskaffet. Hertil kommer, at infrastrukturværdier som veje, broer og tunneller repræsenterer specielle kapitalværdier, der dels er stationære og dels generelt vedligeholdes over en ubestemt tidshorisont. Vejinfrastrukturen afskrives ikke til værdien nul, før den erstattes den vedligeholdes og fornyes ved stykvis udskiftning af individuelle komponenter efter alder og tilstand. Det er muligt, at dele af aktivet har en begrænset levetid, men som hovedregel er veje, broer og tunneller blevet anlagt med en lang ukendt brugstid foran sig forudsat en vis grad af løbende vedligeholdelse. Det har derfor ingen mening at tale om levetider, scrapværdi og afskrivning. Samtidig er det mest naturligt at betragte den enkelte vej, som et samlet hele en bundsikring er ikke en vej uden et bærelag og et slidlag og det vil derfor være omsonst at betragte dele af vejen som enkeltstående aktiver. Arbejdsgruppens anbefalinger SAMKOM arbejdsgruppen anbefaler en model for omkostningsregistrering af vejinfrastrukturen, der både viser vejkapitalens dagsværdi (der typisk bruges til benchmarking på tværs af kommunerne og som mange kommuner ligger inde med i forbindelse med deres systematiske vedligeholdelse) og samtidig bibeholder Indenrigsministeriets retningslinjer til OBR, hvor der arbejdes med kostpriser. Hermed sikres det, at modellen er brugbar for både teknikere og økonomer. Ligeledes anbefaler arbejdsgruppen, at der tages udgangspunkt i antagelsen om, at vejinfrastrukturen, forudsat den nødvendige løbende vedligeholdelse, som helhed ikke har en begrænset levetid. Hvis det så viser sig, at vejanlægget ikke ved ligeholdes til den fastsatte tilstand, anbefaler arbejdsgruppen en nedskrivning af vejanlæggets værdi. Denne nedskrivning skal ses som en opsamling af de afskrivninger, der ikke blev foretaget løbende. Side 13 af 46\n14 Afskrivningsmodel Vedligeholdelsesmodel værdi værdi Løbende vedligeholdelse Løbende afskrivning Nedskrivning Opskrivning som følge af investering tid tid SAMKOM arbejdsgruppens anbefalinger omfatter brugen af en vedligeholdelsesmodel, hvor værdien af vejinfrastrukturen tager udgangspunkt i vejanlæggets faktiske tilstand. I modellen gennemgås aktivernes tilstand og alder periodisk (f.eks. hvert 3. eller 5. år) med henblik på en opdatering af kapitalværdien og en vurdering af behovet for vedligeholdelse for den næste (f.eks. 3 eller 5 års) periode. I modsætning til afskrivningsmodellen med en løbende afskrivning af værdien, benytter modellen sig således i stor udstrækning af op og nedskrivninger afhængig af, hvordan værdien har udviklet sig i løbet af perioden. Herudover skelnes der mellem investeringer og løbende vedligeholdelse. I modellen optages udgifter til løbende vedligeholdelse (f.eks. udlægning af slidlag) som en driftsudgift i de årlige regnskaber og påvirker således ikke værdien i balancen, mens en eventuel manglende vedligeholdelse vil kunne påvirke den samlede værdi gennem nedskrivninger. I tilfælde af, at der over tid ikke er udført den nødvendige løbende vedligeholdelse og det derfor har været nødvendigt med en nedskrivning af værdien (dvs. et fald i vejkapitalen), kan der være behov for en ekstra bevilling, f.eks. til et nyt slidlag. I dette tilfælde vil det nye slidlag betegnes som en investering (forbedring) og dermed resultere i en forøgelse af den samlede kostpris på balancetidspunktet. Side 14 af 46\n15 Registrering af aktiver på vejområdet I det følgende er det beskrevet, hvordan aktiverne kan registreres afhængig af, om der er tale om kommuner med eller uden systematisk dataindsamling. Kommuner med systematisk dataindsamling Mange kommuner har et vejvedligeholdelsessystem til systematisk forebyggende vejvedligeholdelse for derigennem at optimere forbruget af ressourcer til bevarelse af vejkapitalen. Tilsvarende systemer er udviklet til systematisk forvaltning af kommunernes broer og nu også senest Asset Management systemer, hvor de forskellige vedligeholdelses og forvaltningssystemer kobles sammen. I korte træk er disse systemer opbygget af følgende tre elementer: - Inputdelen, hvor oplysninger om vejnettets/broernes struktur, trafikbelastning og skadestilstand samt oplysninger om budgetrammer og forskellige vedligeholdelsesmetoder og deres priser registreres. - Beregningsdelen, hvori der sker en optimering og prioritering mellem de mange vedligeholdelsesopgaver for at udnytte bevillingerne bedst muligt. - Outputdelen, hvori de forskellige beregningsresultater i form af ved ligeholdelsesplaner og prognoser for vejnettets/broernes tilstand gives. Der er således flere kommuner, der systematisk indsamler data om deres vejnet. Der er imidlertid forskel på, hvilke data de enkelte kommuner indsamler til deres systemer. Nogle kommuner medtager kun data om selve vejen/broen, mens andre kommuner også medtager oplysninger om udstyr mv. Tendensen er, at vedligeholdelses og forvaltningssystemerne fremover vil kunne rumme og medtage flere data i optimeringen og prioriteringen. Kommuner med denne systematiske dataindsamling kan med fordel udtrække og anvende disse data i forbindelse med OBR. Data omfatter typisk oplysninger om vejenes geometriske udformning, deres tilstand og dermed oplysninger om genanskaffelsesværdien. Kommunernes systemer skal fremadrettet kunne håndtere en opdeling af aktiverne i grupperne Bygninger, Tekniske anlæg og maskiner samt Grunde jf. ÅRL s opdeling af aktiver (jf. side 9). Kommuner uden systematisk dataindsamling Kommuner uden systematisk dataindsamling må arbejde med overordnede nøgletal så som antal km veje, antal km fortove og antal brønde pr. km vej f.eks. afhængig af vejtypen. For at lette arbejdet kan kommunerne, som alternativ til den mere detaljerede opdeling, vælge at se infrastrukturen som et samlet hele med alt det udstyr (skilte, brønde mv.), der hører til. Værdien af vejen vil således efterfølgende blive opgjort som en pris pr. løbende km vej (alt inkl.). For disse kommuner vil opdelingen af aktiverne i grupperne Grunde, Bygninger samt Tekniske anlæg og maskiner kunne ske ud fra et skøn om, at f.eks. 80 % af værdierne udgøres af Grunde og Bygninger, mens resten (20 %) udgøres af Tekniske anlæg og maskiner. Side 15 af 46\n16 Fastsættelse af aktivernes værdi på vejområdet I det følgende er det beskrevet, hvordan aktivernes værdi kan fastsættes afhængig af, om der er tale om kommuner med eller uden systematisk dataindsamling. Kommuner med systematisk dataindsamling Der bør altid tages udgangspunkt i den faktiske kostpris, hvis den kendes. Kendes kostprisen ikke, kan den relativt nemt fastsættes i disse kommuner, da deres systemer opererer med genanskaffelsespriser givet i tilknyttede tabeller. Disse genanskaffelsespriser skal blot tilbagediskonteres til kostprisen på anskaffelsestidspunktet. Kommunens systemer skal derfor kunne registrere årstallet for anskaffelse af de enkelte aktiver. Herudover skal der tilknyttes en prisudviklingstabel til systemet, så genanskaffelsespriserne kan tilbagediskonteres til kostpriser. Endeligt skal det være muligt at udtrække dagsværdien, dvs. genanskaffelsesværdien uden justering for aktivets tilstand, så kostprisen ikke påvirkes af aktivets faktiske tilstand. Kommuner uden systematisk dataindsamling For disse kommuner vil det være hensigtsmæssigt afhængigt af vejens geometri og udstyr at opdele vejene i forskellige kategorier, der antager forskellige værdier pr. løbende meter. Værdien behøves således ikke at være baseret på enhedspriser, men kan f.eks. være priser pr. løbende meter. På denne måde undgås en alt for stor detaljeringsgrad, idet værdierne angives for bunker af aktiver. Udgangspunktet er igen kostpriser eller tilbagediskonterede genanskaffelsespriser. Regulering af aktivernes værdi på vejområdet I det følgende er det beskrevet, hvordan aktivernes værdi kan reguleres afhængig af, om der er tale om kommuner med eller uden systematisk dataindsamling. Kommuner med systematisk dataindsamling I disse kommuner vil det være naturligt at lade reguleringen tage udgangspunkt i de oplysninger, der fremkommer fra den periodiske gennemgang af aktivernes tilstand og alder. Hvis aktivet ikke er vedligeholdt til den fastsatte tilstand kan det være nødvendigt at nedskrive værdien. Samtidig kan der være behov for en opskrivning af værdien som følge af den almene prisudvikling. Systemerne skal derfor kunne håndtere op og nedskrivninger af værdien på de enkelte strækninger. Kommuner uden systematisk dataindsamling I disse kommuner må man tage udgangspunkt i kommunens vedligeholdelsesplaner og anvende dem aktivt i forbindelse med reguleringen af aktivernes værdi. Her må man manuelt gå ind i anlægskartoteket, der er oprettet til formålet og løbende korrigere for manglende vedligeholdelse og prisudvikling gennem ned og opskrivninger. Af Bilag B fremgår de grundlæggende krav til kommunens vedligeholdelsessystem. Side 16 af 46\n17 4. Proces for omkostningsregistrering af vejinfrastrukturen I det følgende er det beskrevet, hvordan kommunerne kan medtage vejinfrastrukturen i deres omkostningsregistrering. Beskrivelserne omfatter både etableringen af åbningsbalancen og den efterfølgende regulering af balancen. Af nedenstående diagram fremgår den proces, som SAMKOM arbejdsgruppen vurderer, at kommunerne må igennem for at kunne fremlægge et omkostningsbaseret regnskab. Processen omfatter fastlæggelse af kostpris, udførelse af de nødvendige ned og opskrivninger samt fastlæggelse af den bogførte værdi (dagsværdien), som er genanskaffelsesværdien justeret for ekstraordinært slid og manglende vedligeholdelse. Nummereringen på diagrammet refererer til de følgende siders beskrivelser af de enkelte trin i processen. Etablering af åbningsbalance 1. Fastsættelse af kostpris 3. Fastlæggelse af genanskaffelsesværdi Metode 1: Systematisk registrering af alle aktiver Metode 2: Delvis registrering af aktiver 4. Tilbagediskontering til kostpris 2. Kendes kostpris? nej 5. Samlet kostpris pr. 1/1 20xx Metode 3: Sporadisk registrering af aktiver ja Regulering af balance 6. Nyanskaffelser og/ eller bortfald af aktiver i årets løb 7. Samlet kostpris pr. 31/12 20xx nej 9. Opskrivning af aktiv? nej 8. Nedskrivning af aktiv? ja ja 10. Bogført værdi pr. 31/12 20xx 9.1. Regulering ved opskrivninger 8.1. Regulering ved nedskrivninger Side 17 af 46\n18 Etablering af åbningsbalance I det første år for omkostningsregistreringen skal der etableres en åbningsbalance dvs. et udgangspunkt for den efterfølgende regnskabsaflæggelse. I åbningsbalancen registreres alle vejinfrastrukturens dele ved deres kostpris. 1. Fastsættelse af kostpris Den kostpris, der anvendes i forbindelse med åbningsbalancen, er den oprindelige pris, dvs. anlægssummen ved vejens anlæggelse (anlægsåret). Der er således tale om kostprisen, der hverken er justeret for vejens aktuelle tilstand eller eventuel prisudvikling. Der er tale om alle udgifterne i forbindelse med anlæg af vejen. Det er således både interne og eksterne projekteringsomkostninger, alle vejens bestanddele og al udstyr tilhørende vejens brug f.eks. belysning, rabatter, lysregulering og cykelstier, der skal indgå i kostprisen. Fremadrettet bør jordarealer i forbindelse med vejinfrastrukturen også medtages, dvs. ved nyanlæg skal jordarealer medtages med deres korrekte værdi. Det bør dog overvejes om det er relevant at medtage værdien af jordarealer fra gamle vejanlæg. Dels kan det diskuteres, hvor meget af jordarealet, der skal medtages (kun arealet under selve kørebanen eller også evt. jordreservationer?) og dels giver det ikke rigtig nogen mening at opskrive værdien af jordarealet over tid, med mindre man vælger at sælge det. Man kan derfor vælge at sætte værdien af jordarealet fra ældre vejanlæg til 0 kr. 2. Kendes kostprisen? Oplysningen om kostprisen kan indhentes fra de oprindelige anlægsregnskaber, hvis de kan fremskaffes. Kostprisen er således anlægssummen fra tidspunktet for etableringen af vejanlægget, hvilket kan være for mange år siden. Kan man ikke fremskaffe oplysninger om kostprisen, må man beregne den. 3. Fastlæggelse af genanskaffelsesværdi Hvis kostprisen er ukendt, kan den beregnes ud fra vejens genanskaffelsesværdi, dvs. dagens pris for anlæggelsen af vejen uden justering for eventuel manglende vedligeholdelse og slitage på vejen. I det følgende gennemgås 3 metoder, som skønnes at være dækkende for de situationer, som kommunerne måtte befinde sig i. - Metode 1: Systematisk registrering af alle aktiver Hvis kommunen systematisk har registreret data om samtlige bestanddele i deres vejanlæg (typisk i et Asset Managementsystem), kan oplysningerne om genanskaffelsesværdierne hentes herfra. Data omfatter typisk både oplysninger om vejen og dens geometriske udformning og tilstand samt oplysninger om vejens udstyr og deres tilstand. Side 18 af 46\n19 Oplysningerne er registreret i kommunens system med henblik på en prioritering af indsatsområder og dermed en optimering af forbruget af ressourcer til bevarelse af vejanlæggets kapitalværdi. Alle værdierne er som udgangspunkt givet som genanskaffelsesværdier, der efterfølgende justeres for aktivets faktiske tilstand. Genanskaffelsesværdierne for de enkelte aktiver er oftest angivet i en tabel i systemerne til brug for omkostningsestimater på fremtidige vedligeholdelsesarbejder på vejnettet. Tabellen indeholder typisk oplysninger om standardpriser for elementerne pr. m 2 eller pr. løbende m. Sættes denne tabel i forbindelse med de øvrige oplysninger om vejanlægget (bestanddele, antal, tilstand mv.) er det en overkommelig opgave at beregne den samlede genanskaffelsesværdi. Systemerne beregner den allerede i forvejen, men går, som sagt, videre og justerer for slitage og alder. Denne justering skal ikke ske i forbindelse med beregningen af genanskaffelsesværdien til fastlæggelse af kostprisen. - Metode 2: Delvis registrering af aktiver Denne metode kræver, at kommunen som minimum har registreret dele af deres vejnet f.eks. i et vejvedligeholdelsessystem. I sådanne systemer er der typisk en mindre detaljeringsgrad end i systemet med registrering af alle aktiver (metode 1). Det vil derfor være nødvendigt at kombinere oplysninger fra de faktiske registreringer med nøgletal for de elementer, der ikke er registreret, med henblik på at finde vejanlæggets genanskaffelsesværdi. Typisk vil der mangle oplysninger om vejens udstyr (f.eks. lysmaster, signalanlæg, skilte mv.). Øvelsen går således ud på at finde nøgletal for disse elementer i form af antal og priser og supplere med de oplysninger, der findes i kommunens system. Som alternativ til denne detaljerede betragtning, kan man vælge at se mere overordnet på oplysningerne om de manglende elementer og øge værdien af de registrerede dele med en samlet enhedspris (i procent, pr. løbende meter eller pr. m 2 ) for de manglende oplysninger. Vælges denne løsning, skal enhedsprisen for de manglende dele være højere, jo færre elementer, der er medtaget i kommunens system for at sikre, at de dækker værdien af samtlige dele, der ikke er medtaget. - Metode 3: Sporadisk registrering af aktiver Hvis kommunerne kun har en sporadisk registrering af deres aktiver, må oplysningerne fremskaffes manuelt. For at undgå at drukne i øvelsen med at finde værdien af vejanlægget, er det en god ide i første omgang at begrænse sig mht. antallet af aktiver, der medtages for at kunne fremskaffe en genanskaffelsesværdi. Men som hovedregel bør det begrundes, hvis nogle aktiver undlades i balancen. Side 19 af 46\n20 Generelt er det en god idé, at lade udgangspunktet for registreringen være enkel. Man kan f.eks. tage udgangspunkt i de økonomisk tungeste aktiver (f.eks. vejen) og undlade mindre udstyr (f.eks. skilte mv.), som økonomisk er ubetydelige. Herudover skal man undgå en alt for stor detaljeringsgrad, da værdien af den yderligere information er begrænset. Og så kan man med fordel anvende overordnede nøgletal såsom antal brønde pr. km vej indenfor få kategorier af vejtyper. Alternativt til den mere detaljerede registrering kan man vælge at se vejinfrastrukturen som et samlet hele med alt det tilhørende udstyr (skilte, brønde m.v.). Afhængig af vejens geometri og udstyr kan vejen opdeles i forskellige kategorier, der antager forskellige værdier pr. løbende meter. Denne indgangsvinkel letter den efterfølgende justering i anlægskartoteket ved anlæggelse af nye veje og ved nedlæggelse af eksisterende veje. Når man først har været øvelsen igennem på få strækninger, vil man hurtigt kunne gennemskue, hvad der er økonomisk rentabelt at registrere, hvad der skal slås sammen, hvad der skal skønnes og hvad der skal beregnes eksakt. I nedenstående figur har SAMKOM arbejdsgruppen givet et forslag til en struktur for de vejrelaterede aktiver. Tanken er, at kommunerne kan tage udgangspunkt i egen opdeling af vejene f.eks. i vejkategorier eller vejklasser og justere i strukturen efter behov. Side 20 af 46\nOmkostningsregistrering af veje i kommunerne SAMKOM-workshop på Vejforum 2004\nKommunalteknisk Chefforening MDM/06.01.2005 Omkostningsregistrering af veje i kommunerne SAMKOM-workshop på Vejforum 2004 Knud Erik Andersen, Vejdirektoratet indledte med at byde velkommen til workshoppen.\nIndførelse af Asset Management i Sæby kommune et pilotprojekt\nIndførelse af Asset Management i Sæby kommune et pilotprojekt Af Karsten Thorn, Kommuneingeniør, Sæby Kommune, Email kat@saeby.dk og Jørn R. Kristiansen, Markedschef, Carl Bro as, Email: jnk@carlbro.com\nGod regnskabspraksis i DLBR kort fortalt Dagsværdi Mælke - kvoter Udskudt skat Gældsforpligtelser Anlægsnote 1 Indhold Aflægning af regnskab efter reglerne i klasse B............. 6 Måling til dagsværdi..................................\nRoSy Brugerseminar. Asset Management. Vejkapital, efterslæb, målsætning og strategi. 27 september Copyright 2012 Grontmij A/S\nRoSy Brugerseminar Asset Management Vejkapital, efterslæb, målsætning og strategi 27 september 2012 1 Metoden bygger dels på vurdering af aktivernes værdi og dels på langsigtede beregninger af nedslidning


Chipmunk - Løbecykel - Magnesium - Blå/gul er ret populær cykelentiuasten. Løbecykler er blandt de bedst sælgende kategorier. Cykelpartner har med ret stor sandsynlighed det cykeludstyr du lige står og mangler. Vare du kigger på har automatisk op til 365 dages returret såfremt du måtte fortryde dit køb. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, er det ikke snyd at lade sig inspirere af andre, som har købt produktet her, du bliver i hvert fald glad for dit køb. Tænk også på at du får prisgaranti på Chipmunk - Løbecykel - Magnesium - Blå/gul fra vores eftertragtede mærke Chipmunk, som er kendt i cykelverdenen. Når landevejen eller skovbunden ligger for dine fødder og du sidder på cyklen, er det vigtigt, du tænker på at kroppen har brug for væske undevejs. Drikkedunken på din cykel kan bare være fyldt med energidrik med citrussmag.\nChipmunk - Løbecykel - Magnesium - Blå/gul får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i den populære kategori Løbecykler. Du bliver ved købet også tildelt hele 365 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Chipmunk - Løbecykel - Magnesium - Blå/gul hos den populære shop Cykelpartner, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Blandt alle varerne i shoppen er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være produktet er på siden. Når du handler online er priserne bedre- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nDu skal have i tankerne, når du handler online, er der bedre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og prissammenlignen er let at foretage, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n14 anmeldelser af Chipmunk – Løbecykel – Magnesium – Blå/gul


Villa Ventura i Kefalonia til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 1.027 ejendomme i Kefalonia.\nSkala, Kefalonia, Grækenland - Rigtig god placering - Se på kort\nMere om Villa Ventura\nVilla Ventura, der er ideelt til sjov og afslapning, ligger i området Skala i Kefalonia. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Villa Ventura sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. Gæster der opholder sig på dette vidunderlige hotel kan blandt andet benytte sig af lufthavnstransport, biludlejning, vaskeri.\nSom en ekstra tilføjelse tilbyder alle værelserne et udvalg af bekvemmeligheder. Mange værelser tilbyder endda privat pool, aircondition, opvarmning, skrivebord, altan/terrasse, der vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst. Hotellets privat strand, udendørs pool, have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Nyd uforlignelig service og en i sandhed prestigefyldt placering på Villa Ventura.


Hvad skal jeg gøre hvis min profil bliver hacket? | MixmlHosting\nHvad skal jeg gøre, hvis min konto på MixmlHosting får adgang fra nogen som ikke skal have adgang til den og jeg måske er blevet hacket?\nEn af de vigtigste ting at gøre i disse situationer er at forblive rolig. Så skræmmende som det hele er, kan det vendes, så bare tag en dyb indånding og følg instruktionerne herunder.\nDenne guide hjælper dig kun, hvis nogle har fået adgang til din MixmlHosting-konto som ikke skal have det. Sørg for at ændre din e-mail-adgangskode med det samme, da din e-mail er som en backup kopi.\nHvad har de adgang til?\nSpilpanel - Hvis de har adgang til spilpanelet og intet andet skal du bruge live support eller telefonlinjen, og du bliver spurgt om dit sikkerhedsspørgsmål. Når spørgsmålet er blevet besvaret korrekt , kan vi låse din konto og nulstille dens adgangskode.\nFaktureringspanel - Dette er et af de mere hårdere scenarier, da det er sværere for os at bevise, at du ejer kontoen og ikke bruger noget som social engineering selv. En af de vigtigste måder, vi kan genvinde kontrol på, er først dit sikkerhedsspørgsmål, eller vi ringer til det anførte telefonnummer, så længe det ikke er ændret inden for de sidste 7 dage efter rapportering af den hacket,\nHvis en anden service er blevet hacket, kontakt os straks for at løse problemet.\nHvad skal jeg gøre for at sikre, at det ikke sker igen?\nOpsætning af 2FA (2-faktorgodkendelse) bør være en prioritet. Det er en af de mest sikre metoder til beskyttelse af din konto. En 2FA-aktiveret konto kræver altid en sekundær login-kode via dit mobilnummer for at logge ind, så selvom en tredjepart har adgang til dine loginoplysninger, kan de ikke komme ind på kontoen.\nUdgivelsesdato: 16 / 07 / 2020


En ode til røvgeviret – en misforstået skønhed\nFra fertilitetsritualer i det 20. århundrede til Britney Spears' "Stronger"-video – tatoveringer på lænden er et symbol på kvinders selvbestemmelse. Det er på tide at hylde det udskældte røvgevir.\n22 september 2017, 6:32am\nFoto: Evil Pixels Photography via Stocksy\nJeg sad overskrævs på en stol med benene spredt som Britney Spears' i musikvideoen til "Stronger". Bag mig sad min tatovør Tessa og arbejdede på min 11. tatovering – den slags, der er bedst kendt som et "røvgevir". Britney Spears har også sådan et røvgevir, et tramp stamp. Hendes forestiller en fe. Jeg fik lavet en slange.\nPå samme måde som Britney Spears' legendariske nedsmeltning i 2007 – der efter min mening var helt berettiget, når man tager omstændighederne i betragtning – så ser omverden også min tatovering som værende både tragisk og trashy. Det ved jeg.\nKvinder i den vestlige verden begyndte at få tatoveret lænden i slutningen af 1980'erne. Det fortæller Anna Felicity Friedman, der er historiker med speciale i tatoveringer og direktør for Center for Tattoo History and Culture. "Fordi der stadig var en del fordomme forbundet med tatoveringer, fik kvinder dem lavet et sted, der var let at skjule," forklarer hun.\nJill Jordan, en af de mest berømte kvindelige tatovører fra 1980'erne, kalder lænden for "the chick spot", skriver Margot Mifflin i bogen Bodies of Subversion: A Secret History of Women and Tattoo. Trenden fortsatte i de tidlige 90'ere, hvor flere kvinder begyndte at få tatoveringer, og i midten af årtiet blev tatoveringen endnu mere populær, da flere og flere magasiner begyndte at vise modeller med tatoveringer på lænden.\nJeg voksede op i den tid, og jeg kan huske, at mænd kaldte dem for "målskiver" eller "bull's eye" og hentydede dermed til, at sådan en tatovering signalerede, at kvinden var let at score. Selvom jeg er sikker på, at nogle kvinder har fået lændetatoveringer for at tiltrække sig mænds opmærksomhed, så er det mit indtryk, at kropsmodificering – fra makeup til plastikkirurgi – i overvejende grad er noget, kvinder gør for at føle sig stærke og selvsikre. I sin bog skriver Margot Mifflin også: "Tatoveringer appellerer til moderne kvinder, fordi de er kraftsymboler i en tid, hvor feminismen vinder frem, og en måde at signalere selvbestemmelse på i en tid, hvor et øget fokus på abortrettigheder, sexchikane og overgreb har fået dem til at tænke over, hvem der i sidste ende har kontrol over deres kroppe – og hvorfor."\nI Bodies of Subversion skriver Jill Jordan, at tatoveringer på lænden "er sexede og meget flatterende – de gør taljen slankere." Så én ting er skønheden, en anden er, at omkring lænden sidder to chakraer. De fleste af dem sidder lige på det andet chakra, det sakrale chakra.\nI The Witch's Book of Power skriver den professionelle heks Devin Hunter, at den primale sjæl "sidder i vores væsens lavere sjæl", og forklarer, at i dharma, et koncept, der har flere forskellige betydninger i indiske religioner som hinduisme, buddhisme og sikhisme, "ligger en slange ved navn Kundalini omkring vores chakra og fungerer som vores primale instinkt." Kundalini handler om vores grundlæggende livsenergi, eller prana, skriver Shakti Parwha Kaur Khalsa i Kundalini Yoga: The Flow of Eternal Power.\nJeg ville have en tatovering på lænden af en slange for at mindes en tid i mit liv, hvor jeg kæmpede med at blive fri af patriarkatets begrænsninger og et dårligt forhold for at finde mit sande jeg. Billedet af slangen og placeringen på min krop repræsenterer mit primale jeg og det at leve ligesom Eva, der spiste af kundskabens træ. Halen på min tatovering begynder ved rod-chakraet, men resten hviler på det andet chakra. Mens rod-chakraet repræsenterer primal energi, sikkerhed og overlevelse, repræsenterer det andet chakra seksuel energi (det er placeret tæt på kønsorganerne).\n"Det er et sted, der er helligt. Der er en grund til, at det kaldes sacrum," siger Ashlee Davis, en Kundalini-yogainstruktør og coach i holistisk helbredelse, der specialiserer sig i at hjælpe klienter, som kæmper med lavt selvværd og spiseforstyrrelser.\nFør røvgevirets store boom i 90'erne finder man eksempler på lændetatoveringer helt tilbage til 1937. I en artikel med titlen "Tattooing Among the Arabs of Iraq," der oprindeligt er udgivet i American Anthropologist af Winifred Smeaton og genudgivet i The Tattoo History Source Book, beskriver Smeaton blandt andet en jordemor fra Al-Kadhimain (der ligger i det nordlige Bagdad), som han kalder "en af de bedste kilder til viden om tatoveringskunstens magiske egenskaber." Kvinden, som Smeaton aldrig nævner ved navn, forklarede, at man tatoverede mønstre med tre til fem prikker på kvinders lænd "lige over ballerne" som led i et fertilitetsritual.\nI 2000, mens Britney Spears og hendes fe-tatovering indtog stolen i "Stronger," begyndte røvgeviret at blive mindre populært, siger Friedman. "Da lavtaljede jeans, der som bekendt afslører lændetatoveringer, blev kæmpestore omkring år 2000, blev det et tegn på løssluppenhed," forklarer hun. Mifflin skriver, at "i det nye årtusinde blev "the chick spot" til "the tramp stamp", altså "røvgeviret", og mistede prompte sin charme." Da jeg spørger Friedman, om der findes en moderne ækvivalent, svarer hun, at det er brysttatoveringer.\nDa jeg talte med Tessa – min tatovør – inden vi gik i gang med min slange på lænden, fortalte hun mig, at en af de mest populære tatoveringer blandt kvinder i dag er fjeren. Nu er sommerfuglen over røven altså blevet til fjeren på brystkassen.\n"Jeg laver færre lændetatoveringer, end jeg laver tatoveringer på armene eller andre steder, men det har også altid været et stigma, så længe jeg kan huske tilbage. Det er et røvgevir. Fra en, som elsker tatoveringer og både laver dem og får dem lavet selv, så har jeg svært ved at have en mening om placeringen," fortalte Tessa.\nMens hun arbejdede på slangen på min lænd, følte jeg mig stærk og selvsikker, og jeg overvejede, om Britney også havde det sådan, da hun fik lavet sin fe. Det håber jeg i hvert fald.\nTagged:tramp stamp, tatoveringer, røvgevir