1: Hvorfor grønt fjernvarmevand?\nVi har i de seneste år konstateret et stigende vandtab på fjernvarmeledningsnettet, som indikerer at vi har mange utætheder i ledningsnettet. Hvis der er utætheder i fjernvarmesystemet, er det med til at øge varmetabet og mindske effektiviteten i fjernvarmenettet. Vi ønsker, at nedbringe antallet af utætheder, til gavn for både fjernvarmenettet, miljøet og kundernes pengepung. Vi vil ikke helt kunne undgå utætheder i fjernvarmesystemet, hverken på rør eller i dit varmeanlæg, men vi kan med denne indsats sikre, at de bliver opdaget og repareret.\n2: Hvor stor er effekt forventer I?\nEffekten bliver en mere energieffektiv fjernvarmeforsyning til glæde for miljøet og prisen på fjernvarme. Vi forventer et mindre tab af fjernvarmevand fra utætheder i nettet og derfor færre udgifter til opfyldning med nyt fjernvarmevand.\n3: Hvad gør I helt konkret?\nVi tilsætter et grønt sporestof til fjernvarmevandet på vores varmecentraler hvorfra det via fjernvarmenettet bliver sendt ud til kundernes fjernvarmeanlæg.\n4: Hvad gør vandet grønt?\nDet grønne sporstof, som vi tilsætter fjernvarmevandet, hedder Uranin og er helt ufarligt i de små mængder, som vi tilsætter i ledningerne. Der sker hverken skade på mennesker, ting eller installationer. Sporstoffet er grundigt testet, analyseret og godkendt til formålet – se datablad\n5: Hvor opstår utæthederne?\nFjernvarmesystemet fungerer på den måde, at varmen transporteres som varmt vand fra Asnæsværket og ud til ejendommens eller villaens fjernvarmeinstallation. Her opvarmer en varmtvandsbeholder det kolde brugsvand, så der kan komme varmt vand i hanerne. Der kan opstå utætheder i en gammel beholders varmespiral, så vandet fra fjernvarmesystemet kan løbe over i brugsvandet eller omvendt. Med sporstoffet kan du opdage eventuelle huller, få dem repareret og dermed få en bedre varmeforsyning.\n6: Hvor ser jeg det grønne vand?\nHvis du har en utæthed i din varmeinstallations vandvarmer, vil du tydeligt kunne se, at dit varme brugsvand er grønt, når du åbner for det varme vand, uanset om det er i bruseren eller i håndvasken.\n7: Hvad skal jeg gøre, hvis mit varme brugsvand er grønt?\n8: Bliver det kolde vand grønt?\nNej, ikke hvis din kontraventil på vandvarmeren virker. Hvis du alligevel oplever grønt vand i koldtvandshanen, er enten kontraventilen på vandvarmeren eller din vandhaners blandingsbatteri defekt. Du skal kontakte en VVS-installatør og ringe til Kalundborg Forsyning på 59 57 17 00. Du skal ikke kontakte dit vandværk, men ringe direkte til Kalundborg Forsyning.\n9: Må jeg fortsat bruge vandet?\nDet grønne sporestof udgør ikke en sundhedsrisiko, men vi anbefaler, at du får repareret din varmeinstallation hurtigst muligt. Når der er grønt vand i din varme hane, er det fordi, der løber fjernvarmevand over i dit varme brugsvand. Du skal kontakte en VVS-installatør og ringe til Kalundborg Forsyning på 59 57 17 00. Du skal ikke kontakte dit vandværk, men ringe direkte til Kalundborg Forsyning.\n10: Bliver mit hår grønt, hvis jeg tager bad, og der er en utæthed i min varmeinstallation?\nDer er en meget lille risiko for, at dit hår kan få et grønligt skær. Bliver dit hår grønt, anbefaler vi, at du efterfølgende skyller det i koldt vand.\n11: Bliver mit vasketøj grønt?\nDer er en meget lille risiko for, at dit vasketøj kan blive grønt. Du skal lukke for koldt vandstilførelsen til din vandvarmer. Lad vandet løbe til det kolde vand igen er klart. Derefter kan du skylle dit vasketøj i koldt vand. Vi anbefaler at du kontakter en VVS-installatør og ringer til Kalundborg Forsyning på 59 57 17 00. Du skal ikke kontakte dit vandværk, men ringe direkte til Kalundborg Forsyning.\n12: Bliver jeg syg, hvis jeg drikker vand med grønt sporestof?\n13: Jeg har set grønt vand i min færden udenfor. Hvad gør jeg?\nRing til Kalundborg Forsyning på telefon 59 57 17 00.\n14: Hvordan kan jeg være sikker på, at min varmeinstallation er i orden?\nDu kan tjekke din varmeinstallation ved at følge denne vejledning.\n15: Hvis mit varme brugsvand ikke er grønt efter det grønne sporstof er tilsat, kan jeg så være sikker på, at min installation er i orden?\nNej. Hvis trykket på brugsvandet er højere end fjernvarmevandet i det område, hvor du bor, kan du godt have en utæt installation uden at få grønt vand. Vi anbefaler derfor, at du tjekker din varmeinstallation ved at følge denne vejledning.\n16: Hvor længe vil der være grønt vand i min varmeinstallation?\nNår din varmeinstallation er repareret, vil det ikke længere være i kontakt med dit varme brugsvand, og vandet vil igen blive klart.\n17: Hvem er ansvarlig, hvis noget går galt?\nAnsvaret ligger naturligvis hos os. En utæt varmeinstallation eller lignende er ikke vores ansvar, da dette er din egen installation.\n18: Jeg bor i lejlighed og ved ingenting om ejendommens fjernvarmeinstallation – hvem skal jeg kontakte?\nDet er ejendommens ejer, der ejer fjernvarmeinstallationen, og som derfor også har ansvar for, at den er i orden. Oplever du grønt vand, vil vi bede dig kontakte ejer eller vicevært.\n19: Hvad nu, hvis jeg ikke har råd til at skifte min defekte varmtvandsbeholder?\nSom ejer af din fjernvarmeinstallation er det dit ansvar, at den er i orden. Er den defekt, skal du udskifte den eller få den repareret. Vi leverer fjernvarme, men vi har ikke ansvar for dit anlæg. Det kan i værste fald resultere i at vi er nødsaget til at lukke for din varmeforsyning. Vi forstår dog godt, at der kan være tale om en stor og uforudset udgift i budgettet. Derfor er det en god idé at sørge for, at sikre dig den bedst mulige pris - spørg eventuelt flere vvs-firmaer om tilbud og/eller afdragsordninger, inden du bestemmer dig.\n20: Hvilket vvs-firma skal jeg vælge?\nDu skal vælge en vvs-installatør med autorisation og et gyldigt FJR-bevis. Et FjR-bevis sikrer at din montør har gennemgået et kursus specielt om service på fjernvarmeanlæg.\nHUSK: Ved enhver reparation af fjernvarmeinstallationen skal vvs montøren udfylde en ”tilmeldingsblanket” til Kalundborg Forsyning. Der skal udføres en trykprøvning i overværelse af Kalundborg Forsynings personale.\n21: Hvad er fjernvarmevand?\nFjernvarmevand er ikke bare almindeligt vand, men derimod behandlet, ilt-frit-vand. Hver liter vand, som vi mister i fjernvarmesystemet, skal erstattes af en ny liter dyrt, behandlet vand, og der vil derfor være en stor miljøfordel i at opdage utætheder i fjernvarmenettet og varmtvandsbeholdere.\n22: Hvorfor tilsætter I ikke almindeligt vand som spædevand?\nVed at benytte behandlet vand i fjernvarmenettet sikrer vi mindre korrosion (nedbrydning) i vekslere og ledningsnet, der så holder længere. Dette giver en mere optimal drift og holder udgiften til renovering og vedligeholdelse nede.\n23: Skal der graves op ved min ejendom?\nNej, der skal ikke graves op i forbindelse med utætheder på din varmeinstallation.


Kirstine Stagis, skribent på Studenterbrød - Side 2 af 3\nKan man tage på udveksling i eget land?\nForside, Instagram, Karriere, Studieliv\nCoronasituationen er stadig en realitet, og dit ønske om at tage på udveksling i udlandet kan være svært at opfylde. Trænger du stadig til nye omgivelser, undervisere og perspektiver? Så kan du i stedet tage et semester på et andet universitet i Danmark.\nForside, Instagram, Studiestart\n4 råd: Sådan holder du motivationen oppe under en pandemi\nVi har ramt studiestarten, og et nyt semester er begyndt. Dele af din undervisning foregår måske stadig online. Det bliver ikke, som det plejer, og vi kan lige så godt forberede os på det allerede nu. Tab ikke pusten, for der er også positive sider af den nye studiestil.\nSommerferie: pusterum eller tid til forberedelse?\nDu har brugt et år på at læse, og du har været gennem flere eksamener for at nå til denne længe ventede sommerferie. Sommerferien kan bruges til forberedelse, men husk også pusterummet.\nDerfor ændrede jeg min strategi i jagten på det rette studiejob\nErfaring spiller en markant rolle på arbejdsmarkedet – også for os studerende. Dét at lede efter et relevant studiejob kan derfor være en udfordrende proces. Især hvis man som mig ikke har opnået erfaring fra tidligere arbejdspladser. Dog har jeg lært, at interesse og gå-på-mod sagtens kan overstråle erfaring.\nEt relevant studiejob uden erfaring\nEr det muligt at lande et relevant studiejob, hvis du ikke har nogen erfaring? Og hvordan får du erfaring uden et studiejob? Kommunikation og Sprogs karrierekonsulent Ask Lehrmann giver dig gode råd til, hvad du kan gøre, hvis du er på jagt efter et relevant studiejob.\nStudie, fritid og samvittighed\nJeg er netop blevet færdig med min bachelor i kommunikation fra Aalborg Universitet i København. Jeg har været glad for at studere, men der er én ting, jeg ville ønske, jeg havde kendt til inden studiestart: den dårlige samvittighed. Den har nemlig været min trofaste følgesvend gennem alle tre år.


Rødder og vingesus af Ingeborg Kappelgaard (e-bog, epub)\n> E-bøger>Rødder og vingesus\nRødder og vingesus (e-bog, epub)\nAf: Ingeborg Kappelgaard\nDato for udgivelse: 2014-10-24\nFilstørrelse: 8638 KB\nVelkommen om bord, glæd dig til langfart med Ingeborg Kappelgaard som ydmyg guide og lærer! Turen går først til barndomsgården, og vi ser sønderjyske sprogblomster. Der var højt til loftet, godhed, gæstfrihed, latter, slid og musik. Og...\nForventes på lager: 24-10-2014\nRødder og vingesus\nVelkommen om bord, glæd dig til langfart med Ingeborg Kappelgaard som ydmyg guide og lærer! Turen går først til barndomsgården, og vi ser sønderjyske sprogblomster. Der var højt til loftet, godhed, gæstfrihed, latter, slid og musik. Og vemodige tab. Rødderne blev vandet ved familiens bøn og kristenliv i praksis. Så fører hun os til Israel, USA, Afrika, Rumænien, Nørrebro og Beirut. Vi møder intens lytten og respektfulde dialoger med så forskellige folk fra andre religioner og kulturer. – Om dog de kunne møde Herrens kærlighed. Og undervejs mærkes glæden ved at følges med præstemand og døtrene. Kærligheden til fremmede bar frugt. Hun blev en af pionererne i IM’s indvandrerarbejde og ved integrationslinjen på LMH. Der blomstrede gudstjenester for en busfuld fra Sandholmlejren. Venskaber med de lokale på Nørrebro er utallige. – Og hun kalder det hele »gave«.


DEBAT: Hvad med lidt solidaritet\nI dag er politik noget rod, også blandt vælgerne. Men det kan rettes op, hvis vi beslutter os for at være solidariske i stedet for at fise frem og tilbage blandt de mere eller mindre umulige partier.\nI meget gamle dage bestod samfundet af Konservative = arbejdsgiverne, Socialdemokraternearbejderne = arbejderne og Venstre = landmændene, sådan groft sagt. Radikale og kommunister hang på, men uden større betydning.\nGennem tiden har mange små grupper forsøgt sig uden held, eller de har bare været med i kort tid. Retsforbundet, Uafhængige, Pensionistpartiet, VS, KAP, SAP, Maoister, ja, næsten hele alfabetet, tror jeg. Uden blivende værdi.\nFremskridtspartiet og Centrum-Demokraterne. Et pust i sivet. Men underholdningsværdien var fin.\nAlbertslund har prøvet det hele.\nOpfejningspartiet Enhedslisten har jo som hovedønske en socialistisk revolution, men vil aldrig tale om det.\nMåske skal det være en overraskelse:)\nDe taler om alt muligt andet, undgår stort set alle politiske forlig, men kommer altid på banen, når der forekommer en skandale, eller det er synd for nogen. Lutter godhed. Altid overfladisk positiv.\nMen de er dygtige til det, for folk hopper jo på limpinden hver gang. Og det er ikke arbejderne.\nDenne gang skal vi så stemme på Alternativet, der gerne vil have, at man ikke siger "sgu". Jeg tror ikke, der er mere i det.\nAnders Samuelsen tog meget dygtigt et fallitbo til sig og kaldte det for Liberal Alliance.\nHan samlede simpelthen et program af populære sager, ("Vi er de svages beskytter"), men er egentlig bare lidt til besvær.\nDer er aldrig nogen, der på forhånd kan sige, hvad De Radikale vil. De er vist meget populære blandt indvandrerne, og de leverer ofte medlemmer til andre partier. Men har de noget som helst, der kan bruges i dag?\nNedturen for Dansk Folkeparti skyldes, som jeg forstår det, at andre partier nu også tager del i at begrænse vores flygtningeproblemer.\nJamen, så er det lykkedes, hvad DF stædigt har kæmpet for siden partiets stiftelse. Nu er det "stuerent", og folketingets formand er sågar stifteren herself. Placering lige under dronningen.\nDF skal måske oven i købet i regering denne gang.\nMen det endelige mål kunne jo være at gøre sig selv overflødig.\nSå er det, at jeg ville ønske lidt mere kontant solidaritet fra jer, der stemte DF sidste gang. Det er muligt, at Nye Borgerlige har stærke ønsker, men er de gennemførlige? DF har jo allerede vist, hvad der kan lade sig gøre.\nOg så har vi nu chancen for at få en helt lokal mand med på vognen. Danny Olsen startede DF i Albertslund for år tilbage, og han er stadig med. Her vil det være rigtig godt med mange personlige stemmer.\nPia skal såmænd nok klare sig.\nPubliceret 08 March 2019 01:00


Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928 med PrisGaranti - kr. 44.65\nHjem / Garn / Garn Producenter / Lana Grossa / Lana Grossa Cool Wool Big / Lana Grossa Cool Wool Big Unicolor / Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928\nVarenummer (SKU): 4033493122672 Kategorier: Garn, Garn Producenter, Lana Grossa, Lana Grossa Cool Wool Big, Lana Grossa Cool Wool Big Unicolor Tag: Lana Grossa\nLana Grossa Cool Wool Big Garn 928 … læs mere her\nLana Grossa Cool Wool Big Garn 928 beskrivelse:\nNavn: Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928\nLæs mere om Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928 her.\nLana Grossa Cool Wool Big Garn 928 – Garn og strik er blevet moderne\nDet er en dille, der ikke lige går over med det samme – rigtig mange er, bidt af den store strikkedille- og du bliver måske overrasket når du læser, at det ikke kun er damer oppe i alderen, vi jo fordomsfuldt betragter som den eneste målgruppe for garn og den slags. Det er ligeså ofte de unge i dag der har en hæklenål i hånden og lader kreativiten fylde frit. Rito.dk har altid rigtig, rigtig mange varenumre på lager indenfor strikning. Vidste du, at du også får, prisgaranti og hele 365 dages returret, så du får også ro i maven, når du køber Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928.\nLana Grossa Cool Wool Big Garn 928 med prisgaranti\nLana Grossa Cool Wool Big Garn 928 fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i vores varekategori Garn > Garn Producenter > Lana Grossa > Lana Grossa Cool Wool Big > Lana Grossa Cool Wool Big Unicolor. Du bliver ved købet også tildelt hele 365 dages returret med når du køber Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928 hos onlineshoppen Rito.dk, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Hos webshoppens store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, og der er det oplagte valg Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nLana Grossa Cool Wool Big Garn 928 med 365 dages returret\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, får du andre fordele, som ikke er en selvfølge i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når dine varer købes i en shop, der er endda shops, der vælger at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og du kan faktisk sammenligne priser når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at varens pris er forskellige fra skiltet og til kasseapparatet, så du skal stå i kø bagefter for at få den rigtige pris. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n17 reviews for Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928\nVær den første til at anmelde “Lana Grossa Cool Wool Big Garn 928” Annuller svar


Cielito Lindo Grille, Beverly - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nUSA Massachusetts (MA) Beverly Restauranter i Beverly Cielito Lindo Grille\n150 Cabot St, Beverly, MA 01915-5822+1 978-922-4657Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 35 anmeldelserFremragende60 %Rigtig god34 %Gennemsnitlig2 %Dårlig2 %Frygtelig2 %Restaurantens åbningstider ma - to5:00 pm - 9:30 pmma - lø11:30 am - 2:30 pmfr - lø5:00 pm - 10:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Mexicansk, Latinamerikansk, Spansk, Vegetarvenlig PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 150 Cabot St, Beverly, MA 01915-5822Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr denne restaurant familievenlig?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant kørestolsegnet?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant udbringning?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til store grupper?Ja Nej Ved ikke Er dette en amerikansk restaurant? Ja Nej Ved ikke Er dette et fastfood-sted?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en bar?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant egnet for børn?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Flere restauranter i Beverly Medlemsvurdering Fremragende9Rigtig god3Gennemsnitlig1Dårlig0Frygtelig1Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (14)Engelsk (35)Sprog Dansk (14)Engelsk (35)\nSe, hvad de rejsende siger: 11-14 af 14 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDenise_and_DanaBeverly, Massachusetts12657Anmeldt 10 juli 2012 AutentiskHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejOldRoadWarrior60Natick, Massachusetts30489Anmeldt 29 maj 2012 Varm Storfamilie middagMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMark P1013180Anmeldt 13 maj 2012 Familiens favoritMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nLeveret af
Microsoft® TranslatorDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejfancyAmandaBoston, Massachusetts86Anmeldt 4 februar 2011 Autentiske lidt mexicanske sted med svag margaritasMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenLa Victoria Taqueria54 anmeldelser 0,12 km væk Fusion Andina Restaurant46 anmeldelser 0,01 km væk A&B Burgers96 anmeldelser 0,16 km væk Soma Restaurant114 anmeldelser 0,37 km væk Seværdigheder i nærhedenLynch Park57 anmeldelser 1,53 km væk Independence Park17 anmeldelser 0,55 km væk THE LARCOM THEATRE25 anmeldelser 0,15 km væk The Cabot12 anmeldelser 0,54 km væk Forbedr denne registrering\n150 Cabot St, Beverly, MA 01915-5822 Placering:


Kendt filminstruktør og skuespiller stiller op for Liberal Alliance - Politik\nPolitik 29.09.2017 kl. 10:17\nKendt filminstruktør og skuespiller stiller op for Liberal Alliance\nTomas Villum Jensen stiller op til byrådsvalget i Fredensborg Kommune.\nTomas Villum Jensen er gift med sangerinden Maria Montell. Foto: Stine Tisvilde\n13.12 35-årig kvinde sigtet: Tappede sin lille søns blod\n13.12 Meteorolog: »Det bliver absolut ikke hvid jul, som det ser ud nu«\n12.12 Safariparkejer gjorde sjældent dinosaurfund: »Det er noget, jeg vil huske resten af mit liv«\n12.12 Narkohunden Pablo blev stjålet to gange: Nu dropper politiet sigtelserne\nFilminstruktør og skuespiller Tomas Villum Jensen beskæftiger sig sædvanligvis mest med det drama, der foregår på skærmen.\nMen nu søger han nye udfordringer som byrådskandidat for Liberal Alliance i Fredensborg Kommune i Nordsjælland.\nDet skriver Fredensborg Amts Avis.\nAlternativet og DF i alliance i Nordsjælland\n»Jeg har valgt at stille op til byrådsvalget, fordi Fredensborg Kommune trænger til luftforandring,« forklarer Tomas Villum Jensen over for avisen.\nHan er bl.a. bekymret for lokale anlægsprojekter - heriblandt det store indkøbscenter, der efter planen skal opføres mellem Kokkedal og Hørsholm - og kommunens store gæld, uddyber han.\nVillum Jensen, der også er skuespiller, fik sit gennembrud med filmen "Kærlighed ved første hik". Han har også instrueret flere "Min søsters børn"-film samt "Solkongen" og senest "Player" fra 2013.\nHit med stemmen: Amin Jensen går ind i politik\nSom skuespiller har han desuden optrådt i bl.a. "Det forsømte forår", "I Kina spiser de hunde" og "De grønne slagere". Privat er han gift med sangerinden Maria Montell.\nFredensborg er ikke den eneste kommune, hvor vælgerne kan sætte kryds ved et velkendt navn. Torsdag meddelte entertainer Amin Jensen at han stiller op som kandidat for Nationalpartiet i Hvidovre Kommune.


Sony Alpha77 | Digitalfoto.dk\nHer er årets hidtil mest spændende kameranyhed. Den nye Alpha-topmodel ER SPÆKKET MED INTERESSANTE FUNKTIONER og giver Canon og Nikon kamp til stregen. Kameraet er en fornøjelse af betjene, men der er nogle udfordringer, når det gælder lcd-skærmen. Der findes også en billigere lillebror med de vigtigste funktioner.\nSony er ude med to nye topmodeller i den nye kamerakategori, de selv introducerede sidste år. Det er en type kamera, hvor den klassiske spejlre?ekssøger nu er blevet erstattet af et gennemsigtigt spejl og en elektronisk søger. De tre første Alpha-modeller, 33, 35 og 55, henvendte sig til den almindelige bruger. Den nye Alpha77, som det skal handle om her, går i stedet direkte efter entusiastsegmentet. Rent fysisk er knapperne placeret, som man er vant til, og skærmen kan trækkes frem og vippes og drejes i alle vinkler. Menusystemet styres via et ?kst joystick, og der er et lille lcd-display oven på kameraet med de vigtigste kameraindstillinger. Udefra er det eneste, der afslører, at der er tale om et spejlre?eks med fast, gennemsigtigt spejl, at der ikke er en live-view knap, men derimod en knap til at stille om mellem skærm og søger. Søgeren er elektronisk med en opløsning på 2,4 mio. punkter. Det er den hidtil mest ?nkornede elektroniske søger til dato. Den er lys og syner med 1,1x forstørrelse lige så stor som en fullframe-søger. Den opdaterer uden forsinkelse, så man kan tage billedet i det splitsekund, tingene sker. Fordi den er elektronisk, kan den omstilles til ikke kun at vise fokuspunkter og vaterpas, men også histogram, ansigtsgenkendelse, menu og afspilning af billeder i sol, hvor man ikke kan se skærmen ordentligt. Noget af det smarte ved den elektroniske søger er, at man i menuen kan indstille den til altid at vise billedet, som det vil blive med de valgte indstillinger. Sætter man fx eksponeringskompensationen til +1, bliver bil-ledet lysere, vælger man farvegengivelse Vivid, kan man umiddelbart se de mættede farver. Når man trykker på dybdeskarphedsknappen i andre kameraer, bliver søgeren typisk mørkere og effekten svær at se. Hos Alpha77 justerer den elektroniske søger lysstyrken automatisk, selv om kameraet blænder ned. I menuen kan søgerbilledet tilpasses yderligere med fx hjælpelinjer. Eneste svaghed ved den elektroniske søger er, at søgerbilledet bliver alt for kornet at se på i svagt lys ved fx natfotografering.


Sådan kommer du i gang med at købe salgsautomater - 2022\nSådan kommer du i gang med at købe salgsautomater\nVending machine business er en gennemprøvet model for hårdtarbejde små virksomhedsejere med relativt begrænset kapital. Du køber eller lejer salgsautomater og lager og scout ud dit område for steder, hvor du tror en salgsautomat ville være rentabel. Derefter kører du regelmæssigt rundt til dine lokationer, samler penge fra dine maskiner og genopretter opgørelsen.\nIdentificer et sted, der har brug for en salgsautomat. Ideelt set bør dette være et område med høj trafik, fuld af tørstige eller sultne mennesker med forandring i deres lommer og begrænset konkurrence. Kontakt webstedsejer eller leder og spørg ham om han vil have en salgsautomat. Han kan blive enige om at sætte en til fri for dig, eller du skal muligvis indgå en indtægtsandelsaftale, hvorved du deler indtægterne fra salgsautomaten.\nSkab en forretningsenhed, såsom et aktieselskab eller et selskab. Udfyld artikler om organisation eller integration. Kontakt din statsfordeling af virksomheder for at gøre dette. At danne en forretningsenhed er vigtig, fordi det kan hjælpe med at beskytte dine personlige aktiver, hvis din virksomhed bliver sagsøgt. Da du eller en medarbejder regelmæssigt skal køre din rute for at genopbygge maskiner og indsamle penge, bør du overveje at beskytte dine personlige aktiver mod en retssag som følge af en bilulykke. Du kan også overveje at indføre ansvarsforsikring på plads. Hvis du ikke gør det, kan en medarbejder eller partner, der skader en person på jobbet, koste dig din virksomhed og dit hjem, og du behøver ikke engang at være involveret i ulykken.\nKøb automater. Overvej ønsket af klienten, eller ejeren eller lederen, før du vælger maskinens type. Du kan købe maskinen direkte for kontanter, eller du kan lease en salgsautomat. Hvis du lejer maskinen, skal du være rimelig sikker på, at dine indtægter fra kontantindsamlingen vil mere end betale for leasingomkostningerne på maskinen.\nKøbsfortegnelse. Dette vil sandsynligvis være et betydeligt omkostningscenter for dig. Bestræb dig på at købe ikke-perishable lager i bulk, hvor det er muligt. Du ønsker måske at få et medlemskab hos en grossistforhandler eller rabatforhandler, som Sam's Club eller Costco, afhængigt af din mængde. Jo flere maskiner du har, og jo mere mad du sælger, desto bedre bliver dine rabatter, og jo større er dine fortjenstmargener.\nHolde regnskab. Som virksomhedsejere skal du beholde et sæt bøger i overensstemmelse med reglerne for intern omsætningstjeneste. Hold øje med dine forretningsomkostninger - specielt udstyrsomkostninger, lageromkostninger, lageromkostninger og kilometertal. Fra 2011 kan du fratrække op til 55, 5 cent per mile, der drives til forretningsformål. Dette kan være vigtigt for salgsautomater på grund af de hyppige restocking-ture.


Link til "Danske købmænd"\nBy og borger Told og marked By og borge... Told og mar... Danmarkshistorien\nDet var et hovedformål med Erik af Pommerns store købstadsforordning af 1422 at styrke de danske købstæder over for hanseaternes tidligere totale overmagt. Først og fremmest skulle hanseaterne nøjes med at handle en gros og aftage de varemængder, som den danske købmand havde opsamlet i stadens opland, og tilsvarende sælge deres importvarer til købmanden, for hvem videreforhandllingen var og blev et eksistensgrundlag. Princippet var lige så enkelt, som det var vanskeligt i praksis at føre ud i livet.\nFørst og fremmest hævdede storgodsejerne deres egne interesser, at de som producenter måtte have ret til at sælge egen avl, til hvem de ville, også hvis det var til en udenlandsk storkøbmand. Men man søgte at hindre, at udenlandske købmænd, de såkaldte gæster, blev boende i de danske købstæder igennem længere tid, idet man i så fald forlangte, at de skulle betale skat som almindelige borgere. Og hvis en udlænding undlod at tage borgerskab, løb han den risiko, at hvis han pludseligt døde, skulle hans udenlandske arvinger betale 10. penge, dvs. en 10 procents afgift ved eksporten af den fremmede kapital.\nKlager viser, at udlændingene ofte søgte at omgå lovgivningen ved f.eks, at anvende indenlandske stråmænd til at købe op for sig; men det ser ud til, at lovgivningen i det lange løb var virkningsfuld. I de større byer havde der ofte fra gammel tid eksisteret et Tysk Kompagni, altså en selvstændig organisation af udenlandske købmænd. Men i 1470'erne forlangtes Det tyske Kompagni i København ophævet, og derefter hører vi ikke meget om det.\nI Køge eksisterede der endnu ind i 1500-tallet et Tysk Kompagni; men da dets oldermænd i 1516 var rådmanden Laurids Jensen og borgeren Peder Andersen, synes det at være blevet totalt „nationaliseret”. Antagelig var det alene den prestige, der lå i at være medlem af dette selskab, der gjorde, at sammenslutningen overlevede.\nIkke få udlændinge traf et valg og slog sig ned ved at tage borgerskab, og navne som Hans Meissenheim og Hans West-faling viser, at de danske byer netop i denne periode fik et væsentligt tilskud af erfarne og kapitalstærke tyske købmænd. Ganske vist kan vi ofte have en mistanke om, at handels-kapitalen fortsat var hanseatisk, og at vareudvekslingen er sket på den stærkere parts vilkår; men der blev nu lagt et grundlag for en selvstændig dansk borgerstand, der efterhånden kunne opbygge den nødvendige egenkapital.\nMange klager rettedes også imod „skotter”; men ordet betegner som regel blot bissekræmmere, der drev illegal landhandel direkte med bønderne. Men der kom dog ikke få handlende fra det Skotland, som riget traditionelt opretholdt et godt forhold til. Især sundkøbstæderne fik et tilskud af skotske indvandrere, der hurtigt indgik i lokalbefolkningen.\nHoldt hansekøbmændene efterhånden op med at drive detailhandel i Danmark i større stil, fik købstæderne i stedet lokale problemer. I 1474 måtte kongen udstede et forbud imod, at sjællandske bønder rejste omkring og foretog storopkøb af kreaturer. Bønder måtte kun handle med købstadsborgere, ellers mente man ikke, at slagtere, garvere og købmænd overhovedet kunne eksistere.\n© Efter P.B. Grandjean: Danske Købstæders Segl indtil 1660, 1937\nDog måtte der gang på gang dispenseres fra disse regler af hensyn til gode gamle sædvaner. På Lolland med flere sydhavsøer havde bønderne haft for vane at sende landbrugsvarer direkte til de nærliggende nordtyske hansebyer, og så længe eksporten kun bestod af egen avl og foregik på storbondens egen skude, måtte denne handel fortsat tillades. Men købstædernes handlende har nok ofte haft en lumsk mistanke om, at bondeskipperen næppe selv havde opfødt samtlige de stude, han sejlede med.\nBisper og højadelsmænd ejede nu og da selv skib, dvs. at også de kunne sejle egen avl til udlandet uden om købstæderne. Men i så fald var det snarest hansehandelen, de konkurrerede med. Meget tyder på, at den hjemlige skibsfart især foregik på småskuder uden større lasteevne. Men der var mange af dem, og de havde den betydelige fordel frem for de større udenlandske skibe, at de kunne benytte de lokale småbyers ringe havne, der ofte blot bestod af en åmunding, der kun kunne anløbes af småskuder. Dette forhold kunne fremhjælpe et system, hvor udenlandske købmænd bragte importvarer på store og tungtlastede skibe til de få havne, der var i stand til at modtage disse skibe; herfra omdirigeredes fragten på småskuder til de mindre byer med ringere havne, en udvikling, der ville passe fint med, at de danske handlende i stigende grad overtog denne videreforhandling.\nDer blev flere og flere byer, da mange fiskerlejer med tiden opnåede egentlig købstadsret. En særlig succes fik sildefiskeriet i Limfjorden, hvor ålborgsilden i 1461 opnåede at få sit eget kvalitetsstempel i Lübeck, og både ved Nibe og Løgstør opstod begyndelsen til bysamfund. Vistnok i 1449 blev det forbudt tyske købmænd at drive detailhandel i Limfjorden, og som de eneste lovlige havne, de måtte sejle på, nævnes Ålborg, Viborg, Nykøbing og Lemvig. Men samtidig undtager man betegnende nok massevarer som tømmer, kul og salt, som godt må aflæsses på andre steder. Det er derfor ikke noget under, at klagerne over anvendelsen af ulovlige havne er så hyppige. Netop inderst i Limfjorden konkurrerede kronens bønder i Hovsør med bispens Thisted 10 km længere mod vest, og først efter reformationen sejrede den sidste og blev endelig en fuldt legal købstad.\nIndbyggerne på de mange sydfynske småøer har kun kunnet eksistere ved at drive udstrakt fiskeri og sejlads ved siden af landbruget. Derfor kom især Svendborg til at føre an i kampen imod de ulovlige havne. Ærø hørte til hertugdømmerne, hvorfor dansk lovgivning ikke havde gyldighed der; men borgerne jamrede specielt over, at der fra bispegodset på Tåsinge foretoges store udskibninger af landbrugsvarer til direkte eksport uden om de arme købmænd. For at hjælpe købstaden udstedte kongen i 1447 en forordning, der ganske vist måtte anerkende bispens ret til at sende varer af egen avl til Tyskland på eget skib og til at importere varer derfra, men understregede, at det kun var til bispens eget forbrug, ikke til videreforhandling. Også Tåsinges bønder fik bekræftet deres gamle ret til at eksportere levende kvæg. Til gengæld skulle alle andre landbrugsvarer sendes til Svendborgs torv. I 1480 udvidedes eksportforbuddet til samtlige øer i Det sydfynske Øhav, dvs. et område, hvor søtransport alle dage havde været en eksistensbetingelse, og hvor kontrol på det nærmeste var umulig.\nHer hører vi en passant, at tilladelser til eksport kun gjaldt, „når ikke forbud er”, dvs. at hjemmemarkedets behov skulle være dækket, inden landbrugsvarer måtte sendes ud af riget. I 1488 udstedte kong Hans således den 21. marts med sit råds samtykke forbud imod eksport af så at sige enhver form for landbrugsvarer, alle kornsorter, øksne og slagtet kød af enhver art, og af kvalitetsheste indtil Sankt Olavs dag den 29. juli, hvor man vel havde klarhed over udsigterne for den kommende høst.\nOmkring midten af 1400-tallet slog man ind på den nærliggende udvej at tildele hver købstad sit eget opland, hvis bønder havde pligt til kun at bruge byens torv. I 1441 fik Kerteminde således eneret på torvehandel fra Hindsholm med flere nabosogne, og i 1447 befalede kongen alle smede, skomagere, skræddere m.fl. i Vindinge Herred at flytte ind til Nyborg, der må have anset dette herred for sit private opland.\nMan måtte dog gøre den vigtige undtagelse, at adelen havde ret til at beskæftige håndværkere ved deres hovedgårde, og det har næppe været nemt at kontrollere, i hvor vid udstrækning godsets smed også arbejdede for omegnens bønder. En sådan undtagelsesbestemmelse gør det lettere at forstå, hvorledes der i de store landklostres opland kunne opstå køb-stadslignende samfund, der med lidt held kunne opnå kongelig anerkendelse som lovlig købstad. Med klosteret som fast kunde var der brug for både en vis detailhandel og for adskillige håndværk, og den nye købstad Maribo, der var opstået omkring det store birgittinerkloster, opnåede ligefrem at få tildelt sit eget beskedne opland.\nSom overherre på Bornholm var det ærkebispen, der udstedte stadsretter her. Men han besad også store og samlede godsområder i selve Skåne, og flere skånske fiskerlejer blev under ærkebispens beskyttelse til små købstadssamfund.\nBy efter by fik sit opland specificeret: Rudkøbing naturligvis hele Langeland, Stege får Møn og Nykøbing på Sjælland hele Ods Herred, medens Korsør på grund af det betydningsfulde Slagelses nærhed måtte nøjes med tre omegnssogne. Men så havde byen til gengæld den givtige færgefart over Store Bælt.\nMan måtte dog fortsat acceptere hanseaternes omfattende privilegier på Skånemarkedet. Endnu omkring 1400 indførte Lübeck som absolut minimum 70.000 tønder saltede sild herfra, hvortil skal lægges mindst lige så meget, som de mange andre hansestæder tog sig af, og ydermere var der et næppe helt ubetydeligt hjemligt forbrug af denne vare. Som sildefangst og -handel trak købmænd til Skånemarkedet, var den almindelige vareomsætning af stor betydning. I efterårssæsonen kom købmænd til egnen omkring Skanør-Falsterbo, hvor de slog boder op på deres stadepladser, de såkaldte fed, som de havde gammel hævd på at måtte bruge. Og mellem disse mange købmænd foregik der sideløbende med sildehandelen en betydelig omsætning af varer mellem Østersøområdet og byerne fra Kanalområdet. Heraf fik kronen betydelige indtægter i form af markeds- og eksportafgifter; men hansestæ dernes næsten totale selvstændighed på eget fed, så længe markedet varede, måtte være en torn i øjet på de danske konger, der ønskede at hævde deres suverænitet.\nEfter alt at dømme fortsatte et betydeligt fiskeri, der dog aftog lidt efter lidt, antagelig fordi fiskestimerne valgte nye veje. Fiskeriet spredtes til stæder som Malmø og København og gav navnlig vækst til de nye anlæg Landskrone i Skåne (det nuværende Landskrona) og handelspladsen Dragør på Amager. Samtidig hermed opstod et betydeligt fiskeri langs Norges Kattegatkyst, og sildestimer optrådte i stort tal i Limfjorden. Hansekøbmændene kunne nok ønske at følge med i den nye udvikling, men deres privilegier gjaldt nu engang kun for områderne ved Falsterbo.\nGik fiskeriet tilbage, fortsatte varemesserne på Skånemarkedet dog i et vist omfang; men de tog skade af, at flere og flere nederlandske skibe sejlede igennem Øresund for at handle direkte på Danzig, Riga og flere stæder i Balticum. Udviklingen skete gradvis, men den mindskede betydning af Skånemarkedet var indlysende, og det skal ses i sammenhæng med hanseaternes svækkelse, at det lykkedes de danske konger at opretholde den Øresundstold, som Erik af Pommern havde indført.\nKong Eriks efterfølgere måtte dog acceptere, at Lübeck selv under ingen omstændigheder agtede at betale nogen told, hvorfor staden sammen med sine naboer, de vendiske stæder, stiltiende blev fritaget, måske ikke helt uden sammenhæng med, at skipperne fra disse byer var så stedkendte, at de turde sejle igennem det farefyldte Store Bælt.\nOmvendt havde både preussiske og baltiske byer megen glæde af, at nederlænderne i stigende tal kom direkte til dem; og da de nederlandske stæder dermed kom i en varig konflikt med Lübeck og dens forbundsfæller, var Sundtolden en beskeden afgift at yde til gengæld for at få den danske konges accept, for ikke at sige varmhjertede støtte til deres transithandel.\nMan fortsatte med at omredigere de omfattende reglementer for Skånemarkedet med meget detaljerede bestemmelser for opretholdelse af ro og orden, med krav om fisketegn for alle både, bestemmelser om mærkning af tønder, bl.a. som bevis for, at man havde betalt de gerne små, men dog talrige afgifter. Det viser sig, at såvel fiskeri som marked fortsatte, og der er et vist grundlag for at antage, at kronens indtægter herfra både omkring år 1400 og omkring 1500 beløb sig til henved 5000 lybske mark. Forholdet er blot det, at medens en sådan sum på dronning Margretes tid var enorm, var den 100 år senere under øget pengeøkonomi og fortsat inflation kun en – bevares nyttig – enkeltpost i statsregnskabet.\nI betragtning af at hanseaterne bevarede deres overprivilegerede stilling i Bergen, med en fast koloni af både handlende og håndværkere, der nød omfattende rettigheder på bekostning af indfødte, og at tyske købmænd langt ind under unions-stridighederne fastholdt grebet om de svenske købstæders styrelse, må det siges, at den danske handelspolitik på langt sigt var en succes. Var den danske købmand fortsat afhængig af sin hanseforbindelses kapital, tonnage og erfaring, var han juridisk set en selvstændig forretningsdrivende, måske gerne den underlegne part i forholdet; men med hanseaternes indbyrdes konkurrence og de nederlandske handlendes voksende indflydelse var der skabt en ny situation.\nTroels Dahlerup: Danske købmænd i Gyldendals og Politikens Danmarkshistorie, Olaf Olsen (red.), 2002-2005. Hentet 21. marts 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=307356\nForrige afsnitBy og borgerNæste afsnitTold og marked\nNæste afsnitTold og marked\nForrige afsnitBy og borger\nSegl for Robert Richardsen, 1402 borgmester i Odense og 1419 titu... © Efter A. Thiset: Danske adelige Sigiller, 1905\nOmkring ærkebispens slot Elieholm i Blekinge opstod en bebyggelse... © Efter P.B. Grandjean: Danske Købstæders Segl indtil 1660, 1937\nSenmiddelalderlig kande, en såkaldt skæggemand, fundet ved Dragør... © Nationalmuseet\nAntal visninger1828 besøg


Debat: Kommunernes bæredygtige indkøb kan spare dem penge - miljoogklima.dk\nDebat 31. jul. 2020 kl. 08.07\nBenita Kidmose Rytz\nBusiness Manager, Social & Economic Impact, Rambøll\nHead of Contract & Commercial Management, Rambøll\nBæredygtige indkøb er vejen til besparelser i kommunerne – men det kræver en veltilrettelagt proces, skriver Benita Kidmose Rytz og Rasmus Tønnies i dette debatindlæg.\nBæredygtigt indkøb er i stigende grad et emne, som både kommuner og KL har fokus på, især i forhold til at bidrage til grønnere og mere miljø- og klimavenlige løsninger. Dog mangler kommunerne konkrete input til, hvordan krav om bæredygtighed i indkøb bliver en integreret del af udbudsaktiviteterne, og finder vej ind i kontrakterne, så der skabes et udgangspunkt for at følge op på kravene i samarbejdet med leverandørerne.\nOfte er opfattelsen, at krav om bæredygtighed er dyrt og besværligt at implementere. Dette er sjældent tilfældet.\nBæredygtighed i indkøb kan antage mange former. Det gælder for eksempel de etiske overvejelser, som at undgå børnearbejde i leverandørkæden, fokus på arbejdstagerforhold, fokus på miljø- og energimæssige forhold og fokus på at sikre udbredelsen af bæredygtighed i alle led i kommunen.\nDet er især de to sidstnævnte områder, som kommunerne har fokus på i de fremtidige indkøb. Ud over de udbudsmæssige overvejelser kræver disse områder grundige overvejelser om, hvorvidt kommunerne har det rette setup og kompetencer for kontraktstyring: Har kommunerne de rigtige kontrakter, og følger de systematisk op på disse, så kommunen sikrer, at den når sine mål om bæredygtighed?\nDet er kommunerne, der skal træffe de bæredygtige valg. Men Rambøll oplever, at krav om bæredygtighed i indkøbsprocesser ofte ses som dyrt og besværligt at implementere. Samtidig ses forestillingen, at der ikke findes tilstrækkeligt med leverandører, der kan levere en bæredygtig løsning.\nBarrieren underbygges yderligere, fordi der ofte mangler kendskab til produkter og til markedet, og fordi det kan være vanskeligt at indarbejde bæredygtighedshensyn korrekt i udbudsmaterialerne med mindre de rette kompetencer hertil er til stede. Det er alt sammen med til at bremse udviklingen.\nKan bæredygtige indkøb være besparende? Svaret er ja, men spørgsmålet er mindst lige så vigtigt.\nLangt de fleste kommuner understreger, at et øget fokus på bæredygtige, grønne indkøb ikke må ske på bekostning af økonomien. Kun et fåtal af kommuner vil vælge sådanne løsninger. Dette understreger vigtigheden af, at de bæredygtige udbud kan gennemføres inden for den budgetramme, som kommunerne arbejder under.\nRambølls arbejde med good practice-eksempler af bæredygtigt indkøb både blandt danske kommuner og blandt udenlandske aktører tegner det samme billede: En veltilrettelagt bæredygtig indkøbsproces er ikke nødvendigvis dyrere end konventionelle indkøbsprocesser. Tilsvarende er indkøbspriserne ikke nødvendigvis højere. I mange tilfælde er de bæredygtige løsninger endda billigere end de konventionelle løsninger.\nManglen på konkrete redskaber og markedskendskab skal derimod ses som den største hindring lige nu. Rambølls arbejde med området kaster særligt lys over tre elementer, der kan få kommunerne godt fra start med de bæredygtige indkøb.\n1. Markedsdialog som redskab\nMarkedsdialog er et af de redskaber, som kan nedbringe omkostningerne for indkøberne og udbudskonsulenterne. En markedsdialog er en forudgående dialog med fx tekniske eksperter, som kan give indsigter i, hvad der skal til for at levere mere bæredygtige løsninger. I flere projekter, hvor Rambøll har været rådgiver, er dialogen udmundet i et behov for færre produkter og/eller produkter, der kan anvendes i flere funktioner. Dette har givet kunden en langt billigere og mere bæredygtig løsning end den konventionelle.\nEn anden barriere for øget brug af krav om bæredygtighed i indkøb, er, at mange kommuner er usikre på, om der findes leverandører, der kan levere de bæredygtige løsninger. Her viser Rambølls erfaringer, at en markedsdialog også her kan være med til at identificere potentielle aktører eller være med til at forme udbuddet på en måde, så det er muligt for flere leverandører at byde på opgaven.\n2. Et totaløkonomisk perspektiv\nEt andet redskab, som ofte bidrager til at nedbringe kundens samlede omkostninger og samtidig sikrer en bæredygtig løsning, er at se på omkostningerne i hele produktets levetid – altså totalomkostningerne. Her viser vores analyser, at selvom investeringsomkostningen på fx LED-lys eller interaktive skærme kan være højere for pærer eller skærme med det laveste energiforbrug, er det almindeligvis de produkter, der holder længst og derfor ikke så hyppigt skal udskiftes. Ved et totaløkonomisk perspektiv er det ofte de mest bæredygtige løsninger, der er de billigste på den lange bane, selvom investeringen på den korte bane kan være højere.\n3. Fokus på verdensmålene\nKrav om bæredygtighed i udbud kan også være med til at hjælpe kommunerne med opfyldelsen af et eller flere af verdensmålene, hvilket er et stort fokusområde for mange af kommunerne. Her kan bæredygtige indkøb være med til at understøtte kommunens overordnede bæredygtighedsstrategi. Alle 17 verdensmål kan nås med bæredygtige indkøb.\nFinansieringsteam samlet om energi-ø i Nordsøen\nØrsted har brintproduktion klar i slutningen af året\nFind rundt i junglen: Her er forskellige modeller for skovrejsning i Danmark\nFuldmægtig søges til Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeris departement, Fødevarer og Veterinær\nSpecialkonsulent søges til Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeris departement, Fødevarer og Veterinær\nAdministrativ chefsekretær til nøglerolle for to chefer i kontoret for Økonomi og Analyse\nMiljø og Klima nyhedsbrev\nMette Frederiksen forholder sig til Greenpeaces debatindlæg: Det er for letkøbt med »den der kritik på klimaområdet«\nMærsk forventer at købe de første CO2-neutrale skibe om tre år\nSkovrejsning er et klimaværktøj, en del virksomheder benytter. Men hvordan gør man – og hvordan gør man det bedst? Få overblikket over mulighederne.\nDer er brug for politisk handlekraft fra Christiansborgs side, hvis der skal sættes skub i energirenoveringen, skriver Per Olsen, formand for FH Hovedstaden, i dette debatindlæg.\nDer har været to dominerende strømninger i synet på staten. Først velfærdsstaten, senest konkurrencestaten. Men begge spiller fallit, når det gælder om at løse klima- og biodiversitetskriserne. Derfor foreslår de to sociologer Anders Blok og Rasmus Willig en ny statsform, Den bæredygtige stat. Her kan du læse et uddrag fra første kapitel i bogen, der netop er udkommet i 2. oplag.


Vista Blue Screen of Death | Version2\nAf Redaktionen@version2dk Onsdag, 10. september 2008 - 21:48 28\nMicrosofts nemesis, Blue Screen of Death, kender alle, der har arbejdet med MS Windows. Den forekommer, når kernen eller en driver, der afvikles i kernen, får en fejl, som kernen ikke kan håndtere.\nSelv Bill Gates har fået en Blue Screen of Deatch under en demonstration. Det grinte vi meget af.\nMen mest var det bare irriterende, fordi det altid skete, når man havde glemt at gemme sine data, eller når det var mest ubelejligt.\nI gamle dage skete det jævnligt, og Blue Screen of Death blev for mange i sær i open source-verdenen et tegn på, at MS Windows ikke duede til noget.\nDen karakteristiske blå skærm var jo også et letgenkendeligt symbol.\nMen det er faktisk meget længe siden, jeg selv har prøvet det. Det er fx aldrig sket for mig på min nuværende 64-bit Vista-installation, som har kørt i snart to år.\nMen forleden så jeg det ske for første gang under Vista.\nDet var en Vista Business-installation på en Thinkpad. Ejeren havde for vane aldrig at lukke systemet ned. Hvorfor skulle man dog det, når man bare kan lukke for den bærbare og være klar med det samme næste gang?\nFaktisk kunne ejeren ikke huske, hvor hun sidst havde lukket systemet helt ned? Det virkede godt nok lidt sløvt en gang imellem, men det lærer man jo åbenbart at leve med.\nJeg sagde, at det nu altid var en god idé at gøre det jævnligt hvis ikke ofte. Så gik jeg i gang med at lukke programmerne ned, og da selve styresystemet var i gang med at lukke ned, fik jeg et kort glimt af en Blue Screen of Death.\nNu har jeg hørt fra sædvanligvis særdeles velunderrettet kilde, at Vista har nogle problemer med sleep mode, og denne bærbare var bestemt blevet mishandlet på netop dette punkt.\nMen jeg kom til at tænke på, at jeg egentlig burde gå og være taknemmelig over, at kvaliteten af Windows er blevet så meget bedre.\nDet glemmer man bare.\nJeg har egentlig samme oplevelse med de seneste versioner af MS Office, som heller ikke går længere ned.\nNu ved jeg godt, at Peter Toft sagtens kan få MS Office til at gå ned. Men for os andre almindelige brugere, der ikke hælder formler for et godt ord ind i vores dokumenter, fungerer det bare.\nNu er det som tidligere nævnt længe siden, jeg har haft en kørende Linux-installation, men sidst jeg havde det (det var vist en SuSE 9.0), oplevede jeg da jævnligt umotiverede nedbrud, når man brugte programmerne i den grafiske brugergrænseflade.\nSelvfølgelig ikke i form at det karakteristiske blå symbol på Windows fejlbarlighed, men det var lige så irriterende.\nMen måske mishandler jeg bare ikke mine maskiner så meget længere?\nOplever I andre, at Vista eller Office går ned' Og i hvilke situationer'\nOg hvad med den grafiske brugergrænseflade under Linux' Er den blevet mere stabil, ligesom Windows er blevet det'\n#1 Thomas Wittenburg 10. september 2008 - 22:44\nVista Business og BSoD\nPå min Vista Business (32bit) oplever jeg jævnligt at en blå skærm popper op under opstart af maskinen. Det medfører en automatisk genstart, hvorefter man så skal vælge hvilken tilstand man vil starte Windows i (her vælger man bare normal og så kører det igennem som det skal). I dag har jeg installeret SP1 til Vista, og jeg er spændt på at se om det løser problemet.\nUdover det lille problem er jeg faktisk overraskende tilfreds med Vista. Jeg havde mine bange anelser da jeg skiftede fra XP, men efter jeg har slået alle sikkerhedsbegrænsningerne fra er den super. Min laptop kører endda længere tid på en opladning :o)\nMht. Office bruger jeg, som den eneste i min studiegruppe, ikke selv MS Office længere, men stemningen i gruppen virker overvejende positiv.\nTak til dig Jesper, for at stille fokus på noget man ikke tænker over så tit; nemlig hvor lidt man efterhånden ægrer sig over ting, der tidligere fyldte rigtig meget :o)\n#2 Morten Nissen 10. september 2008 - 23:09\nRe: Vista Business og BSoD\nKan godt lide ordet "sikkerhedsbegrænsningerne" - det er lidt en kamp op af bakke for dem.\n#3 Jørgen Henningsen 11. september 2008 - 00:07\nEen af mine standard historier er om min daværende studie PC (en 486). Den havde kørt Windows upåklageligt i flere år. Så fik jeg fat i en Redhat linux... Det gik også meget godt... Indtil den dag jeg skulle kompilere min egen kerne.... Det kunne dyret bare ikke. GCC spyttede bare en stribe fejl. Nå hvad var nu det for noget. Jeg søgte lidt på nettet og fandt svaret. Min RAM timing var simpelthen justeret for marginalt. Moralen i den historie er at du sagtens kan opleve ustabilitet under Linux selv om din windows kører upåklageligt. Linux bruger nemlig hardwaren på en meget anderledes måde end windows. Jeg har oplevet lignende ting i nyere tid med accelereret grafik. PP-racer fik simpelthen linux til at gå i knæ. Der var så heldigvis en bios opdatering, som løste problemet. Igen fungerede det fint under windows.\n#4 Jens Madsen 11. september 2008 - 02:00\nJeg kan huske, at der var en fejl i 486 processoren. Den kørte fint windows, men der var problem med OS2 operativsystemet. Årsagen var i nogle af indstruktionerne til protected mode, som OS2 gjorde anvendelse af, og microsoft åbentbart undgik, da det meste ikke anvendte 32 bits tilbage da 486 blev brugt. Intel, havde lavet en "bug" ved at nogle ting var flyttet manuelt, og derved var blevet en kapacitet mellem nogle bits eller ledninger, så de vist påvirkede hinanden, eller noget i den retning. Denne påvirkning, skete kun i visse tilfælde, og kredsene var åbentbart gået igennem Intels tests. Da OS2 kom, blev fejlen synlig.\nOm microsoft i dag undgår de pågældende indstruktioner, for at sikre deres nyeste operativsystemer fungerer på 486, har jeg ikke kendskab til. Jeg vil tro, at en Vista på 486 også kan give problemer.\nNormalt, vil man opdage fejlene som Intel gjorde, ved at køre design tjek programmer. Men vi ved alle, hvordan sådanne programmer, giver bunker af fejl, der intet betyder - og Intel har åbentbart presset kredsen lidt "for godt".\n#5 Per Michael Jensen 11. september 2008 - 11:42\nJeg har oplevet at få harddisk fejl ved test af maskiner med MicroScope (en timing fejl) uden den fejl nogensinde viste sig i Windows. Her snakker vi ikke enkelte diske, det var en hel serie sprit ny maskiner.\nJeg har også prøvet at få timingfejlen med en Knoppix, hvor maskinen aldrig brokkede sig under Windows.\nJeg tror at Windows håndterer nogle problemer, så brugeren ikke ser dem.\nLad nu være med at tolke det som om jeg siger at Windows er bedre end andre OS'er. Jeg siger at Windows har nogle specifikke egenskaber, som er forfærdelig rare at kende, for eksempel (og i særdeleshed) hvis man skal teste hardware!\n#6 Esben Damgaard 11. september 2008 - 11:45\nHar efterhånden kørt Ubuntu i op mod 4 år. Er hvert år blevet overrasket over hvor meget bedre det kører. Kan ikke huske hvornår den sidst er gået ned (og det ikke var pga defekt harddisk).\nJeg må så indrømme at jeg heller ikke selv nogensinde har fået en BSoD på XP dengang jeg kørte det. RAM forbruget var dog ikke at prale af, men synes ellers XP kørte ganske fint.\n#7 Frank Marek 11. september 2008 - 11:53\nVista, trådløs netkort og ZyWALL VPN\nJeg har nu på flere pc'ere oplevet den dejlige blå farve. Når jer har en maskine med Vista og trådløs B/G/N netkort og så installerer ZyWALL IPSec VPN client (uanset version) så er det kun et spørgsmål om tid, før maskinen brager ned. Den nyeste maskine (Acer TM5730) har jeg i driverens egenskaber deaktiveret 802.11n tilstand og derved løst problemet. Hvis der er andre, der har erfaringer eller løsniger på dette, så hører jeg gerne fra jer. Ellers er jeg også imponeret over XP og Vista. De er blevet yderst stabile.\n#8 Poul Pedersen 11. september 2008 - 12:19\nRe: Vista, trådløs netkort og ZyWALL VPN\nNu er ZyWALL-klienten også berømt for at være specielt ustabil og touchy i alle henseender. Men samlet set er hardware-producenter blevet bedre, og man køber jo også idag meget mere fra de store mærker end man gjorde i gamle dage. Alt andet lige vil det jo give en øget kvalitet af drivere.\nHvem drømmer ikke om den dag at alle ens drivere bliver certificerede og virker som man forventer?\n#9 Peter Mogensen 11. september 2008 - 12:58\nOg hvad med den grafiske brugergrænseflade under Linux? Er den blevet mere stabil, ligesom Windows er blevet det?\nKommer jo an på hvad og hvornår du sammenligner med. Det har altid været sådan at en X session kunne gå ned eller fryse, hvis man legede med noget eksperimentelt. (f.eks. nVidias drivere). Men det har også altid været sådan at det var ret stabilt, hvis man ikke gjorde.\nOplever I andre, at Vista eller Office går ned?\nnej. ... af gode grunde.\n#10 Palle Arentoft 11. september 2008 - 13:02\nMin nu 3,5 måneder gamle Lenovo T61p med Vista på udemærker sig med Blue Screen... 3-4 gange om ugen og det er altid når den skal lukkes ned (Shutdown - ikke noget med powersafe eller lign).\nIkke engang SP1 gav nogen forbedringer på dette punkt - udover at den var hurtigere til at lukke ned..når den ikke havner i BSOFD.\n#11 Søren Dreijer 11. september 2008 - 13:32\nKvaliteten af tredje parts drivere\nMen jeg kom til at tænke på, at jeg egentlig burde gå og være taknemmelig over, at kvaliteten af Windows er blevet så meget bedre. Det glemmer man bare.\nNu kan det jo siges, at jeg går ned i petitesserne, men jeg synes, det er værd at lægge vægt på, at det jo oftest er tredje parts komponenter, såsom diverse antivirus applikationer og VPN klienter, der får Windows til at blue screene. Folk siger jo straks, det er Windows (læs: Microsofts) skyld, at systemet går ned, men der er ikke så meget, de kan gøre, hvis man kører tredje parts drivere i kernel mode.\nJeg synes Microsoft skal have stor ros for at have streamlined deres test of godkendelse af tredje parts drivere igennem fx WHQL. Det kommer os allesammen til gode.\nAt du lige nævner 64-bit Vista er jo interessant, da der er meget strengere krav til drivere på netop 64-bit versioner af Windows. Noget kunne tyde på det også hjælper på stabiliteten. :)\n#12 Jeppe Johansen 11. september 2008 - 16:20\nBSOD i selve styresystemet?\nNæ har aldrig fået en BSOD uden at installere en dårlig driver. Selve kernel'en virker umådelig stabil. Dog har Cisco's VPN driver vist sig på nogle tidspunkter at tvinge min computer i knæ og bare hænge i flere minutter.\nJeg tror mange folk som får random BSOD's bare ukritisk har installeret dårlige drivere.\nTænk over det. Hvor nemt ville det ikke være at få en kernel panic hvis installerede en tilfældig binary blob som kernel module i Linux? :)\n#13 Morten Jensen 11. september 2008 - 16:54\nNu er det jo desvaerre saadan at der kun er Windows drivere til en masse ting, og saa brokker i jer over "daarlige drivere" ;-)\nBortset fra det saa er Vista ifoelge min begraensede erfaring mere stabilt, det er ogsaa skraemmende langsomt, og for professionelle er der blevet meget laengere ind til de vigtige indstillinge. Der er notoriske problemer med programmer der ikke er skrevet af Microsoft, selvom de langsom er ved at blive loest.\nLinux er blet lidt mere ustabilt, udviklingen er gaaet lidt for hurtigt, og specielt Desktoppen har smaaproblemer. Men igen saa kommer det MEGET an paa hvilke programmer du koerer...\n#14 Søren Dreijer 11. september 2008 - 19:38\nRe: BSOD i selve styresystemet?\nCisco's VPN er kendt for at være umådelig ustabil. Den bruger desuden Deterministic Network Enhancer, som skulle gøre det nemmere for udviklere at kode netværksdrivere. Desværre er det i blandt netværkskredse almindeligt kendt for at være intet mindre end satans værk :)\nDen forstod jeg ikke helt...\n#15 Jesper Stein Sandal 11. september 2008 - 22:06\nRe: Kvaliteten af tredje parts drivere\nJeps, én af de gode ting i Windows Vista er den bedre fejldiagnosticering. Jeg har fået et par blå skærme, men de har hver gang været relateret til:\nAntivirus (efter en patch fra McAfee ser det nu ud til at være løst - på et tidspunkt fik McAfee min Vista til at gå ned en gang om dagen).\nEn forkert driver til netværkskortet (delvist Windows' skyld, da Windows Update foreslog en driver, som ikke fungerede med den chip, der sad på bundkortet).\nGrafikkortdriveren under ekstrem belastning i enkelte 3D-spil.\nUanset styresystem, så har det faktisk som regel altid været en driver eller et stykke hardware, som gav problemer for stabiliteten. Det der med at geninstallere Windows hver sjette måned har jeg ikke gjort siden Windows 98.\n#16 Henrik Moeslund 11. september 2008 - 22:09\nMin kones computer gider hun ikke slukke - den er nu alligevel blevet genstartet 3 gange de sidste 11 måneder og den går ikke langsomere eller giver andre problemer. Det er en gammel stadionær der køre Ubuntu 7.10 (hvis det virker vil jeg ikke have det opgraderet!!)\n#17 Jesper Stein Sandal 11. september 2008 - 22:22\nMin kones computer gider hun ikke slukke - den er nu alligevel blevet genstartet 3 gange de sidste 11 måneder og den går ikke langsomere eller giver andre problemer.\nDet er selvfølgelig godt, men går den i sleep mode eller står den bare og bruger strøm? Især en 'gammel' stationær (lad os for eksempel sige Pentium 4) er et frygteligt spild af strøm, hvis den bare står tændt med kun skærmen i sleep mode.\n#18 Henrik Moeslund 12. september 2008 - 06:29\nBare rolig den går skam i sleep-mode, men bortset fra det bliver den aldrig slukket.\n#19 Henrik Moeslund 12. september 2008 - 06:32\nNår man sender indlæget bliver man mødt af en skærm om "internal error" Hvis man går ind på v2 igen senere kan man så se sit indlæg et par ekstra gange??\nGodt man kan rediger.\n#20 jan nielsen 12. september 2008 - 08:59\nTaknemmelig - Virkeligt?\n"Men jeg kom til at tænke på, at jeg egentlig burde gå og være taknemmelig over, at kvaliteten af Windows er blevet så meget bedre. Det glemmer man bare."\n-Virkeligt? Skal vi nu til at være taknemelig over at Windows ikke går ned med regelmæssige mellemrum? Det virker som et helt surrealistisk synspunkt. Microsofts spinafdeling er åbenbart effektiv i modsætning til deres udviklingsafdeling.\n#21 Thomas Wittenburg 12. september 2008 - 09:58\nRe: Taknemmelig - Virkeligt?\nDet var dog en fjollet kommentar.\nWindows er de facto standarden, og jeg uanset om det er fortjent eller ej, er jeg sgu taknemmelig over, at det styresystem, der sidder i størstedelen af verdens pc'er er blevet mere stabil. Det betyder nemlig at Microsoft er vågnet og har indset at der rent faktisk er ved at vokse konkurrence frem på markedet. De har lyttet til de kunder, der i årevis har skreget på mere stabilitet. Det er muligt at Microsoft har været længe om det, men folk har tilsyneladende ikke været så utilfredse at de er flygtet i horder til konkurrenterne.\nLad nu være med at dreje debatten over i endnu en Microsoft bashing.\n#22 Thomas Wittenburg 12. september 2008 - 10:12\nHvis jeg forstår dig rigtigt, så bruger du Linux/FreeBSD/andet, og så mener du at vi ikke skal brokke os fordi der rent faktisk findes drivere til Windows i modsætning til visse andre OS. Fair nok - jeg var måske selv hoppet på Linux vognen, hvis man kunne få en installation med alle de drivere jeg skal bruge. Men jeg gider ærlig talt ikke bruge min tid på at lede efter drivere.\nBortset fra det saa er Vista ifoelge min begraensede erfaring mere stabilt, det er ogsaa skraemmende langsomt, og for professionelle er der blevet meget laengere ind til de vigtige indstillinge.\nDer er jeg ikke enig. Det er rigtigt at Vista trækker meget på maskinen ressourcer, men har man maskinen til det, så er Vista hurtigt og nemt at bruge. Systemindstillingerne ligger ikke allesammen på samme måde som i XP, men når du har sat dig ind i det fungerer det. Og bedst af alt: Alle standard features behøver du ikke sætte dig ind i før de virker.\nDer er notoriske problemer med programmer der ikke er skrevet af Microsoft, selvom de langsom er ved at blive loest.\nDet kommer nok an på hvilke programmer. Jeg bruger Firefox, Thunderbird (og Lightning), OpenOffice, Foxit Reader, HTML-Kit og Sony Vegas (bare for at nævne en stak ikke-Microsoftprogrammer jeg bruger meget), og jeg har aldrig haft problemer.\nAltid rart at høre, Linux også har sine problemer. Det sætter jo tingene lidt i relief. Men for såvel Linux som Windows, så må man jo nok konkludere, at problemer med specifikke programmer sjældent kan skydes i skoen på OS-udviklerne, men nok nærmere applikationsudviklerne, der ikke har været gode nok til at udvikle til det pågældende OS.\n#23 Morten Jensen 12. september 2008 - 12:47\nNu er det saadan at den vigtigste grund til at bruge Windows er at "Det goer de andre" og "Du kan altid finde drivere for dine gadgets". At vi saa skal vaere kritiske med hvilke drivere vi installerer er naermest urkomisk. Jeg har med en masse brugere at goere hver dag, de spoerger IKKE om deres valg af hardware spiller med Vista, jeg skal bare faa det til at virke! -Basta!\nJa det er rigtigt og ikke overraskende at applikations udviklere har skylden for de fleste problemer, det har ikke aendret sig, Vista haandterer disse fejl bedre. Men naar den grafiske bruger flade gaar, saa gaar dit OS samme vej. Ikke tilfaeldet med Linux, eller i det mindste har jeg ikke set det endnu.\nHvis vi all opgraderer til monster spille maskiner saa koere Vista godt! -Ja det havde jeg aldrig gaettet! Pt har jeg IKKE SET EN ENESTE LAPTOP der koerte godt med Vista, laptops er ikke hurtige nok endnu. Maaske "top of the range"... Hele diskussionen er desuden lidt teoretisk. Har almindelige brugere noget valg??\nMht Linux problemer, saa har jeg haft en del problemer med hibernate naar jeg gaar fra netvaerk til netvaerk...\n#24 Peter Nilsson 12. september 2008 - 13:06\nJeg er glad for Vista og træt af Open Source folk.\nJeg er blevet glad for Vista, har ellers både prøvet Ubuntu på min stationære og sågar haft en Macbook med OSX\nMen er faldet tilbage til Vista, syntes det OS giver mig færrest tekniske udfordringer, er mere stabilt så jeg ikke spilder tiden.\nHar ikke oplevet den blå skærm og min Vista har aldrig været nede, men jeg ventede også til SP1 var udkommet til at skifte.\nKører kun den lille udgave, 32bit Windows Vista Home Basic, på en meget billig hardware med AMD4000+ CPU, 3 GB RAM og en 320 GB harddisk samlet selv i et pænt lille kabinet\nDet er den mest stabile maskine jeg har haft.\nHar arbejdet som systemadministrator i 12 år og har oplevet ved hvert skift til ny Windows version at der var en masse rygter og kritik, noget af det var rigtigt, men der er bestemt også mange der overdriver og Microsoft har altid været gode til at rette fejl og beskrive deres rettelser på technet\nMine linux servere har kørt godt og været en god platform til nogle ting, men Windows Server 2003 har kørt endnu bedre og mere stabilt.\nMicrosoft laver som altid godt software, så godt at der er mange som forsøger at efterligne det.\nEneste fejltagelse jeg syntes de har lavet i nyere tid var ikke at lave en god Windows til NAS bokse, Windows Home Server er for klodset og på det område er linux meget foran også med hensyn til stabilitet, hvor Windows Home Server har haft en dårlig start.\nVista kører bedre en Windows XP, glæder mig allerede til at skulle migrere en masse maskiner til Vista Business.\nSyntes iøvrigt at mange Open Source folk har et problem med at opføre sig ordentlig og komme med saglig kritik, der er nogle få som kan finde ud af det, men dem jeg har mødt af professionelle har vidst mindre om hvad de talte om og baseret deres beslutninger på følelser, end jeg som er primært Windows administrator.\nTror mange af os Windows admins er mere åbne når det kommer til at tage nyt software til os end Open Source folk som jeg anser som snævertsynede og mange gange arrogante.\nHåber det ændrer sig ellers tror jeg det vil falde tilbage på Linux og andet godt Open Source software.\n#25 Morten Jensen 12. september 2008 - 15:28\nRe: Jeg er glad for Vista og træt af Open Source folk.\nJeg har ikke noget imod Vista, og jeg er traet af baade Windows Admins og Opensource folk der hele tiden goer det her til en religioes strid. Istedet for en serioes debat.\nJeg har KUN moedt snaevert synede Windows Admins, der kun vil have Microsoft, eller Microsoft baserede loesninger.\nOg jeg har ogsaa moedt Opensource folk der ikke kan saette sig ned og kigge seriost paa OS X eller Vista.\nPersonligt saa virker Linux bedst for mig. Jeg vedligeholder en MASSE Windows installationer. Hvis det virker for dig, saa fint. Subjektivt vil jeg holde fast paa at Vista er for langsomt og for tungt for mig!\n#26 Adam Sjøgren 13. september 2008 - 13:22\nEr det ikke netop en forventet måde at behandle en bærbar på? Hvordan er det "mishandel" at benytte de suspend-funktioner apparatet/systemet indeholder?\n#27 Jesper Laisen 13. september 2008 - 15:42\nHvordan er det "mishandel" at benytte de suspend-funktioner apparatet/systemet indeholder?\nJeg bruger selv sleep mode flittigt. Og i en ideel software-verden, kunne man gøre det altid.\nMen nu er software langt fra i en ideel tilstand, så derfor er det misbrug af sleep mode, hvis man aldrig lukker systemet helt ned.\n#28 Emil Petersen 13. september 2008 - 16:16\nI en ideel software-verden var der ikke behov for reboot knappen i hverken windows eller linux.


Den stundesløse af Ludvig Holberg – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nDen Stundesløse er skrevet med Molières Den indbildt syge som skabelon. Hos Molière forlanger en hypokonder far for sit eget helbreds skyld, at hans datter skal giftes med en læge; hos Holberg kræver en fortravlet borger, der i realiteten intet har at forrette, at datteren ægter en bogholder, som kan gå faderen til hånde. Intrige og enkelte replikskifter har Holberg direkte hentet hos Molière. Helt original er imidlertid Holbergs brug af figuren Pernille, ikke kun som slagfærdig medspiller, men som reflekterende meta-figur, der som komediens skabende centrum indvier publikum i en intriges anatomi. Metoden forklares og udfoldes programmatisk i fire punkter: 1. I komediens første scene præsenterer Pernille komediens hovedkarakter for publikum: „Der skrives nu saa mange Comoedier i Verden, og ingen skriver om en Stundesløs. Dersom nogen vilde tage sig saadan en for, kunde jeg give skiønne Materialier dertil af min Herre.“ 2. I anden scene diagnosticeres karakterens psyke: „Jeg har merket tit, at Herren har været gandske roelig, men saa snart han har hørt tale om Breve og Forretninger, er han bleven ligesom Don Qvichot, naar man taler om vandrende Riddere.“ 3. Derefter forklares et bedrageris anatomi og metode: „Den, som vil spille noget Puds, maa først søge at komme i dens Credit, som han vil optrække. (…) En Habil Tiener, der vil giøre et Skielmstykke, maa først udstudere sit Herskabs Naturel og iføre sig det samme (…) naar han for sine Forretningers Skyld finder det raadeligt at give sin Datter bort til en Bogholder, roser jeg saadant Partie, skiøndt jeg i mit hierte er saa lidt derfor.“ 4. Efter denne karakteranalyse følger den konkrete strategi. Metoden går ud på at „bringe Herren udi Forretninger og Urolighed“, og til det formål instruerer hun de øvrige sammensvorne i de roller, de skal agere. (Dansk Litteraturs Historie)\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Den stundesløse' af Ludvig Holberg i de 329 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 87.278 andre anmeldelser af bøger.


Frisør Salon Cherie i Nakskov en Hair.dk frisør profil - Hair.dk\nhej hanne. jeg har fået farvet mit hår rigtig rigtig mange gange lyst. Men her d 27 april fik jeg det farvet mørkt ved frisøren. Jeg sagde til hende det skulle være lyserbrun. Men i stedet for er det næsten blevet helt sort. med sådan lidt rødligskær oppe for oven, og nu ved jeg bare ikke hvad jeg skal gøre veed det jeg er så ked af det, og hvis jeg får det farvet mere tror jeg det falder a... jeg håber du kan hjælpe på en eller anden måde. knus Lærke\nHej Jesper. Jeg har, længe overvejet at få lavet permanente krøller. Jeg ønsker at krøllerne for mit hår til at give mere volume. Min hårlængde er ca. 7 cm under ørene. Så jeg vil hører om du har forslag til om mine krøller skal være små eller store, for at ggive håret volume?\nOg hvad med prisklassen?\nHej Jeg vil gerne have lavet stramme krøller, mit hår er fint og tager ikke så godt imod. Jeg har hørt at man skal bruge noget alkalisk permanent til denne hårtype, hvordan kan jeg sige det til en frisør? Er det noget almindeligt efterhånden, eller skal jeg ikke regne med at de bruger det i en provins? Jeg har lige forsøgt hos min sædvanlige frisør, men hun havde vist ikke hørt om det før, så jeg fik en almindelig permanent, og som ventet blev det nogen ret flade krøller, den smule af håret der tog imod. Det er ret langt og klippet i etager. Hvordan får jeg stramme krøller, skal jeg få lavet dem med alkalisk permanent og kan det tåle at få en omgang så snart som muligt?\nHej Hvordan laver man krøller med gammeldags curlers? Skal håret være vådt og skal der nogle bestemte produkter i håret. Jeg har meget fint og glat hår.\nHej! Jeg er fra naturens side lysblond, men er nået den alder, hvor mit hår er blevet gråligt. Jeg har derfor været ved frisør for at få striber i. Hun har lagt nogle mørke striber i, som godt nok virker naturlige, men som gør mig endnu mere leverpostejsfarvet og grå, end jeg er i forvejen. Jeg vil gerne have håret lysere uden at det fremstår afbleget. Mine spørgsmål er flg: Kan du anbefale en tone jeg kan bruge til dette? Og kan jeg farve det oveni den farve, frisøren har lagt i - det er to dage siden. På forhånd tak:-) Venlig hilsen Kate.


About us - ROIDMI\nX20 ledningsfri støvsuger\nS1 ledningsfri støvsuger\nS1 Special ledningsfri støvsuger\nS1E ledningsfri støvsuger\nROIDMI, der blev grundlagt i 2015, er grundet innovation, design og uovertruffen ydeevne en af Kinas førende producenter inden for den trådløse støvsugere.\nSom en del af Xiaomi-ecosystemet er vores produkter resultatet af 103 tekniske patenter. Vi har vundet 6 internationale designpriser, og vores produkter er kendte og populære i over 60 lande fordelt over hele verden.\nROIDMI har specialiseret sig i design, udvikling og produktion af rengøringsprodukter af høj kvalitet til forbrugere over hele verden. Virksomheden blev grundlagt i starten af 2015, og modtog investeringer fra Xiaomi, Shunwei og Haiquan Fund.\nSom en del af Xiaomis Ecosystem, har ROIDMI allerede vokset sig til at være et globalt brand, der findes i 60 forskellige lande, herunder i USA, UK, Europa og Japan.\nROIDMI har vundet mange priser og stor anerkendelse fra såvel industrien som samfund over hele verden.\nMed priser som iF, Reddot, G-Mark og Chinese Good Design beviser ROIDMI kontinuerligt, at de et innovativt foretagende. Grundet kombinationen af design, teknologi og ydeevne vinder ROIDMI fortsat internationale anerkendelser.\nI starten udviklede ROIDMI bilkomponenter, men producerer i dag ledningsfrie husholdningsmaskiner. Virksomheden fokuserer på ekstraordinært design, høj kvalitet og uovertruffen ydeevne.\nVi promoverer aktivt vores styrker og ”best-in-class”-produkter i hele verden, og i dag er vi en vigtig spiller inden for de ledningsfrie husholdningsmaskiner i USA, Europa og Asien.\nGRATIS levering på alle ordrer over DKK 500,00.\nROIDMI - en del af XIAOMI ecosystemet\n® ROIDMI - en del af XIAOMI ecosystemet


Tid til en ekstra god morgenmad?\nHvis du missede morgenmaden, skal overraske familien eller gøre dine kollegaer ekstra glade – tag forbi en af vores 50 nye madstationer. Her har vi altid friskbrygget kaffe og sprødt bagværk direkte fra ovnen.\nVi er vilde med godt brød. Vi bruger derfor de bedste råvarer, vi kan få fingrene i. Den bedste surdej, de saftigste kerner og det fineste mel. Vores morgenbrød og rundstykker er langtidshævede, bagt på surdej og kommer altid frisk fra ovnen. Og så tilbyder vi naturligvis også et bredt udvalg af lækre wienerbrød og kager, hvis du nu skulle være lækkersulten…\nBagelen er brødet med hullet i midten. Den karakteristiske lidt seje konsistens skyldes, at dejen dyppes i kogende vand før bagning. Man skal ikke pille for meget ved en klassiker. Så i vores breakfast bagels finder du bacon, omelet, cheddar ost og en smule ketchup. Der er meget få ting, der komplimenterer hinanden så godt. Start dagen med vores breakfast bagel, så kan det kun blive en god dag.\nFå en sund start på dagen. Vores økologiske skyr er rørt forsigtigt og lagt på en bund af syltede hindbær med honning. Du kan også vælge den med syltede rabarber og honning. På toppen sprød granola af kerne og nødder. En god start på dagen uden for meget sukker.\nFind den nærmeste skyr her\nDer er generelt en masse sunde fordele ved at spise chiafrø. Ud over at holde dit blodsukker stabilt, så du føler dig mæt i lang tid ad gangen, styrker de små brune frø også dit immunforsvar og hæmmer inflammationer i kroppen. Tilmed har chiafrøene et tårnhøjt indhold af kostfibre og Omega -3-fedtsyrer.\nHop med på 'chia-bølgen' og prøv vores variant lavet med havremælk og en mango kompot med nødder drysset på toppen.


Medarbejderundersøgelser | Proficon\nEn kortlægning af ansattes tilfredshed og trivsel er første skridt mod at sikre en motiveret, højtydende og loyal organisation. Proficon tror på, at en medarbejdermåling, som afdækker disse forhold, får en central plads i organisation og vil være omdrejningspunkt for mange fremtidige beslutninger om bæredygtige arbejdsforhold og medarbejderudvikling.\nHos Proficon tilpasser vi undersøgelsen jeres organisation og den konkrete situation, I befinder jer i. Det betyder, at I får en professionel målrettet analyse af høj kvalitet, der giver en sikker indikation af, hvor tilfredse dine medarbejdere er. Indsamling af svar kan ske via enten telefoniske interview, online spørgeskema eller et skema på papir.\nDisse resultater præsenteres enten grafisk eller i skemaform for hele virksomheden og de enkelte afdelinger. Medarbejderanalyse med Proficon giver et præcist og detaljeret billede af hvor, der skal gøres hvad for at gennemføre effektive forbedringsindsatser. Vi leverer ikke bare en rapport, men er med til at skabe handling.\nEller Kontakt os på tel. +45 70 22 46 40 for en uforpligtende snak om, hvordan en medarbejderundersøgelse kan udføres i jeres virksomhed.


Deerhunter – Cumberland PRO Jakke – Camouflage fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den populære kategori Jagttøj til mænd. Du bliver ved købet også tildelt lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Det er efterhånden velkendt at online shoppere køber deres Deerhunter – Cumberland PRO Jakke – Camouflage hos den populære shop Hunterspoint, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være dette produkt. Når du handler online kan priserne findes lavere end i butikker- når webshoppen sparer de penge som en almindelig butik bruger, så kommer det dig til gode.\nKøbes der ind i en webshop, er du stillet lidt bedre, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når dine varer købes i en shop, og nogle webshops har valgt at give mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, på tværs af forskellige webshops. Du kan oven i købet gøre det direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. Du kan også springe en lang kø ved kassen over køen er der slet ikke, når du handler online, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n9 reviews for Deerhunter - Cumberland PRO Jakke - Camouflage