Overmodige embedsmænd og afmægtige politikere fik SKAT til at køre af sporet | Djøfbladet\nOvermodige embedsmænd og afmægtige politikere fik SKAT til at køre af sporet\nI efteråret 2015 præsenterede skatteminister Karsten Lauritzen (V) planen 'SKAT ud af krisen'. Titlen lovede dog mere, end den kunne holde, så mindre end et år senere måtte Lauritzen på banen med en ny redningsplan, der indebar, at SKAT blev nedlagt. Foto: Jens Nørgaard Larsen/Ritzau Scanpix\nHvorfor gik det så galt med SKAT? Ifølge to forskere var det, fordi topembedsmænd plukkede rationaliseringsfrugter, som ikke var høstmodne. Samtidig slugte politikerne Finansministeriets og dyre konsulentrapporters flotte ord om store, hastige reorganiseringers velsignelser.\nDa det statslige og det kommunale skattevæsen i 2005 blev samlet under navnet SKAT, skulle det give ’positive konsekvenser for borgerne og virksomhederne’, der ville få ’mere kvalitet og service’. Sådan lød løfterne, da lovforslagene om fusionen blev fremlagt for Folketinget.\nGodt 10 år senere – i sensommeren 2016 – var projektet kørt så meget af sporet, at skatteminister Karsten Lauritzen (V) og Folketingets Skatteudvalg sendte SKAT på historiens mødding.\nHvordan kunne det gå så galt, og hvis skyld var det? Det spørgsmål vil Skattekommissionen i de kommende år undersøge ved at afhøre et stort persongalleri af nuværende og tidligere ministre og embedsmænd. Men allerede nu giver to professorer i offentlig forvaltning deres bud på et svar i en bog kaldet 'Overmod og afmagt'.\n'Fuld fart fremad'\nBogen præsenterer professorernes politologiske forklaring på, hvordan og hvorfor 'ellers hæderlige embedsmænd og politikere kunne begå så gruelige fejl, som de vitterlig gjorde', som de skriver.\nI kortform er svaret, at embedsmændene i toppen af Skatteministeriet og Finansministeriet var besjælet af deres egen drøm om et nyt strømlinet skattevæsen, som samtidig skulle inddrive al gæld til det offentlige i en gennemdigitaliseret forvaltning med meget færre årsværk. Med andre ord kunne man få det hele for det halve.\nMed dyre konsulentrapporter i hånden udstak overmodige embedsmænd gyldne løfter til regeringer, som i 00’erne havde magten til at slå hurtigt til og sige ’ja tak’, og som i første halvdel af 10’erne ikke fik rettet skaderne op. Når it-systemer ikke kunne det lovede, og kvalitet og retssikkerhed tabte til krav om effektivitet og besparelser, og man burde have sat tempoet ned og tænkt sig om, lød ordren oppefra i stedet 'fuld fart fremad' – med mere af samme.\n"Det gik for hurtigt med beslutningsprocessen, og de analyser og argumenter, man brugte som beslutningsgrundlag, var af ringe kvalitet," forklarer Peter Bjerre Mortensen, der er professor ved Aarhus Universitet.\nHans kollega, professor emeritus Jørgen Grønnegård Christensen, peger bl.a. på den vigtige betænkning, som forberedte den store inddrivelsesreform. Den var decideret sløset arbejde.\nErfaringerne fra skatteområdet bør føre til overvejelser i hele centraladministrationen om, hvordan og i hvilket omfang man skal benytte eksterne konsulentrapporter.\nDer manglede ydmyghed og tålmodighed\nLeder man i bogen efter en forklaring på, hvorfor SKAT i 2015 opdagede, at man havde refunderet 12,3 mia. kr. i udbytteskat til svindlere, leder man forgæves.\nBogens fokus er de store linjer. Ikke alle møgsagerne – med Kasi-Jesper, Camilla Vest og Helle Thorning-Schmidts mand – der kom oven i alle SKATs strukturelle problemer.\nBogens pointe er heller ikke, at det var en fejl at ændre på skattevæsenets organisering dengang i 2005. På nogle stræk var der gode grunde til det, mener forfatterne. Men det gik galt pga. manglende ydmyghed og tålmodighed hos regering og embedsværk, mens Folketinget ikke i tide fik stillet de kritiske spørgsmål, som kunne kalde på besindelse, som Jørgen Grønnegård Christensen udtrykker det.\n"Skattesystemet før 2005 var mere omkostningstungt, end det burde være. Men der var også rigtig mange ting, som fungerede godt, og så kommer der nogle reformatorer og store mænd, som tromler frem og laver det hele om i løbet af no time uden at tænke på, hvad man så mister," siger han.\nTitlen 'Overmod og afmagt' går også på, at både politikere og embedsværk med tiden blev ramt af afmagt, efterhånden som kombinationen af massive problemer og reformer, der ikke kunne rulles tilbage, stod klart for dem, forklarer Peter Bjerre Mortensen.\nMange vil kalde historien om SKAT for New Public Managements fallit, men det gør I ikke?\n"Man kan ikke skyde det ind under en New Public Management-hat," siger Jørgen Grønnegaard Christensen.\n"Selvfølgelig var der klare og også problematiske NPM-elementer i det. Men miseren er først og fremmest hastværket og det lemfældige beslutningsgrundlag. Tag forløbet med EFI (it-systemet, der skulle inddrive gæld til det offentlige, red.). Det går galt, fordi man – før man overhovedet går i gang med at udvikle det – fyrer en stor del af dem, som sidder med opgaven. Hvorpå det så viser sig, at man ikke kan udvikle et it-system, der virker. Det har ikke noget at gøre med New Public Management. Det er bare hastværk og ubetænksomhed."\n"Problemerne udsprang af reformatorernes tyrkertro på de lyksaligheder, der kan opnås ved centralisering, synergieffekter og stordrift. Det er idéer, der kan spores tilbage til 1920’erne og ikke har meget med New Public Management at gøre," siger Peter Bjerre Mortensen.\nI de tidlige år af forløbet roste Rigsrevisionen Skatteministeriets planer i høje toner. Senere kritiserer den så Skatteministeriet for nøjagtig det samme, den havde rost dem for. Det er fuldstændig glemt i dag, hvor Rigsrevisionen står som helten. Men større helte er de altså ikke.\nJørgen Grønnegård Christensen, professor emeritus, Aarhus Universitet\nDe kloge konsulenters ukloghed\nBogen leverer en hård kritik af de dyre konsulentrapporter, som Skatteministeriet og Finansministeriet bestilte. De blev brugt som den tunge argumentation for de besparelser og effektiviseringer, man mente at kunne hente hjem.\n"Rapporternes estimater fremstår ofte som et miks af uigennemskuelige statistiske analyser suppleret med eksempelbaserede 'erfaringer' fra bl.a. den amerikanske private sektor," forklarer Peter Bjerre Mortensen.\n735 dage siden\nSom tidligere ansat i butikken vil jeg gerne tilføje, at medarbejderne gang på gang har advaret ledelsen mod konsulentrapporterne og de årlige omstruktureringer - fuldstændig uden resultat. De dyre ko...\nOgså Rigsrevisionen får kritik for at levere dårlig rådgivning.\n"Rigsrevisionen har fra 2008 til 2015 afdækket så meget om forløbet i SKAT, at jeg tvivler på, at der kommer så meget egentligt nyt frem i Skattekommissionen," siger Jørgen Grønnegård Christensen.\n"Men Rigsrevisionen har undervejs også kloget sig på, hvad SKAT skulle gøre fremadrettet, og det burde den have holdt sig fra. I de tidlige år af forløbet roste den Skatteministeriets planer i høje toner. Senere kritiserer den så Skatteministeriet for nøjagtig det samme, den havde rost dem for. Det er fuldstændig glemt i dag, hvor Rigsrevisionen står som helten. Men større helte er de altså ikke."\nMeget gik faktisk godt\nSelv om deres bog er kritisk, understreger de to forfattere, at meget også lykkedes for det gamle SKAT.\nSKAT blev gjort mere effektivt – og dét med en rationalisering ikke set magen til i dansk forvaltningshistorie. Og SKAT magtede rent faktisk at løse mange af sine kerneopgaver i det dramatiske tiår 2005-15.\nDesuden klarer det danske skattevæsen sig slet ikke så ilde holdt op mod sammenlignelige lande. Og man er også – på trods af det, der endte i ruin – internationalt set i front med digitalisering.\nDjøferne svigtede deres egen faglighed\nJørgen Grønnegård Christensen mener, at djøferne i toppen af processen svigtede deres egen faglighed.\n"Embedsværket er de faglige garanter for politikerne, men her ser vi altså eksempler på, at de rådgiver og handler på et meget tyndt fagligt grundlag."\nMen hvad skulle de have gjort?\n"De skulle have givet sig mere tid. De skulle have opbygget kompetencer og viden hos dem selv om det, de var i gang med at iværksætte. De troede, de bare kunne købe sig til det ude i byen. Men det kan man ikke."\nBogen hylder den politologiske teori om 'begrænset rationalitet' og bruger et malende billede:\nDen nepalesiske regering bad ingeniører om at bygge et nyt kunstvandingssystem til risbønderne, hvis årtusindgamle overrislingskanaler så gammeldags og ineffektive ud. Men de virkede. Det gjorde ingeniørernes 'moderne løsning' ikke.\nKort sagt: Beslutningstagerne ved mindre, end de selv tror. Virkelighedens mennesker er afhængige af de indarbejdede rutiner og den usynlige viden, som får deres organisation til at virke. Kører man hen over alt dét med larvefødder, kan man ikke få det tabte tilbage igen. Det er SKAT ifølge bogen et eklatant eksempel på.\n"Hele den forcerede proces gjorde, at ledelsen fuldstændig undervurderede den uro og demotivation, det gav hos skattemedarbejderne, og alt det, man ville tabe af viden. Det var dårlig rådgivning fra embedsværket til politikerne," siger Jørgen Grønnegård Christensen.\nAlle de mange reorganiseringer i tiåret 2005-2015 bliver – uanset hvad de går ud på – begrundet af embedsværket med de samme tomme floskler.\nStop evige reorganiseringer\nHistorien om SKAT er også historien om topembedsværkets sværgen til bestandige organisationsændringer.\n"Alle de mange reorganiseringer i tiåret 2005-2015 bliver – uanset hvad de går ud på – begrundet af embedsværket med de samme tomme floskler," siger Jørgen Grønnegård Christensen.\nFænomenet rækker langt ud over SKAT, mener de to forfattere, der ligefrem skriver, at man burde prøve at fjerne dette redskab fra topledernes værktøjskasse.\n"Det er meget svært at finde forskningsmæssigt belæg for de positive gevinster af store reorganiseringer. Til gengæld sænker de produktiviteten på kort sigt, øger sygefraværet og skaber uklare ansvarsforhold," forklarer Peter Bjerre Mortensen.\n"Der var så mange organisationsændringer frem og tilbage i SKAT fra 2005, at det kørte rundt for dem, og de mistede overblikket. Det bliver til 'det forpustede ministerium', som én skriver i et internt mødereferat," siger Jørgen Grønnegård Christensen\nOg det stopper ikke.\n"Ser man på de igangværende forsøg på at genoprette skatteforvaltningen, er troen på reorganiseringernes fortræffeligheder tilsyneladende usvækket," siger Peter Bjerre Mortensen.\nNi råd til embedsværk, regering og Folketing\nForfatterne afslutter bogen med at opsummere ni ting, som politiske beslutningstagere kan lære af forløbet omkring SKAT:\nHøst ikke frugten, før den er moden\nDe små skridts fortrin\nStore systemer er sårbare\nFinansministeriets letfærdige almægtighed er et problem\nVær kritisk over for de dyre konsulenter\nRigsrevisionen skal holde sig til kritisk revision\nFolketinget og partierne udnytter egen magt og ressourcer for dårligt\nDe smalle politiske forlig mangler politisk ydmyghed\nGenopretning eller gentagelse?\nSå er vi fremme ved nutiden. For politikerne har i et bredt politisk forlig nedlagt SKAT, smidt det hele op i luften i en ny begyndelse og oprettet syv selvstændige fagstyrelser i stedet.\nDet er sket i en proces, hvor skatteminister Karsten Lauritzen (V) i modsætning til sine forgængere har arbejdet tæt sammen med Folketinget. Denne gang er det uden konsulentrapporter og gyldne løfter. Man har stoppet rationaliseringerne, annulleret de planlagte besparelser og tilført ekstra ressourcer til nyansættelser og nye it-systemer. Overskriften er 'genopretning'.\nEr anden gang lykkens gang, som I spørger i bogen – eller hvor kan det gå galt?\n"Den store risiko i genopretningen ligger i, at man nu har kastet skattevæsenet ud i en ny, stor reorganisering. Den del af det forrige projekt har man tilsyneladende ikke lært noget af. Samtidig er der betydelig risiko for, at nye møgsager dukker op, fordi problemerne på skatteområdet har fået lov at vokse sig så store, at de med al sandsynlighed tager meget lang tid at rette op på," siger Peter Bjerre Mortensen.\n'Genopretningen' siden 2015-16 synes at være langt mere præget af Skatteministeriet selv, skriver I. Har Finansministeriet lært af lektien?\n"Det er svært at sige, men når de er mindre tæt involveret i den aktuelle genopretning, er det nok nærmere, fordi de er blevet sat ud på sidelinjen frem for selv at trække sig. Men det må tiden vise," siger han.\n"Vores budskab er ikke, at det er bedst med et svagt Finansministerium," understreger han.\n"Men vi lægger op til en diskussion af, hvor langt ind i fagministeriernes maskinrum Finansministeriet skal. I perioden 2005-2015 var Finansministeriet meget tæt på både små og store beslutninger i Skatteministeriet."\nJørgen Grønnegård Christensen er kontant i sin vurdering:\n"Min fornemmelse er, at man i Finansministeriet i dag er stærkt utilfreds med, at Skatteministeriet tilsyneladende denne gang har fået lov til at køre sololøb. Og hvis vi ser på, hvad Finansministeriet i øvrigt foretager sig, er der ikke noget, der tyder på, at de har ændret kurs med at ville involvere sig i meget konkrete og specifikke tiltag på andres ressortområder."\n’Overmod og afmagt. Historien om Det nye SKAT’ er skrevet af professor emeritus Jørgen Grønnegård Christensen og professor Peter Bjerre Mortensen, begge Institut for Statskundskab, Aarhus Universitet.\nBogen er baseret på offentligt tilgængelige kilder. Forfatterne har ikke haft adgang til akterne i Skatteministeriet eller interviewet involverede – hvilket ifølge forfatterne ikke mindst skyldes nedsættelsen af Skattekommissionen, som får skotterne til at gå ned omkring ministeriet og dets embedsmænd.\nUdgivet af Djøf Forlag, 23. oktober 2018.\n26.10.2018 kl. 16.47\nSom tidligere ansat i butikken vil jeg gerne tilføje, at medarbejderne gang på gang har advaret ledelsen mod konsulentrapporterne og de årlige omstruktureringer - fuldstændig uden resultat. De dyre konsulentdrenge vidste det hele meget bedre, og var man ikke enig, så var man besværlig og ikke omstillingsparat. Nu omstrukturerer man så igen - giver barnet nye navne og kaster erfarne medarbejdere rundt i hele landet - gæt selv hvor mange erfarne medarbejdere, der er tilbage, når denne omgang omstruktureringer er færdige.\nEgentlig har jeg siden 2005 bare manglet svar på et spørgsmål: Med en medarbejderreduktion på 50 %, hvilke opgaver mener politikerne så, der IKKE skal laves?\n27.10.2018 kl. 23.40\nBogen citeres for at "rapporternes faglige fundament er til tider på så tynd is, at de to forfattere spørger sig selv, om de ikke snarere blev bestilt som legitimering."\nDer kan næppe være nogen tvivl om at eksterne konsulenter normalt bruges for at legitimere allerede trufne beslutninger. På samme måde er det ikke, som det skrives "dårlig rådgivning fra embedsværket til politikerne". Da embedsværkets rådgivning også ofte er bestilt. Hvorfor ellers begrænse offentlig indsigt i "intern" ministerrådgivning?\nProblemet er ikke at man for at opnå et bestemt mål benytter forkerte rådgivere. Problemet er at man (= politikere) ønsker at gennemføre en bestemt "reform" og rekvirerer den rådgivning der legitimerer den. Der er ikke fokus på om resultatet opnås, kun på processen (f.eks. digitalisering).


Klip - Radiosymfonikernes repertoire: Brahms, Beethoven og bajere | Seismograf\nDigteren Poul Borum har været en tur i New York og fortæller i nogle kronikker i Ekstrabladet i begejstrede vendinger om denne bys meget frodige kunstliv. Med særligt henblik på musiksituationen i henholdsvis New York og København skriver han (EB, 20/2 1975): Og så var der musik for alle pengene! ]a, der er otte —ti symfonikoncerter i New York pr, uge, samt utallige kammer- og solistkoncerter. Nu har jeg det sådan, at jeg hellere vil sidde hjemme og høre de klassiske mesterværker. Men den nye musik af nulevende komponister, som man endnu ikke kan få på plade, den går jeg ivrigt til koncerter for at høre. Ja, i New York kan man endog være bekendt at gå til symfonikoncerter og høre ny musik — i Danmark er det jo som bekendt helt skandaløst, en dominerende del af livstidsfangerne i vores Radio-symfoniorkester mener jo — det er en offentlig hemmelighed — at deres repertoire består af Brahms, Beethoven og Bajere, eventuelt suppleret med en lille Carl Nielsen og Harald Jensen. Musik fra dette århundrede modarbejder de på det hànligste.\nl New York er de værdige til det. Og der er en utrolig rigdom af koncerter hver dag med musik fra vor egen tid, som er lige så naturlig for vor egen tids mennesker som nye billeder og nye bøger. Det mest spændende nyeste nyt jeg hørte var en 27-årig sangerinde, der hed Joan La Barbara, som fremførte egne værker,\nassisteret af en janitschar og en elektronmaskine — med den mest forbløffende udnyttelse af menneskestemmens ressourcer jeg mindes at have oplevet. Ligesom man taler om at vi i virkeligheden kun udnytter 15 pct. af vores hjerne, sådan er det åbenbart også med stemmen. Joan La Barbara brugte det meste af de øvrige 85 pct., og det var helt betagende smukt. Jeg ville ønske jeg havde et bånd med det. Men min største musikoplevelse foregik oppe på Columbia University. Her spillede Composers' Quartet, som netop var blevet engageret for et år af universitetet, alle tre strygekvartetter af Elliott Carter, og komponisten fortalte selv om dem, og det var — ja, det må have været sådan at have været til stede dengang i Wien, da hr. Beethoven præsenterede sine sidste kvartetter. Carter er nok den største nulevende komponist overhovedet (— o.k., Sjostakovitj, o.k. Messiaen, men alligevel), og de tre strygekvartetter er højdepunktet i hans sparsomme produktion. Et sted i Cary Snyders digtsamling » 7uri/e Island* er der et digt » 7/7 børnenet, som slutter med tre opfordringer: »bliv sammen, lær blomsternes navne, træd let*. Sådan er Elliott Carters strygekvartetter. — Og sådan er Amerika også…


prævention | lex.dk – Den Store Danske\nNyere hormonel prævention\nKrav til ideel prævention\nPrævention, antikonception, kontraception, svangerskabsforebyggelse, metoder til forhindring af befrugtning (konception) ved samleje som led i familieplanlægning. Begrebet anvendes desuden om brug af kondom med henblik på at nedsætte risikoen for overførsel af sygdomsvoldende mikroorganismer, såkaldt sikker sex.\nOrdet prævention er afledt af lat. praevenire 'komme i forkøbet', af præ- og venire 'komme'.\nPræventionsmetoder kan virke ved at gribe ind i dannelsen af ægceller i æggestokkene eller sædceller i testiklerne, ved at forhindre, at ægceller og sædceller mødes, eller ved at forhindre et befrugtet ægs indlejring (nidation) i livmoderslimhinden.\nJørgen Tranum-Jensen/Møllers-Grafisk Tegnestue/Hans Møller.\nDe tidligste kendte og også mange af nutidens præventionsmetoder virker ved at forhindre sæd- og ægcelle i at mødes. Afbrudt samleje er beskrevet i 1. Mosebog, og passagen har misvisende givet anledning til betegnelsen onani. Kondomer blev oprindelig brugt i det antikke Egypten og var lavet af dyremembraner (fx tarm eller blære). Den første beskrivelse af præventionstamponer findes i det egyptiske Papyrus Ebers. Heri beskrives, hvordan en uldtampon med honning, fint revet akacie og dadler placeres i skeden. I den jødiske Talmud beskrives svampe, der blev brugt som præventionstamponer. I nyere tid omtales brugen af citronsaft, eddike eller sæbe som præventionsmetoder, evt. i form af udskylninger af skeden efter samleje.\nI begyndelsen af 1900-t. kom præventionsmidler (bl.a. "det hollandske hættepessar") på den seksualpolitiske dagsorden i Europa og USA, og i mellemkrigstiden kæmpede den såkaldte seksualreformbevægelse for især arbejderkvinders ret til fødselskontrol. I Danmark omfattede bevægelsen flittige og slagkraftige agitatorer som lægen J.H. von Leunbach og forfatteren Thit Jensen.\nVed rytmemetoden, også kendt som kalendermetoden eller naturlig familiplanlægning, kan man ved at tage hensyn til sædcellernes levetid og ægløsningstidspunktet beregne, hvilke dage i menstruationscyklus (se menstruation) man skal undgå samleje. Ved en menstruationscyklus på 29 dage er der størst sandsynlighed for befrugtning i tidsrummet 10.-16. dag i cyklus. Ved hjælp af temperaturmålinger og undersøgelse af konsistensen af slimen i livmoderhalsen kan man mere præcist bestemme ægløsningstidspunktet. I handelen findes desuden udstyr, hvormed man ved at måle østrogen og luteiniserende hormon (LH, se hypofyse (hormoner)) i urinen kan konstatere, om ægløsning er indtrådt, og på den måde fastlægge, hvilke dage man kan have samleje uden prævention. Metoderne er relativt usikre, da der for den enkelte kvinde kan være store variationer i ægløsningstidspunktet fra cyklus til cyklus.\nVed afbrudt samleje trækkes penis ud af skeden kort før sædafgang (ejakulation). Metoden er meget usikker, bl.a. fordi det sekret, der afgives inden ejakulationen, kan indeholde levende sædceller.\nFemidom til anbringelse i kvindens skede. Femidomet anvendes navnlig i ulande, hvor de doneres af FN og WHO; det yder desuden beskyttelse mod seksuelt overførte sygdomme.\nEt kondom (præservativ) er et tyndt hylster af især naturgummi, der trækkes ned over den erigerede penis. Ved ejakulationen opfanges sæden i kondomet og kommer dermed ikke i kontakt med den seksuelle partner. Et pessar er en gummiskål med en diameter på 65, 70, 75, 80, 85 eller 90 mm. Disse tal bruges også som nummer på det pågældende pessar. Gummiskålen omkranses af en gummibeklædt stålfjeder. Pessaret føres ind i skeden ved at klemme fjederen sammen, så pessaret bliver aflangt. Når det er kommet ind, folder det sig atter ud og dækker over livmoderhalsen og indgangen til livmoderhalskanalen. Femidomet er en kombination af pessar og kondom, som anbringes i skeden; se også femidom.\nPessar anvendes i reglen sammen med sæddræbende creme. Sæddræbende midler kan desuden anvendes uden pessar i form af creme, skum eller i en pessarformet svamp. Både kondomer og pessar bør tilpasses i størrelse. Dette gælder især pessar, som der skal tages præcist mål til ved en gynækologisk undersøgelse.\nNår barrieremetoderne bruges korrekt, har de stor effektivitet. Svigt af metoderne kan skyldes, at kondomer af dårlig kvalitet kan briste, og pessaret kan være dårligt tilpasset, så det ikke dækker livmoderhalsen. Effektiviteten af et pessar er desuden betinget af, at det først fjernes seks timer efter samleje.\nBarrieremetoderne, især kondom, er velegnede til forebyggelse af kønssygdomme og anbefales derfor ved samleje med en ny partner. Kondomet er den eneste præventionsmiddel, som (korrekt anvendt) beskytter effektivt mod både graviditet og seksuelt overførbare sygdomme.\nP-piller blev introduceret i Danmark i 1966 efter at have været på markedet i udlandet i flere år. Navnets oprindelse er usikker; det kan enten være en forkortelse af præventiv-pille eller Pincus-pille.\nDen amerikanske kemiker Russell Marker havde opdaget, at stoffet 'Lydia Pinkham's Compound', som blev brugt mod menstruationssmerter, indeholdt steroider ved navn sapogeniner. Marker undersøgte 400 forskellige planter og fandt, at en art af yams indeholdt store mængder af sapogeninet diosgenin, hvorfra han ekstraherede progesteron. Progesteron har imidlertid stort set ingen præventiv effekt som tabletter. Man begyndte derfor at syntetisere højpotente progesteroner, som havde præventiv virkning indtaget som tabletter. Gregory Pincus og medarbejdere udviklede herudfra et antikonceptionsmiddel. De afprøvede stoffet i en stor undersøgelse i Puerto Rico, og der forekom ikke et eneste svangerskab i 1.279 menstruationscykler. Undersøgelsen blev publiceret i 1956, og den første p-pille, Enovid, indeholdende en kombination af østrogen og progesteron, blev godkendt og markedsført i USA i 1960. Arbejdet var igangsat på initiativ af den amerikanske forkæmper for seksuelle og reproduktive rettigheder Margaret Sanger. Den internationale familieplanlægningsorganisation (International Planned Parenthood Federation) opgjorde i 1998, at over 70 mio. af verdens kvinder bruger p-piller. I Danmark bruger ca. 445.000 kvinder p-piller (2014).\nP-piller består af syntetiske kønshormoner. Der findes to typer p-piller. Den ene type (almindelige p-piller) indeholder både syntetisk østrogen og gestagen. Disse p-piller sælges i pakninger a 21 eller 22 tabletter, som indtages med indskudte pauser på hhv. syv og seks dage, således at en ny pakke altid påbegyndes fire uger efter påbegyndelsen af den foregående pakke. I tabletpausen indtræder en menstruationslignende blødning. Tabletterne kan enten have samme hormonindhold i hele pakken (kombinationspiller) eller have varierende hormonindhold (flerfasepiller, sekvenspiller), som i nogen grad afspejler den varierende hormonproduktion i en normal menstruationscyklus. Den anden type (minipiller) indeholder udelukkende gestagen og tages hver dag uden pause.\nAlmindelige p-piller har præventionsvirkning af tre grunde: Der sker en hæmning af dannelsen af de hypofysehormoner (FSH og LH), der stimulerer ægdannelse og ægløsning, slimen i livmoderhalskanalen bliver sejere og dermed uigennemtrængelig for sædceller, og slimhinden i livmoderhulen bliver tyndere, således at et befrugtet æg vanskelig kan sætte sig fast. Minipiller virker på samme måde; dog forhindres ægløsningen ikke effektivt. Når almindelige p-piller tages korrekt, er de næsten 100 % effektive, mens minipiller er lidt mindre effektive.\nIndholdet af østrogen i de tidligst brugte almindelige p-piller var 100 μg, men er efterhånden nået ned på 20-30 μg. Bivirkningerne er dermed blevet færre og mindre udtalte. De ligner oftest symptomerne i det tidlige svangerskab med kvalme, opkastning, svimmelhed, brystspænding, vægtøgning og hovedpine. Desuden kan der opstå pletblødning mellem menstruationerne, men som regel forsvinder uregelmæssig blødning efter få måneders brug. Ved brug af mini-piller kan der også optræde blødningsforstyrrelser i form af forkortet eller forlænget blødningsinterval.\nMere alvorlige bivirkninger ved brug af almindelige p-piller er en let øget forekomst af hjerte-kar-sygdomme i form af blodprop eller apopleksi, som dog optræder ekstremt sjældent hos raske brugere, der ikke ryger og ikke har andre risikofaktorer i form af fx sukkersyge (diabetes mellitus) eller blodtryksforhøjelse. Forekomsten af brystkræft og livmoderhalskræft hos kvinder, der tager p-piller, har været belyst i flere epidemiologiske undersøgelser. Den samlede konklusion er, at p-piller ikke øger hyppigheden af brystkræft, men evt. kan forværre eksisterende brystkræft. Der synes at være en ganske let øget risiko for udvikling af livmoderhalskræft.\nKvinder advares mod at tage p-piller, hvis de er over 35 år og ryger, hvis de tidligere har haft hjerte-kar-sygdom, hvis de har brystkræft, hvis de har udtalt blodtryksforhøjelse, og hvis de har sukkersyge kompliceret med hjerte-kar-sygdom.\nFordelen ved brug af p-piller er ud over den store effektivitet bl.a., at man ikke skal huske på prævention ved hvert samleje, og at mange kvinder får svagere menstruationsblødninger ledsaget af færre smerter. Desuden tyder flere undersøgelser på, at hyppigheden af både æggestok- og livmoderhulekræft er nedsat hos kvinder, der bruger p-piller.\nSiden slutningen af 1990'erne er der fremkommet flere nye metoder til hormonel prævention. Implanon® er en 2 mm tyk og 40 mm lang stav af et porøst plastmateriale indeholdende etonogestrel, der er et syntetisk hormon af gestagentype (se gestagenpræparater). Efter lokalbedøvelse indføres staven vha. en særlig kanyle lige under huden på indersiden af overarmen og afgiver her langsomt gestagenet, som hæmmer ægløsning og gør slimen i livmoderhalsen uigennemtrængelig for sædceller. Hormonindholdet rækker til tre års behandling, hvorefter staven fjernes i lokalbedøvelse gennem et 2 mm langt indsnit i huden. Derefter kan der indsættes en ny plaststav med etonogestrel. Under brug af Implanon kan menstruationerne blive uregelmæssige. Beslægtede metoder omfatter brug af gestagenholdige plastre samt depotindsprøjtninger.\nNuvaRing® er en bøjelig, gennemsigtig, næsten farveløs ring med en ydre diameter på 54 mm og en tværsnitsdiameter på 4 mm. Ringen, der indeholder syntetisk østrogen og gestagen, indsættes af kvinden selv i skeden, hvor hormonindholdet langsomt afgives. Efter tre uger fjernes den, og efter en uges pause indsættes en ny vaginalring. Hormonerne virker på samme måde som p-piller.\nEn ny type minipille, der indeholder en større gestagendosis, virker ved totalt at hæmme ægløsningen i modsætning til tidligere kendte minipiller, der primært virker ved at påvirke slimen i livmoderhalsen og kun nu og da hæmmer ægløsningen. Virkningen er dermed lige så sikker som almindelige p-pillers. Se også fortrydelsespiller og nødprævention.\nSpiralmetoder indebærer opsættelse af et fremmedlegeme (intrauterine device, IUD) i livmoderhulen. De virker ved at forhindre et befrugtet æg i at sætte sig fast pga. en fremmedlegemereaktion i livmoderslimhinden rettet mod spiralen. Den første type var udformet som en spiral og lagde derved navn til metoden; siden har de fleste spiraler været T-formede plasticspiraler. De nyere spiraler har næsten alle en omviklet kobbertråd, som afgiver kobberioner, der medvirker ved fremmedlegemereaktionen og virker sæddræbende. Spiraloplæggelse foregår i tilslutning til en almindelig gynækologisk undersøgelse, ved at spiralen anbringes i sammenfoldet stand i et tyndt plasticrør, der føres gennem livmoderkanalen ind i livmoderhulen. Ved at skyde et tyndt stempel gennem røret udfoldes spiralen i livmoderen. For at sikre tilstrækkelig kobberafgivelse skal kobberspiraler udskiftes med 5-7 års interval. Nogle spiraltyper indeholder et gestagendepot, som ud over at påvirke livmoderslimhinden evt. forhindrer ægløsningen.\nAnvendelse af spiral er beskrevet siden begyndelsen af 1900-t.; talrige materialer og faconer har været afprøvet. De mest udtalte bivirkninger er kraftigere blødninger, smerter og risiko for underlivsbetændelse, især hos kvinder, der ikke har født. Metodens effektivitet er stor, men da den ikke hindrer mødet mellem ægcelle og sædcelle, forhindrer den ikke graviditet uden for livmoderen. Desuden kan der i sjældne tilfælde indtræde graviditet inde i livmoderen, selvom spiralen ligger korrekt. Metodens fordel er, at den fungerer som en permanent svangerskabsforebyggelse.\nDer foregår fortsat intensiv præventionsforskning, idet ingen af de nuværende metoder kan honorere krav til ideel prævention: 100 % effektivitet, ingen bivirkninger, lav pris, nem brug og fuldstændigt ophør af virkning efter afsluttet brug. Også kemiske præventionsformer til mænd ("den mandlige p-pille") er under afprøvning.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: Sidenius, Katrine: prævention i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/pr%C3%A6vention


FN: Danmark svigter mange døve børn | NetAvisen\nDette barn har fået indopereret et Cochlear Implant (CI). CI hjælper til, at døvfødte børn får en kunstig hørelse ved hjælp af et avanceret elektronisk apparat, der sidder både inden i og uden på øret.\nFoto: Bjorn Knetsch.\nVerdensorganisationen FN’s Børnekomité udsendte den 29. september i år en rapport, der fortæller om tilstanden for børns rettigheder i Danmark. Her udtrykker komiteen bekymring over, at man i Danmark fraråder børn, der er født døve, at lære tegnsprog.\nFN anbefaler i samme rapport, at alle børn, der er født døve, bør få muligheden for at lære at forstå og kommunikere på tegnsprog. Hos Danske Døves Landsforbund (DDL) mener de, at Danmark bør følge FN’s anbefaling.\n– Det vigtigste hos os i DDL er, at døvfødte børn får en mulighed for at lære sprog helt fra start ved fødslen. Der skal være mulighed for at vælge tegnsprog til barnet, fortæller DDL’s landsformand, Lars Knudsen.\nStor fokus på talesprog de senere år\nI 1993 foretog man den første operation med det såkaldte Cochlear Implant (CI) i Danmark. Det foregår ved, at man indopererer et avanceret elektronisk høreapparat i øret på patienten. Dette CI-høreapparat har både en indre og ydre del, og det medfører, at døve og svært hørehæmmede brugere får en slags kunstig hørelse.\nSiden slutningen af 1990’erne har de fleste døve børn i Danmark fået en CI-operation. Lige siden har Socialstyrelsen anbefalet, at man fokuserer på at få udviklet et talesprog fremfor tegnsprog hos børn, der er født døve, men har fået en slags hørelse ved hjælp af CI.\nLæs også: Tegnsprogtolke uddannes til arbejdsløshed\nI Socialstyrelsens seneste anbefaling fra 2015 mener de stadig, at det vigtigste er at få udviklet et talesprog hos døvfødte børn. Det skal føre til, at de kan komme ud i en almindelig folkeskoleklasse og følge den normale undervisning. DDL mener dog, at den altoverskyggende fokus på talesprog kan være et problem.\n– Døvfødte børns introduktion til taletræning kan være fint for nogle, men ikke for alle. Vi har set børn, der ikke har noget sprog til de er helt op til seks år gamle. Som jeg oplever det, er vi for ensidige i Danmark. Vi ved, det er enormt vigtigt at stimulere børn sprogligt mellem nul- og toårsalderen, men det kan også gøres igennem tegnsprog, fortæller Lars Knudsen.\nForældre til døvfødte børn skal inddrages mere\nSocialstyrelsen lægger i deres anbefaling vægt på, at forældrenes rolle er vigtig, når det kommer til udviklingen af deres barns sprog. De anbefaler, at forældrene får en god rådgivning baseret på den eksisterende viden, så snart de opdager, at barnet har nedsat eller ingen hørelse.\nSe også: TV: Døve i Danmark mister nyhedsplatform\nAlligevel mener DDL ikke, at forældre til døvfødte børn får nok information om de forskellige muligheder. De mener, at det primært skal være op til forældrene at vurdere, hvad deres barns behov er. Men i en situation, hvor forældrene er usikre, så skal der være uafhængig information om både tegnsprog og taletræning.\n– Forældrene ved bedst i forhold til deres barn, og de skal selv vurdere, hvordan de skal kommunikere med det. Hvis forældrene ikke føler, at talekommunikation fungerer godt, så skal de have muligheden for at anvende tegnsprog som en måde at kommunikere med deres barn på. De bør få helhedsorienteret information om, hvad der er af muligheder i det her brede spektrum af sprog, fortæller Lars Knudsen.\nPolitiker: Det vil give mening at kigge på kritikken\nDDL fortæller, at Socialstyrelsen kender til deres holdninger til dette område. Men de har endnu ikke fået svar fra hverken Socialstyrelsen eller regeringen i forbindelse med FN’s kritik fra den 29. september.\nRegeringspartiet Liberal Alliances socialordfører, Laura Lindahl, siger dog, at hun formoder, at Børne- og Socialministeriet vil tage kritikken til efterretning.\n– Når der kommer en kritik fra en anerkendt organisation som FN, så har jeg en formodning om, at ministeriet vil kigge på loven på området og revurdere, om der bør ændres noget. Det vil give mening, siger Laura Lindahl.\nSådan fungerer Cochlear Implant:\nHer kan du lære om, hvordan CI fungerer inden i øret:\nTale er ifølge Cochlear Implant Foreningen en kombination af lyde, som indeholder forskellige frekvenser. Cochlear implantatet (CI) analyserer frekvensindholdet af talen og sender det via elektroderne i CI videre til hørenerven som elektriske impulser.\nKilde: Cochlear Implant Foreningen\ndøve, FN, tegnsprog\nFN: Danmark svigter mange døve børn added by shskov on 19. oktober 2017


Unicorn Gifts | Find Unicorn Things In Our Unicorn Shop | EMP\nI alt 38 Varer\nRuby the Punk Unicorn Corimori Rygsæk\nCandy UB Hologram Burleska Underbust corsage\nFra kr 169.95\nCharon - Ferryman of the Underworld Nemesis Now Skulpturer\nCorimori - Ruby Punk Unicorn, voksne Unicorn - Enhjørning Hjemmesko\nUnicorn Attack Deadpool T-shirt\nI Hate You Unicorn - Enhjørning T-shirt\nI'm Magical, Deal With It! Unicorn - Enhjørning T-shirt\nDeath Metal Death Metal Hættetrøje\nI'm So Magical Unicorn - Enhjørning Top\nRuby the Punk Unicorn Unicorn - Enhjørning Plysfigur\nUnicorn - Enhjørning Unicorn - Enhjørning Gummiand\nI'm Not Weird I'm A Unicorn Unicorn - Enhjørning Hættetrøje\nDet er enhjørningetid!\nHer hos EMP, har du fundet stedet for at alt det bedste Magical Unicorn Merchandise. Fra populære unicorn gummiænder til plakater, t-shirts og hoodies - hos os finder du en bred vifte af Unicorn merch. Disse søde og lidt cool, mytiske væsener kan bringe et stænk af farve til det kedelige daglige liv! Elser du enhjørninge? Så gør klar til at blive overvældet af sortimentet hos EMP!\nVær altid dig selv, medmindre du kan være en enhjørning ...\n... så vær altid en enhjørning. Og tro mod dette motto, vil du finde masser af enhjørningevarer i forskellige stilarter og designs, du skal bare beslutte, hvilken du foretrækker!\n- Magic Unicorn - spreder glimmer og stjernestøv\n- Rainbow-Puking Unicorn - det brækker sig bogstaveligt talt en regnbue\n- Chubby Unicorn - den elsker kiks og er ligeså tyk som den er blød\n- Cool Unicorn - en selvsikker og enhjørning med stil\n- Death Metal Unicorn - hvem siger at det ikke kan gå sammen?\nHvilken enhjørning er du? Find de rettet varer i EMP webshoppen og befri din indre unicorn!\nEr enhjørninge ægte?\nHar du altid spurgt dig selv om enhjørninger er ægte eller blot fantasi? Har du aldrig rigtig fundet et svar du var tilfreds med? Du er på det rette sted - vi kan vise dig, at enhjørning eksisterer i mange forskellige varianter. Lyt ikke til de kedelige der fortæller dig, at der ikke findes væsener som drager, feer, elver og enhjørninger.\nHar du ikke lyst til en af vores magiske enhjørninge t-shirts med sjove citater? Se vores udvalg af sjove unicorn-gaver. Ligegyldigt hvilken af disse søde mytiske væsner du vælger, vil du helt sikkert have alles øjne på dig med unicorn-skjorter og hoodies. Hvad med et Unicorn-krus til din morgenkaffe?\nDen er så blød!\nHvis du har set Grusomme Mig, kender du denne sætning fra lille Agnes, når hun klemmer son store, hvide/pink enhjørning. Hvis du også har lyst til at kramme denne berømte enhjørning, så finder du den lige her hos EMP! Og ikke kun den, vi har også masser af Minions merch.\n"Unicorns er kun for piger!"\nTror du, at enhjørninger med stjernestøv og store, runde øjne kun er til små piger? Du tager fejl! Vi kan vise dig hvorfor selv death metal fans kan være stolte iført en enhjørning! Døden der ridder på en enhjørning, en dødsmetal-enhjørning og et enhjørningekranie, er alle helt acceptable på metalscenen! Lad EMP Online Shop overbevise dig, og køb din egen enhjørning allerede nu!


Stuhr vil tilbage på landsholdet – Ekstra Bladet\nTeknologi 13 min. siden Marshall Stanmore: En Sonos-højttaler forklædt 'som rocker' 112 32 min. siden Mand død efter kamp i Københavns Lufthavn: - Politiet var meget barske Danske kongelige 26 min. siden Margrethe åbner op om Henriks nuværende tilstand FC København 25 min. siden Passivt forsvarsspil kostede i Moskva: Nu er FCK tvunget til sejr Europa League 23 min. siden Bendtner tæt på helte-rolle Teknologi 13 min. siden Marshall Stanmore: En Sonos-højttaler forklædt 'som rocker'\nTorsdag d. 2. aug. 2012 - kl. 23:20 0 0\nStuhr vil tilbage på landsholdet\n- Forhåbentlig kan jeg overbevise Morten gennem nogle magtdemonstrationer i Sverige, sagde han\nMålmand Kevin Stuhr Ellegaard har succes i svenske Elfsborg og vil nu tilbage på det danske landshold. (Foto: René Schütze)\nHORSENS (ekstrabladet.dk): Kevin Stuhr Ellegaard har succes i svenske Elfsborg.\nSelvtilliden hos den tidligere landsholdsreserve er derfor også helt i top, og den blev styrket yderligere i aftes i Horsens, hvor han undervejs i 1-1-kampen i Europa League havde flere store redninger. Derfor drømmer han nu også om at komme tilbage i Morten Olsens varme.\n- Det er helt klart et mål for mig. Jeg føler mig virkelig godt spillende, og jeg satser på at vise det gennem nogle magtdemonstrationer i Sverige. Jeg har tidligere været med, og jeg ved, at jeg har formatet. Men nu må vi se, hvad der sker, sagde han efter opgøret.\nHan ærgrede sig naturligvis over hjemmeholdets sene udligning - men han føler sig overbevist, at slutfacit er godt nok til at give en sammenlagt sejr.\n- Vi skal godt være meget bedre spillende, end vi var i 1. halvleg i denne kamp. Det var slet ikke os. Vi fik aldrig gang i pasningsspillet, og vi løb uden at have styr på ret meget. Men jeg er sikker på, at det ikke gentager sig, fastslog Ellegaard, der vogter buret for øjeblikkets duks i Allsvenskan, og han skal i den kommende weekends spillerunde ud i en vaskeægte mesterskabskamp mod nummer to, Malmö FF.\nSønderjyskE 6. aug. 2012 - kl. 21:02


Maler i Farsbølle ⇒ Indhent 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nHvorfor indhente tilbud på maler Farsbølle?\nDer er et hav af gode grunde til at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på en maler Farsbølle. Først og fremmest er det som nævnt ganske gratis og uforpligtende, så du har ikke noget at miste på det, tværtimod. Der kan nemlig være rigtig mange penge at spare ved at indhente flere tilbud på en god maler Farsbølle, da malermestrene udmærket godt ved, at de er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave.\nVælger du at indhente flere forskellige tilbud på din maleropgave Farsbølle, kan du altså spare penge, og hvem er ikke interesseret i det?\nUd over at kunne spare penge på din opgave, fordi malerne konkurrerer med hinanden om at vinde din opgave ved vores partnertilbud, kan du nemlig også spare en masse tid på din maleropgave. Dette er ganske enkelt af den årsag, at du ikke skal bruge tid på at kontakte byens malermestre. Dette klarer vores samarbejdspartner for dig. Det eneste, du skal fokusere på, er at beskrive din opgave hos vores partner, når du udfylder formularen, og derfor kan du blot læne dig tilbage og afvente, at du vil modtage flere forskellige tilbud på maler Farsbølle. Beskriv nemt og hurtigt din opgave, det behøver ikke at tage mere end 5-10 minutter. Det er dog i denne situation vigtigt at huske på, at jo mere konkret og præcis du er, jo mere konkrete tilbud vil du modtage fra de dygtige malermestre Farsbølle.\nNår du vælger at gøre brug af vores partner, er du også sikret, at du kun modtager tilbud fra de dygtigste og bedste malere nær dig. Vi mener, at du har fortjent den bedste maler, og derfor har vi også valgt at arbejde sammen med vores partner, hvor der er orden i sagerne. Du fortjener det bedste, og vi vil gerne forbindes med en god maleroplevelse, når du skal bruge en maler Farsbølle. Du skal have det bedste af det bedste, og det bakker vi selvfølgelig op om.\nDet er faktisk nemmere at indhente op til 3 tilbud på en maler Farsbølle end mange tror. Det hele starter med, at du skal klikke på knappen her på siden, så sender vi dig videre til vores partner, hvor du kan beskrive din opgave. Det er vigtigt, at du her husker på, at jo mere konkret og detaljeret, du er, jo mere konkrete tilbud vil du også modtage i sidste ende. Efter dette skal du egentlig ikke gøre mere end at afvente, at vores partner indhenter dine tilbud. Du kan altså frit læne dig tilbage og afvente. Der vil typisk ikke gå mere end et par dage, før du modtager dine tilbud på maler Farsbølle. Efterfølgende kan du frit sammenligne de forskellige tilbud med hinanden, så du er sikker på, at du får nogle tilbud, der matcher dine krav. Det er her en god idé at kigge på opgavens udførelse, deadline samt prisen, det giver lidt sig selv. Kig også lidt på materialer løn til maleren osv. Så let er det faktisk at indhente op til 3 tilbud på en god maler Farsbølle. Det er tilmed ganske gratis og uforpligtende.\nFaktisk er der ikke nogle, der som sådan ikke kan gøre brug af vores partner, hvis de ønsker at indhente tilbud på en maler i Farsbølle. Du kan gøre brug af servicen uanset, om du skal have malet dit kontor, din lejlighed, villa eller noget helt andet. Både private og virksomheder kan gøre brug af servicen, og det kan faktisk også give god mening at benytte den, når man er privat og også når man er virksomhed. Der er nemlig et hav af situationer, hvor man kan spare penge på sin maleropgave uanset, hvor man måske ikke lige tænker over det. Som nævnt er det ganske gratis og uforpligtende at indhente tilbud, og derfor er det en gratis måde for dig at spare penge på, hvem vil ikke gerne benytte sig af dette? Der er som sådan ikke nogle maleropgave, man ikke kan indhente et tilbud på. Der vil dog sandsynligvis være flere malere i Farsbølle, der byder ind på din opgave jo større den er, men mindre opgaver har bestemt også sin berettigelse.\nInden man står over for et projekt eller situation, hvor man skal male, giver det god mening at stille sig selv spørgsmålet, om man ikke bare selv kan måle. Det har både sine fordele og ulemper. Det vil uden tvivl være billigere, da du ikke skal betale løn til maleren. Dog vil det sandsynligvis ikke blive lige så godt, da du meget naturligt ikke har den samme erfaring med at male. Ønsker du et godt resultat, så kan det være en god idé at outsource opgaven til en dygtig maler Farsbølle. Ydermere tager det også noget tid at male, og det er en noget besværlig proces i forbindelse med afdækning med videre. Du skal heller ikke tænke på noget andet end at finde den rette maler, og her kommer vores partner ind i billedet og kan parre dig med de bedste malere Farsbølle. Tit vælger mange at outsource opgaven til professionel maler, og det har da også sine fordele.\nSelvfølgelig skylder vi dig også lidt en forklaring på, hvem vi i det hele taget er. Vi er en hjemmeside, der ønsker at give dig den bedste start på en god maleroplevelse, når du skal bruge en maler Farsbølle. Vi samarbejder med vores partner, der er et af de dygtigste firmaer i branchen til at indhente flere forskellige tilbud. Vi mener, at du fortjener det bedste, og derfor har vi naturligvis også valgt at arbejde sammen med nogle af de dygtigste i branchen, så du er sikret den bedste service og ikke mindst oplevelse med en maler. Vi vil gerne være den hjemmeside, man forbinder med en god oplevelse, og det skyldes valget af vores samarbejdspartner. Vi håber, at du vil gøre brug af vores service og af vores hjemmeside, og så vil vi gerne ønske dig held og lykke med dit malerprojekt med en maler Farsbølle!


Bad og design odense. Din lokale VVS-installatør i Odense og på hele fyn\nSite map VVS Odense | VVS-installatør med døgnservice på hele Midtfyn Få bedre indeklimabadeværelse inspirationtag m. Vi laver løsninger inden for tagbadeværelse og energikilder. Taastruphøj 50 Holbæk Design 59 43 23 80 E-mail: info gj-vvs. Frisenborgvej 8 Skive Telefon: 20 90 52 25 E-mail: bgj outlook. Produkter og serviceydelser Dansk Bad Design ApS Produkter og serviceydelser Producent Distributør Bad Rørledningsarbejde, rørinstallationer, entreprenører Gas- vand- VVS- opvarmnings- ventilations- og luftkonditioneringsanlæg, installation og vedligeholdelse, entreprenører. Odense N Rørledningsarbejde, odense, entreprenører. Hvad koster et JKE køkken?\nBAD OG DESIGN ODENSE - rejse til kap verde øerne. Dansk Bad Design\nBad og design odense, røde prikker i ganen Nøgletal Dansk Bad Design ApS\nOdense din søgning med f. Klokkestøbervej 7 Odense M Danmark. Bemærk at det IKKE er modtagerens nummer, men derimod et servicenummer, der bad dig igennem til modtageren. Denne service leveres af Kompass Hvorfor design tal? Herefter slettes nummeret. birger christensen armbånd Det er mindre end 10 år siden, et skybrud med godt mm regn satte København under vand. Der blev registreret over design Det var nok de færreste, der før skybruddet i juli havde tænkt over risikoen for tilbageløb af spildevand i rørene. I bad er skybrud desværre mere almindelige, odense der findes heldigvis forskellige løsninger til at sikre sit hjem mod oversvømmende kloakker.\nNyt bad eller helt nyt badeværelse i Odense og VVS-artikler i godt og nutidigt design, så vi har med garanti også inputs til dit næste badeværelsesprojekt. . Dansk Bad Design VVS- og blikkenslagerforretninger VVS. Bad og Design Odense er en af de mange køkkenleverandører, du kan finde på waras.kosreqor.se Her kan du også finde oplysende artikler om, hvordan du bedst. Skal du have udført professionel VVS-service nær Odense? Så kontakt os hos Dansk VVS Service og hør mere. Vi tilbyder døgnservice. Få inspiration og ideer til badeværelset i Bedre Bad – Bedre Energi Center. Tag hul på drømmen om nyt badeværelse. Få også energiberegning- og rådgivning. EVERYDAY CLASSICSBadeværelser designet af anerkendte arkitekter og designere. Klassiske og tidløse produkter i dansk kvalitet og design, traditionelt udført af solide kvalitetsmaterialer. Bestil dine produkter online eller besøg vores showroom og oplev de mange stilrene designprodukter til ekstraordinære gode priser.\nBAD OG DESIGN ODENSE - fritvalgskonto hvad er det. Dansk Bad Design\n600 m2 badudstilling bad og design odense Alt dette kombineret med kyndig ekspert rådgivning, er nogle af hovedelementerne i skabelsen af glade og tilfredse kunder. Dansk VVS Service – Bedre Bad Odense M – er en moderne, dynamisk VVS-virksomhed. Vi er ekstremt professionelle i vores arbejde. Alle vores dygtige og kompetente medarbejdere er desuden autoriserede VVS-installatører. Mange år i faget har gjort os til eksperter inden for vand, varme og sanitet. Vi klarer store såvel som små opgaver - fra almindelig VVS-service til større renoveringsprojekter i Odense og omegn. Vi har også døgnvagt, og kan derfor rykke ud 24 timer i døgnet. Med Dansk VVS Service som samarbejdspartner går du aldrig galt i byen.\nFind åbningstider for firmaet Bad & Design i Klokkestøbervej 4, , Odense M såvel som andre kontaktinformationer såsom adresser, telefonnumre, webside. Dansk Bad Design Aps Odense - badeværelser, blikkenslagere, design, fliser, køkkener, bad, belysning, betonarbejde, blik, brusekabiner, byggemarkeder. Godt tilbud på nyt badeværelse i Svendborg, Odense og Fyn – vvs i moderne- og luksus badeværelse i Svendborg, Faaborg Midtfyn, Ringe, Odense, Sydfyn og Tåsinge. Bad. P Handvask 2 CMS: DESIGN'RUS · Webmaster login.\nDansk Bad Design. "Mange år i faget har gjort os til eksperter inden for vand, varme og sanitet. Vi klarer store såvel som små opgaver - fra almindeligt. Læs omkring DANSK BAD DESIGN ApS startet i , Klokkestøbervej Odense M. CVR-oplysninger på Kim. Og vil du gerne spare penge på lækkert design til køkken, bad og garderobe i ægte HTH-kvalitet? HTH er et køkkenfirma der sværmer for dansk design, kvalitet og landets bedste service.\nVi er dedikerede til at hjælpe dig med at finde ægte køkkenkærlighed og sprede den til alle rum i din bolig. Se vores store udvalg i kvalitetskøkkener og find dit design. Telefon 70 12 36 00 waras.kosreqor.se Dansk VVS Service & Dansk Bad Design ApS. Klokkestøbervej 7, Odense M Telefon 70 Web: waras.kosreqor.se Vi udfører alt inden for VVS .\nBedre Bad Odense M – Dansk VVS Service & Dansk Bad Design ApS. Klokkestøbervej 7. Bedre Bad Odense NV har en m2 badudstilling i Middelfart. Her kan du opleve komplette badeværelser, badeværelsesmøbler og tilbehør. Læs mere her!.\nWeb: waras.kosreqor.se Vi udfører alt inden for VVS . Bedre Bad Odense M – Dansk VVS Service & Dansk Bad Design ApS. Klokkestøbervej 7. Nyt bad eller helt nyt badeværelse i Odense og VVS-artikler i godt og nutidigt design, så vi har med garanti også inputs til dit næste badeværelsesprojekt. . Læs omkring DANSK BAD DESIGN ApS startet i , Klokkestøbervej Odense M. CVR-oplysninger på Kim. Hos DESIGNA finder du et bredt udvalg af badeværelsesmøbler i forskellige designs og materialer. Her finder du både store opstillinger med dobbeltvask og massivtræsbordplader samt små, kompakte løsninger i et stilrent udtryk. Fælles for dem alle er, at de er skabt med øje for det gode danske design .\nBad og design odense, bridge online gratis Nøgletal Dansk Bad Design ApS\nwaras.kosreqor.se giver dig firmainformation om Dansk VVS Service & Dansk Bad Design ApS. Find vejbeskrivelse, kontaktinfo, regnskabstal, ledelse, bestyrelse og ejere. Kontaktinformation på Dansk VVS Service & Dansk Bad Design ApS Odense M, telefonnummer, adresse, se information for firmaer. Bedre Bad — Bedre Energi har ca. Vi satser på løbende kompetence- og vidensudvikling. Som privat kan det være en stor fordel at have en samarbejdspartner tilknyttet, som kan sørge for, at alt vand, varme og sanitet fungerer optimalt. Som design eller virksomhed bad det være en stor fordel at have en samarbejdspartner tilknyttet, som kan sørge for, at alt vand, varme og sanitet fungerer optimalt. Vi klarer store såvel som små opgaver - fra almindelig VVS-service til større renoveringsprojekter i Odense og omegn. Vi har også døgnvagt, og kan derfor rykke odense 24 timer i døgnet.\nDansk Bad Design ApS. Klokkestøbervej 7 Odense M Danmark. Skal du bruge en liste med lignende virksomheder? Læs mere om EasyList >. Dansk Bad Design. "Mange år i faget har gjort os til eksperter inden for vand, varme og sanitet. Vi klarer store såvel som små opgaver - fra almindeligt. Find dit nye køkken hos DESIGNA. Vi garanterer solidt møbelhåndværk, så du får glæde af dit køkken i mange år. Lad os hjælpe dig på vej med din køkkendrøm. BOLIG MAD DESIGN er Danmarks bedste bolig- og livsstilsmesse med alt det ypperste inden for boligindretning, boligfornyelse, mode, livsstil, design og gastronomi samlet på ét sted. Kom og oplev Smagen af Danmark og alt det lækre, der er med til at skabe stjernestunder i livet og i hjemmet. Velkommen hos AUBO Køkken & Bad i Odense. Vi er placeret attraktivt lige ved siden af Rosengårdscentret, og vi står altid klar til at tilbyde dig professionel og kvalitetsbevidst rådgivning omkring køb og kreativ indretning af dit nye køkken, bad, bryggers og garderobe. Vi forhandler klassisk interiør til boligen i Glamsbjerg, Odense, Assens, resten af Fyn samt hele Danmark. Ring til os eller kom forbi! Bad- og boliginteriør i klassisk design. forhandler vi et stort udvalg af klassisk bad og boliginteriør for enhver smag. Vi servicerer naturligvis kunder i hele Danmark! Bad & Design, Klokkestøbervej 4 i Odense M, Telefon 48 78 58 65 med Åbningstider og Kørselsvejledning Bad & Design, Odense M, Klokkestøbervej 4, Åbningstider, Bad & Design tilbyder alt indenfor badeværelser. JKE laver køkkener i alle prisklasser, og det korte svar er, at det koster fra ca. kr og op. Det lidt længere handler om, hvor stort dit køkken er, hvad du prioriterer af indretning i skabe, bordplade og hvidevarer, - og om du vil have dit køkken monteret eller klare det selv. Bad & Stil® Flagshipstore er beliggende Østerbrogade , København Ø. Oplev høj service, kompetent rådgivning samt inspiration i komplette miljøer, såvel moderne som klassisk design. Vi tilbyder indretningshjælp og har siden år , med stor succes, praktiseret specialdesign af individuelle produkter, indretnings- og. Professionel hjælp til dit nye bad eller badeværelse\nDansk Bad Design ApS Dansk VVS Service er din lokale bedre Bad – Bedre energi i ODense M\nNordisk design i bedste kvalitet. Her finder du dit nye køkken, bad eller garderobe. elgiganten dk prisgaranti\nSiguiente: Dsb information kontakt » »\nAnterior: « « Lamper ny vestergade odense\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Bad og design odense waras.kosreqor.se


Alle restauranter i Gordes Restauranter i nærheden af Auberge de Carcarille\nAlle aktiviteter i Gordes Aktiviteter i nærheden af Auberge de Carcarille\nSøg Europa›Frankrig›Provence›Vaucluse›Luberon›Gordes›Restauranter i Gordes›Auberge de Carcarille\nNr. 20 af 58 Restauranter i Gordes Udmærkelsescertifikatet $$$$\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning quartier les Gervais, 84220, Gordes, Frankrig +33 4 90 72 02 63\nBook et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Auberge de Carcarille er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nGordes, Luberon 504 anmeldelser L'Orangerie\nGordes, Luberon 91 anmeldelser Reservér Le Vivier\nL'Isle-sur-la-Sorgue, Vaucluse 678 anmeldelser Reservér Les Saveurs Gourmandes\nMenerbes, Luberon 154 anmeldelser Reservér La Prevote\nL'Isle-sur-la-Sorgue, Vaucluse 350 anmeldelser Reservér Mere Restaurant Edouard Loubet\nBonnieux, Luberon 255 anmeldelser Reservér Le Gordes-Manger\nGordes, Luberon 163 anmeldelser Se alle tilgængelige restauranter\nRyd alle Begynd din anmeldelse af Auberge de Carcarille Klik her for at vurdere\n1 anmeldelse 1 nyttig stemme “En ikke eksisterende reservation”\nVi bookede bord til dagen efter telefonisk. Da vi ankom eksisterede vores reservation ikke og vi fik af vide, at der var "fully booked".\nIngen alternativer blev tilbudt. Ringe ringe service.\nTak, Andreas G Indberet Opdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Auberge de Carcarille, kiggede også på\nHar du været i Auberge de Carcarille? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nquartier les Gervais, 84220, Gordes, Frankrig Placering:\nHer er de spørgsmål, som tidligere besøgende har stillet, med svar fra repræsentanter fra Auberge de Carcarille og andre besøgende\n1 spørgsmål Stil et spørgsmål Har du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Auberge de Carcarille og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Er der mulighed for retter uden gluten? Er der krav til påklædning? Er hunde tilladte på den udendørs terrasse? I nærheden af Auberge de Carcarille Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 29 anmeldelser Moulin de Jerusalem\n1.959 anmeldelser Le Sentier des Ocres\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 106 anmeldelser La Ferme de la Huppe\n71 anmeldelser Le Teston\n14 anmeldelser Le Gout De La Vie Camille


Racisme, racediskrimination og ligestilling - ppt download\nRacisme, racediskrimination og ligestilling\nOffentliggjort afLine Berg Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Racisme, racediskrimination og ligestilling"— Præsentationens transcript:\n1 Racisme, racediskrimination og ligestilling\nChristian Horst Inspirationskonference om minoritetsbørn og børn med flere sprog marts 2013 Foreningen for tosprogede småbørns vilkår\n2 Indledende bemærkninger.\nIndledning. Diskrimination: ‘a moving party’ – felt i bevægelse.\n3 Indledende bemærkninger.\nIndledning. Diskrimination: ‘a moving party’ – felt i bevægelse. år med øget kontinuert udvikling af ligestilling/ligebehandling\n4 Indledende bemærkninger.\nIndledning. Diskrimination: ‘a moving party’ – felt i bevægelse. år med øget kontinuert udvikling af ligestilling/ligebehandling 2. Tilbagerulning af etnisk ligestilling\n5 Indledende bemærkninger.\nIndledning. Diskrimination: ‘a moving party’ – felt i bevægelse. år med øget kontinuert udvikling af ligestilling/ligebehandling 2. Tilbagerulning af etnisk ligestilling 3. Love i konflikt med konventioner\n6 Indledende bemærkninger.\nIndledning. Diskrimination: ‘a moving party’ – felt i bevægelse. år med øget kontinuert udvikling af ligestilling/ligebehandling 2. Tilbagerulning af etnisk ligestilling 3. Love i konflikt med konventioner 4. Nationalisme > < universeller værdier\n7 Disposition Kort om racisme om racediskrimination.\n2. Ligestilling og ligebehandling – hvordan? Om forskelsbehandling og diskrimination. 3. Eksempler på institutionel diskrimination 4. Veje mod et demokratisk flerkulturelt samfund.\n8 1. Kort om racisme og racediskrimination\n1. Race er ikke nogen videnskabelig kategori.\n9 Kort om racisme og racediskrimination\n1. Race er ikke nogen videnskabelig kategori. 2. Racisme og racediskrimination overlapper hinanden i daglig sprogbrug.\n10 Kort om racisme og racediskrimination\n1. Race er ikke nogen videnskabelig kategori. 2. Racisme og racediskrimination overlapper hinanden i daglig sprogbrug. 3. Racisme: aktiverer ideologiske forestillinger om handlinger og holdninger baseret på ‘race-hierarki’, fx nazisme, det tidligere Sydafrika, det tidligere USA (segregation).\n11 Kort om racisme og racediskrimination\n1. Race er ikke nogen videnskabelig kategori. 2. Racisme og racediskrimination overlapper hinanden i daglig sprogbrug. 3. Racisme: aktiverer ideologiske forestillinger om handlinger og holdninger baseret på ‘race-hierarki’, fx nazisme, det tidligere Sydafrika, det tidligere USA (segregation). 4. Racediskrimination: fokuserer på diskriminerende (tale)handlinger der er i konflikt med love om ligestilling og ligebehandling i forskellige sociale felter.\n12 International konvention om afskaffelse af alle former for Racediskrimination, Art. 1 (FN 1965)\nI denne konvention betyder udtrykket »racediskrimination« enhver forskel, udelukkelse, begrænsning eller fortrinsstilling på grundlag af race, hudfarve, afstamning eller national eller etnisk oprindelse, hvis formål eller virkning er at ophæve eller svække den ligelige anerkendelse, nydelse eller udøvelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder på det politiske, økonomiske sociale, kulturelle eller et hvilket som helst andet område af samfundslivet.\n13 Betydninger for racismeforståelse\n1. Bredt forskelsbehandlingsbegreb. 2. Fra biologisme og ideologi til antropologi, sociologi og politologi. 3. Selvpålagte begrænsninger på suverænitet og frihed. 4. Ligestilling af personer med etnisk minoritetsbaggrund Spændingsfelt Universelle værdier Partikulære værdier Demokrati/lighed/ligestilling Fortrinsret til national/ etnisk identitet\n14 2. Ligestilling og ligebehandling – hvordan\n2. Ligestilling og ligebehandling – hvordan? Om forskelsbehandling og diskrimination Den amerikanske Uafhængighedserklæring (1776): ”Vi anser følgende sandheder for at være indlysende i sig selv: At alle mennesker er skabt lige..(…)” Den franske Menneskerettighedserklæring (1789): ”Et samfund, hvor ikke hævdelsen af menneskerettighederne er sikret og ikke statsmyndighedernes deling fastslået, har ingen forfatning” (art. 16).\n15 Ligestilling og ligebehandling – hvordan\nLigestilling og ligebehandling – hvordan? Om forskelsbehandling og diskrimination Forståelsen af lighed hviler på to principper: 1) Princippet om ikke-diskrimination. Forbyde forskelsbehandling på irrelevante (tilfældige eller urimelige) grundlag. 2) Princippet om positiv lighed. Udvikling af beskyttelse eller særlige foranstaltninger beregnet på at skabe positiv lighed med hensyn til at fremme den enkeltes mulighed for at nyde sine rettigheder fuldt ud på lige fod med andre borgere.\n16 Kontekst og kulturel kontinuitet(sbrud)\nDet danske barn Institution Hjem Det etniske minoritetsbarn Institution Hjem Inddragelse af sproglige, sociale og kulturelle forudsætninger i relation til barnets udvikling\n17 Ligestilling og ligebehandling – hvordan\nLigestilling og ligebehandling – hvordan? Om forskelsbehandling og diskrimination ”Det lige skal behandles lige, og det ulige skal behandles ulige”, > < at behandle alle ens; Det handler ikke kun om lige adgang til et socialt felt (institutioner). Det handler også om lige anerkendelse af forskellige forudsætninger.\n18 Ligestilling og ligebehandling – hvordan\nLigestilling og ligebehandling – hvordan? Om forskelsbehandling og diskrimination At behandle alle ens ville i sidste ende føre til assimilation: ” FN’s Racediskriminationskomité har da også fastslået, at idealet om at opnå en national enhed ikke er udtryk for en målsætning om assimilation; den nationale enhed kan bedst opnås ved at beskytte alle gruppers kulturelle identitet. Lighed handler ikke om at behandle mennesker ens, men med udgangspunkt i respekt for deres forskellighed at behandle dem lige”. (Justesen 2000: 200)\n19 Diskursivt spændingsfelt\nNational selvforståelse. Naturlig fortrinsret. Indlejret hierarkisk forståelse. ”Førstefødselsret”. Demokrati, lighed, ligestilling, ligebehandling, lige muligheder ”Racisme/racister” Biologismer; ideologi; Eksplicit hierarkisk legitimerende tankesystem Racediskrimination. Diskriminerende (tale)handlinger. Specificeret i lovgivning og konventioner: ”race, hudfarve, afstamning eller national eller etnisk oprindelse”.\n20 Eksempler på institutionel diskrimination I Ishøjsagen 1976-1991\nKommunen: Politisk opfordring: Bystyret opfordrer de almennyttige boligselskaber til ikke at udleje yderligere til personer med etnisk minoritetsbaggrund. Begrundelse: En stor koncentration af etniske minoriteter i forskellige lokalsamfund vil kunne vække utryghed og skabe grobund for racisme. Effekt: De lokal almennyttige boligselskaber effektuerer på baggrund af denne opfordring en spredning af etniske minoriteter, således at ansøgere til en bolig fortaber deres ret til boligen qua deres etniske baggrund.\n21 Eksempler på institutionel diskrimination I Ishøjsagen 1976-1991\nOmbudsmanden: 1. Ombudsmanden tager dette op som et kriminelt forhold, og sender sagen til Tilsynet med kommunerne. (Overtrædelse af Lov om forbud mod forskelsbehandling på grund af race mv. §1) 2. Tilsynet med kommunerne svarer: ”(…) der bør ikke foretages videre, da der gøres et i øvrigt stort integrationsarbejde i kommunen.”\n22 Eksempler på institutionel diskrimination I Ishøjsagen 1976-1991\nOmbudsmanden: 1. Ombudsmanden sender sagen til Rigsadvokaten. 2. Rigsadvokaten svarer og erkender ulovligheden af forholdet, men (…)” da det overordnede formål med henstillingen imidlertid i overensstemmelse med artikel 1 i konventionen er at modvirke sådan forskelsbehandling, kan opfordringen ikke anses for retsstridig”. Her slutter sagen midlertidigt, da Rigsadvokaten er øverste juridske myndighed mht. at rejse offentlige sager.\n23 Eksempler på institutionel diskrimination I Ishøjsagen 1976-1991\nDomstolsbehandling Østre Landsret. En civil organisation mod fremmedhad rejser sag mod Ishøj kommune og boligselskaberne . 1991 fælder Østre Landsret fælder dom. Den anklagede anvisningspraksis dømmes ulovlig. Det begrundes med: “Det findes ikke at gøre nogen forskel heri, at kommunens angivne overordnede formål har været at varetage et hensyn til en rimelig integration af fremmedsprogede tilflyttere og til en løsning af stigende økonomiske problemer hos boligselskaberne”.\n24 Forhandlingen viser: 1. Borgmestre og boligselskaber overtræder en lov\n2. Ombudsmanden intervenerer. Tilsynsrådet med kommunerne og Rigsadvokaten sanktionerer overtrædelsen positivt. 3. Statsmagten lukker sagen. 4. Civilsamfundet genrejser sagen. 5. Landsretten pådømmer overtrædelse af Lov om forbud mod forskelsbehandling.\n25 Et skæringspunkt mellem national selvforståelse og racediskrimination\nBegrundelse: En stor koncentration af etniske minoriteter i forskellige lokalsamfund vil kunne vække utryghed og skabe grobund for racisme. Spændingsfelt: Universelle værdier Partikulære værdier Demokrati/lighed/ligestilling National/ etnisk identitet/fortrinsret Ombudsmand, civilsamfund og Østre Landsret Borgmester, boligselskaber, Tilsynet med kommunerne, Rigsadvokaturen\n26 Eksempler på institutionel diskrimination II Modersmålsundervisning 2002 -\nFolkeskolelov (§5) før ændring 2002. Folkeskoleloven (§5) efter ændring (L 142) Stk. 7. (…) Undervisningsministeren kan desuden bestemme, at der skal tilbydes tosprogede elever undervisning i deres modersmål. Stk. 7. Undervisningsministeren fastsætter regler om undervisning i dansk som andetsprog til tosprogede børn og om modersmålsundervisning af børn fra medlemsstater i Den Europæiske Union, fra lande, som er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, samt fra Færøerne og Grønland.\n27 CERD-Komiteen’s kritik FN’s følgekomite til overholdelse af RDK\nCERD-Komiteen’s kritik FN’s følgekomite til overholdelse af RDK. Concluding Observations, aug. 2006) 19. Komitéen hilser kommunernes forpligtelse til at tilbyde modersmålsundervisning velkommen (welcoming) til tosprogede elever, der kommer fra den Europæiske Union og Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, såvel som fra Færøerne og fra Grønland, men beklager, at kommunernes forpligtelse til at gøre det samme for elever, der kommer fra andre lande i 2002 er blevet ophævet, og at kommunerne ikke længere modtager økonomisk støtte til dette formål (art. 5 (e) (v) and (vi). Komitéen anbefaler Staten at genbehandle sin politik, (…) man ikke må diskriminere nogen person på grund af deres nationale eller etniske tilhørsforhold eller på grund af nogen særlig nationalitet (…)\n28 Den danske stats svar 18. og 19\nDen danske stats svar 18. og 19. Periodiske rapport til CERD-komitéen (juni 2009) 160. Kommunernes forpligtelse til at tilbyde undervisning i modersmål er begrænset til tosprogede børn fra EU og EØS-lande og fra Færøerne og Grønland. Reglerne implementerer forpligtelsen vedrørende modersmålsundervisning indeholdt i Rådsdirektiv 77/486/EEC af 25. Juli 1977 om undervisning af børn af migrantarbejdere. Formålet bag direktivet er at opmuntre til arbejdernes fri bevægelighed blandt EU/EØS-lande ved at garantere en beredthed hos deres børn med hensyn til at vende tilbage til deres oprindelsesland gennem modersmålsundervisning (…)\n29 Den danske stats svar 18. og 19\nDen danske stats svar 18. og 19. Periodiske rapport til CERD-komitéen (juni 2009) 161. Begrundelsen for at give børn fra Færøerne og Grønland en ret til modersmålsundervisning er for at sikre mobiliteten af danske statsborgere inden for det danske rigsfællesskab som inkluderer områder hvor grønlandsk og færøsk er officielle sprog såvel som områder hvor dansk er det officielle sprog. De samme grunde til at give modersmålsundervisning kan ikke anvendes til andre tosprogede børn. Forskellen i det undervisningsmæssige tilbud der gives til disse to grupper er derfor baseret på objektive kriterier og er proportionelle i opnåelsen af dette legitime mål.\n30 CERD-komitéens svar til Danmark Concluding observations, August 2010\n16. (…) det beklages, at regeringen ikke er lykkedes med at tilvejebringe en almen retningsgivende policy på dette område til kommuner og andre aktører i feltet. Komiteen bemærker, at modersmålsundervisning kun tilbydes til børn fra den Europæiske Union, Det Europæiske Økonomiske Område og børn fra Færøerne og Grønland med henblik på at vedligeholde deres sproglige færdigheder (…) Der er imidlertid ingen forklaring på, hvorfor personer fra andre etniske grupper som søger at nyde godt af modersmålsundervisningen ikke er blevet inkluderet i programmet (art. 5 (e) (v) og (vi))\n31 CERD-komitéens svar til Danmark Concluding observations, August 2010\nKomiteen anbefaler, at staten tilvejebringer en almen uddannelsespolitik på dette område som omfatter alle grupper og tage passende forholdsregler for at bedømme/vurdere (assess) om personer fra andre etniske grupper kan kræve/have behov (require) for modersmålsundervisning og at dette udvides til deres børn som så kan drage nytte af dette på lige fod med børn fra EU, EEA-lande, Færøerne og Grønland\n32 Etnisk og social kompleks omverden. Empirisk konstaterbar. (Parekh, B\nEtnisk og social kompleks omverden. Empirisk konstaterbar. (Parekh, B. 2000) Forskelligt normativt respons. Flerkulturalitet Mono-kulturalitet Organiseringen af sociale felter: Anerkendelse af komplekse sociale og etniske forudsætninger (flersprogethed, flerkulturalitet, flerreligiøsitet) 2) Ressourcer rettes mod fælles og lige adgang til kompetencestrukturen og andre sociale felter. Dvs. Et transformativt projekt, der vedrører alle ud fra en ligestillingsbetragtning. Inddragelse, dialog, forhandling. Konstruktion af nye kollektive identitetsfortællinger, et flerkulturelt kollektivt ”vi” Konfliktfelt: Kultur som grupperettigheder. Tilpasning af andre forudsætninger til majoritetens norm, dvs. et assimilationspres. 2) Ressourcerne målrettes mod begrænsning af etniske kompleksitet ( kvotering, spredning) Dvs. Et kompensatorisk projekt, der berører det etnisk anderledes. Fortrinsret til majoriteten Objektgørelse. Konstruktion af ’Os’ og ’de andre’. De ”andre” gøres til objekt for ”vores” politik Konfliktfelt: individuelle rettigheder\n33 Medborgerskab i det flerkulturelle samfund\nMajoritet og minoriteter må skabe et ‘nyt’ flerkulturelt nationalt fællesskab, (som fremtidig politisk majoritets- og minoritetsvision): Konstruktion af et nyt flerkulturelt ‘vi’, baseret på kollektive fortællinger, der sætter fokus på ligestilling af minoritet og majoritet i forskellige sociale felter, med konsekvenser i institutioner, mv. Majoritet og minoriteter må tage afsked med de dele af fortællingerne, som ikke er forenelige med udviklingen af demokratiske principper. Fundamentalisme, fortrinsret mv. Fx diskriminerende kønskultur, diskriminerende relationer /fortællinger om andre etniske grupper.\nDownload ppt "Racisme, racediskrimination og ligestilling"\nUdlændingelovgivningens kvalitet v/ Holger Kallehauge Tidl. Landsdommer Stedfortræder for Folketingets Ombudsmand Formand for PTU – Landsforeningen af.\nKonvention om rettigheder for personer med handicap – FN Lov om social service Lov om kompenserende specialundervisning for voksne Præsentation – Vil.


2011 oktober : SkagensAvis.dk – lokale nyheder fra Skagen\nSkagen i gl. dage En hyldest til kontrasterne på Skagen\n31 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · 3 kommmentarer Redaktionen har modtaget dette indlæg fra TV 2-redaktør, Jes Schrøder:\nTorsdag...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Ordet er frit\tNicklas i “Børnenes Rekordbog 2012″\n31 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · Kommentarer slået fra Børnenes Rekordbog er på banen igen med bl.a. rekorder fra Frederikshavn,...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Diverse nyt\tOffentliggørelse af lågerne til “Skagen Har Englelyd”\n31 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · Kommentarer slået fra Den 1. december skydes Danmarks største julekalender i gang. Lågerne offentliggøres...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Diverse nyt\tLæserbrev: En jægers undring….\n31 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · 1 kommentar Som jæger og bruger af Skagens crossbaner kan jeg undres over, hvem der...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Ordet er frit\tAnkermedets køkken vandt “Store smagedag” konkurrence\n31 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · 2 kommmentarer Frederikshavn Kommune løb med 1. præmie til Store Smagedagskonkurrence...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Diverse nyt\tAktivitetsdag for byens unge i Ungdomshuset\n30 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · Kommentarer slået fra Der var fredag eftermiddag fuldt fart på i Ungdomshuset. Fodboldturnering...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Diverse nyt\tSkagen Skipperskole har brug for hjælp\n30 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · 1 kommentar Skolens forstander Anders Chr. Toft Andersen har netop udsendt en ”may-day”...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Erhvervs nyt\tLegatportioner uddeles til vanskeligt stillede borgere\n30 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · Kommentarer slået fra Et antal legatportioner på mindst 800 kr. kan søges af særligt vanskeligt...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Kommunen informerer\t”Lev livet lettere”\n30 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · 2 kommmentarer Skagen Kultur og Fritidscenter samt AOF inviterer mandag den 7. november...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Diverse nyt\tSå skal vi igen op midt om natten !\n29 oktober - 2011 af: Michael Egelund (WebRedaktør) · Kommentarer slået fra Så er sommeren definitivt slut. Søndag morgen, kl. 03.00 skal du ud af...[Læs hele artiklen her...]\tGemt i denne kategori: Aktuelle nyheder, Diverse nyt\tNæste side »


Sådan forholder Jyske Bank sig til coronavirus\nNyheden er opdateret torsdag den 20. maj 2021\nFra 1. maj begynder vi igen at holde fysiske møder med vores kunder. For fortsat at minimere risikoen for smittespredning holder vi indtil videre dørene ind til vores afdelinger låst, og du skal derfor skrive eller ringe til din afdeling eller rådgiver for at aftale et mødetidspunkt. Vi glæder os til at se dig.\nVi holder fortsat også gerne møder via telefon og online – eller klarer det på mail. Her kan du booke et onlinemøde.\nEntréen er åben på normal vis, så du kan bruge pengeautomaten i de afdelinger, der har automater. Husk god håndhygiejne, når du håndterer kontanter.\nAlle arrangementer i Jyske Bank er aflyst eller udsat.\nKontanter, der går fra hånd til hånd, kan desværre også sprede smitte. Derfor er det en god idé at betale med kontaktløst kort eller betale med din mobil eller dit ur - fx med Apple Pay, Google Pay, Fitbit Pay eller MobilePay.\nFå flere gode råd til at slippe for kontanter i din hverdag\nJyske Mastercard Gold og Platinum er ophørt fra den 30. april 2021. Læs mere om dine forsikringsforhold her.


Museumsbutik - Egnssamlingen\nDel af receptionen, Faarupvej 3 - åben i husets åbningstid.\nEgnssamlingens mange frivillige producerer en række hjemmelavede ting, som bliver solgt i vores museumsbutik. Varerne i butikken produceres først og fremmest om tirsdag formiddag ml. kl. 9-12, hvor der året rundt er arbejdende værksteder i henholdsvis Multihuset og Smedjen - begge bygninger finder du på Faarupvej 2A.\nI Multihuset produceres håndarbejdsartikler i vævestuen, hvor der er opsat to gamle væve, der er henholdsvis 100 og 200 år gamle. De store væve suppleres med mindre væve og på vævene produceres bl.a. viskestykker og kludetæpper. Derudover har vi flere venner af huset, der hjemme hos sig selv producerer håndarbejde til butikken.\nI smedjen producerer vore smede stativer af smedejern til havebrug - de har et katalog over standardting, som de normalt har et lille lager af. Men har du brug for noget lidt specielt, så har de dusinvis af gange produceret et stativ efter mål.


EFTERLYSNING: Innovative ledere søges\nEFTERLYSNING: Innovative ledere søges\nEt træningsforløb i positive forskels(be-)handlinger Er du leder af en institution, skole, afdeling eller forvaltning?\nHar du lyst til at tænke nyt og udvikle nye ting på dit felt? Men synes du, det kan være svært at få de helt rigtige idéer? Eller har du ideerne, men har svært ved at få dem omsat til virkelighed?\nMange kommunale og regionale ledere oplever, at hverdagen går med drift og budgetter, og at det kan være svært at få frigjort hjernen fra den daglige trummerum.\nVæksthus for Ledelse vil undersøge, hvad der skal til, for at DU får energi, mod og ideer til at udvikle eller forbedre din institution eller dit forvaltningsområde.\nVæksthus for Ledelse inviterer DIG til at deltage i et innovationsprojekt i samarbejde med Kaospiloterne fra Århus. Vi inviterer både jer, der allerede er innovative og jer, der gerne vil være det.\nInspirere en række chefer og ledere til at gå ad nye veje mod målet. Ikke med store komplekse styringsmodeller men med simple og lokale udviklingstiltag – fx at gøre tingene på en ny, bedre eller billigere måde.\nKortlægge de mekanismer i den kommunale og regionale organisation, der henholdsvis hæmmer og fremmer ledernes innovation.\nMålet med de tre workshops:\nAt deltagerne bliver inspireret til at se nye muligheder og trænet i at udvikle og implementere nye konkrete tiltag. Succeskriteriet er at deltagerne lykkes med at implementere disse nye tiltag i deres hverdag.\nFokus for de tre workshops:\nWorkshop 1: Det personlige lederskab\nAt kortlægge værdier, visioner og ambitioner for den enkelte leder. Fremkalde de personlige ledelsesprofi ler, de individuelle styrker og de små unikaer. Herudover er formålet at sikre relevans for den enkelte.\nWorkshop 2: Innovationsberedskab\nAt træne lederen i at agere i et kreativt udviklingsrum, enten som udvikler eller som facillitator.\nWorkshop 3: Handlingskompetence\nAt træne lederen i at initiere, gennemføre og evaluere innovationsprojekter.\nDer er plads til i alt 20 deltagere på forløbet. Projektet tilbyder tre internater af to dages varighed. På internaterne deltager systemiske konsulenter fra kaospiloterne og gæstelærere, som skal hjælpe dig til at få ideer og få dem sat i søen på din arbejdsplads.\nImellem de tre internater skal du modtage og aflægge visitter hos de andre deltagere, gæstelærere og coaches.\nInternater: 27-28/11 06 - 1-2/2 07 - 28-29/3 07.\nDin kommune/region skal medfinansiere en del af din deltagelse. Deltagelse koster 10.000 kroner og omfater alle tre internater inkl. kost og logi, opgaveløsning mellem internaterne samt individuel sparring af medkursister, coaches og gæstelærere.\nVæksthuset følger projektet\nVæksthus for Ledelse får til gengæld lejlighed til at følge dig, interviewe, coache og stille spørgsmål samt mulighed for at trække erfaringer ud og videregive dem via rapporter og artikler til andre kommuner og regioner.\nTilmelding snarest og inden d. 22. september 2006 til Mette Marie Langenge, HK/Kommunal på 44mml@hk.dk, telefon 3330 4340 eller Jan Struwe Poulsen, KL på jtp@kl.dk, telefon 3370 3234, eller Jens Qvesel, Danske Regioner på jqv@regioner.dk, telefon 3529 8122. Du kan også få mere at vide om projektet ved at ringe/skrive til os.


Claus Christiansen: Vi savnede fysisk og mentalt overskud\nAf Louise Olesen 24. June 2020\nFor første gang stod Claus Christiansen onsdag aften på sidelinjen i Ringkøbing IF, men han fik ikke en sejr i velkomstgave, da Skovshoved IF vandt det vigtige bundopgør i 2. division med 2-1.\nDet betyder, at RIF-mandskabet nu har fem point op til Slagelse på den rigtige side af nedrykningsstregen, og netop Slagelse er modstanderen i den kommende runde.\n- I dag døde vi lidt for hurtigt. Vi savnede overskud mentalt og fysisk, og så manglede vi kvalitet i afgørende sekvenser. Det er klart, at spillerne er ramte efter en lang periode uden ret mange sejre, og det var synligt mod Skovshoved, sagde Claus Christiansen efter nederlaget foran 414 tilskuere på Green Arena.\nHan valgte at sende et mandskab på banen med fokus på defensiv kompakthed samt enkelhed i det offensive spil, og det så fornuftigt ud inden pausen.\n- Generelt gav vi ikke Skovshoved muligheder for at spille i vores bagrum, hvilket var vigtigt, og så var det meget bevidst, at vi spillede lidt primitivt for at presse spillet fremad uden at blive ramt af de omstillinger, som Skovshoved-spillerne er så gode til, sagde RIF-cheftræneren.\nResultaterne i bunden af nedrykningsspillet gjorde dog, at Ringkøbing IF efter tre nederlag i træk fortsat har mulighed for overlevelse.\nDer er tre kampe tilbage, og der er fem point op til Slagelse på den lune side af nedrykningsstregen - næste opgave for RIF-spillerne er en udebanetur til netop Slagelse.\n- Vi har fået en ekstra chance, og som jeg sagde til spillerne, går vi naturligvis efter den, men vi skal finde noget ekstra energi, sagde Claus Christiansen, som blandt andre roste Dennis Juulsgård for et fint indhop efter en lang skadespause.


En biomekanisk analyse af dyrets bevægemønster og funktion. Dvs. en analyse af bevægemønster og symptomer, hvor symptomer og evt. smerteområde forsøges sammenkoblet.\nRedskab til at ejer får mulighed for at hjælpe sin hund/kat i enten rehabilitering eller skadesforebygende tiltag\nHundens muskulatur og skeletopbygning er meget lig os menneskers. Hunden kan få de samme skader og skavanker som os, men forskellen er at hunden oftest ikke viser ubehag eller smerte, før den har meget ondt.\nHunden kan have gavn af fysioterapi og massage af samme årsager som vi har.\nDet kan være genoptræning i forbindelse med skade eller operationer eller som forebyggende træning. Ved gigt-/ledproblemer eller anden smerte aflaster hunden det pågældende område, hvilket kan medføre fejlbelastning andre steder i kroppen.\nIgennem fysioterapi arbejdes der på at reducere smerte, genoprette stabilitet, koordination og ledfunktion samt muskelstyrke omkring led med sigte på at normalisere hundens bevægelsesmønster bedst muligt.\nFor at opnå størst effekt af rehabiliteringen og/eller den forebyggende træning, skal du være villig til at arbejde med din hund hjemme. Daglige øvelser gør ofte en stor forskel. Lidt ad gangen, men ofte!\nStabilitetstræning, også kaldet kropskontrol kan absolut også være ren velvære og sjovt for din hund og trænes som forebyggende styrkelse af din hunds core-muskulatur.\nTræning med fx Theraband giver fantastisk mulighed for at arbejde med stabilitet og styrke omkring led og kan være et godt redskab hen i mod at genetablere en korrekt gangfunktion samt bevægemønster. Specielt i kombination med arbejde på løbebånd og andre funktionelle bevægemønstre.\nDer er i Hundefyssens genoptræningslokale i Farum mulighed for at træne på vandløbebånd og derved udnytte vandets fantastiske kropsaflastende og stabiliserende effekt til de hunde som har behov for det.\nLaserbehandling kan benyttes ved behov.\nAkupunktur er forbeholdt dyrlægerne, men fingrene kan være et effektivt redskab som erstatning da man behandler på de samme punkter, bare uden at penetrere huden.\nAl behandling foregår altid på hundens præmisser!\nFysioterapi erstatter ikke dyrlægebehandling, men er et rigtig fint supplement!. Ved skade eller operationer foregår det kun i samarbejde med behandlende dyrlæge


Få brusedøre på mål til dit badeværelse | Amir Zainorin | Sponsoreret\nbolig, Huse, Indretning\nTrænger dit badeværelse til en ny brusedør, men er du i tvivl om, hvilken du skal vælge, og hvor du skal finde den? Hos Glasse.dk finder du alt i glas, og det er her, du kan finde en ny brusedør på mål, som passer præcis til dit badeværelse.\nDe helt rigtige mål\nDet er ikke altid et nemt projekt, når der skal findes møbler og tilbehør, uanset hvilket rum der skal renoveres eller have en opgradering. Ikke nok med at det kan være svært at finde de rigtige former, farver og designs, er det ikke altid, at de typiske standardmål passer til det, du allerede har i rummet. Dette kan også være tilfældet, når det kommer til brusedøre. Der findes standardmål, og så findes der Glasse.dk, der sørger for at lave en brusedør, som passer præcis til dit badeværelse, og de mål du har brug for. Glasse.dk har helt og aldeles styr på sit håndværk, så du kan trygt stole på, at det er høj kvalitet, du får ind i dit badeværelse.\nFlere glastyper at vælge i mellem\nEn brusedør er nærmest uundværlig, når du har et brusebad og gerne vil undgå et drivvådt gulv, når du træder ud fra badet. Når den er en nødvendighed, er det for mange også vigtigt at have et flot design, som passer til resten af badeværelset. Hos Glasse.dk kan du vælge mellem almindeligt glas, hærdet glas og hærdet glas diamant, der alle måler 8 millimeter i tykkelsen. Klik endelig ind på Glasse.dk, og find lige præcis den brusedør, der passer til dit badeværelse, og få de helt rigtige mål.


Brøndby ansætter tidligere hooligan – Ekstra Bladet\nOnsdag d. 27. mar. 2013 - kl. 12:08 0\nBrøndby ansætter tidligere hooligan\nBrøndby har ansat ny fankoordinator. Valget er faldet på Kasper Lauth, der har en fortid i hooliganmiljøet\nBrøndbyfans fyrer romerlys af i Parken (Foto: Lars Krabbe)\nBrøndby har i dag ansat en ny fankoordinator til at bygge bro mellem klub og fans. Valget er faldet på Kasper Lauth, der tidligere har været ledende medlem af fangrupperingen Southside og åbent erkender, at han har en fortid i hooliganmiljøet.\n- Jeg har været ledende medlem i Southside for år tilbage, og det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg tidligere har været i hooliganmiljøet. Jeg har for år tilbage lagt det på hylden og koncentreret mig om at støtte holdet og forbedre fanmiljøet. Eksempelvis var jeg en af personerne bag aftalen med DSB om fodboldtogene, og jeg er stadig kontaktperson til DSB i dag. Jeg ser min baggrund og mit stadigt store fannetværk som to store aktiver i min nye funktion som fankoordinator, og det samme har klubben givet udtryk for. Vi har spillet med åbne kort hele vejen igennem, siger Kasper Lauth til Brøndbys hjemmeside.\nNetop Kasper Lauths fortid i hooliganmiljøet er en af grundene til, at valget endte med at falde på ham. Brøndby-direktør Tommy Håkansson forklarer:\n- Vi har fra starten været bekendt med Kaspers fortid i de hårde, uofficielle fangrupperinger, og det har rent faktisk været en af årsagerne til, at vi har tilknyttet ham, da vi ser det som en klar fordel i hans rolle som fankoordinator. Kasper har værdifulde personlige erfaringer og fortsat et kæmpe netværk i de forskellige dele af fanmiljøet, og det vil uden tvivl komme ham og Brøndby IF til gavn fremadrettet.\nSe også: Dom stadfæstet: Brøndby skal spille uden tilskuere\n- Genbesættelsen af fankoordinatorstillingen er endnu et vigtigt led i vores oprustning på sikkerhedsfronten. Vi har valgt at tilknytte Kasper på grund af hans store erfaring og netværk i fanmiljøet i Brøndby IF. Kasper er Brøndby-dreng ind til benet, og han har vist os et kæmpe engagement og en stor lyst til at forbedre relationerne mellem klub, fans og myndigheder. Vi har fuld tiltro til, at han i tæt samarbejde med vores nye sikkerhedschef Mickel Lauritsen kan løfte opgaven, siger Håkansson.\nKasper Lauth bliver ansat på deltid og vil være til stede til alle Brøndbys kampe.


Filmanmeldelse: Drømmen | Socialistisk Arbejderavis 254\nNr. 254 – 6. april 2006 – side 13\nDrømmen er en film af Niels Arden Oplev. Den er bygget på virkelige hændelser, som har udspillet sig i hans barndom på landet i 60´erne. For en der selv er vokset op på landet i samme periode, er filmen virkelig et pletskud.\nDrømmen foregår i sommeren 1969. Vi følger drengen, Frits, som efter sommerferien skal starte i 6. klasse på centralskolen efter at have gået 5 år i landsbyskolen.\nFrits lever i en overskuelig verden, tæt på forældrenes hverdag, hjælper til i marken og i stalden, cykler hen og besøger sin farmor og farfar, tager lidt af sine små søskende ...\nDen trygge verden bryder delvist sammen, da Frits far får et psykisk sammenbrud og er væk fra hjemmet i en periode.\nI skolen er der kæft, trit og retning. Lærernes ord er lov. Angsten for korporlig straf sikrer disciplinen. Der synges opbyggelige sange om fædrelandets fortræffeligheder.\nI sommeren 1969 er forandringens vinde også nået frem til Frits skole. Der starter en ny lærer. Han er helt anderledes og han får hurtigt klassen med på sine nye ideer. Og børnene sprudler af livsglæde. Frits er helt vild med den nye lærer, som bekræfter mange af hans nye, men usikre tanker, og han får mere sikker grund under fødderne. Han bliver fascineret af Martin Luther King, læser om ham med skepsis hos de andre lærere og især hos skolens mangeårige leder, for hvem disciplin er et absolut krav. Alle er bange for ham. Ingen tør sætte sig op mod ham af frygt for, at det bliver meget værre.\nMen situationen er uholdbar. Og det kommer til et oprør mod skolelederen, fordi han går amok på Frits og næsten river hans øre af. Oprøret tvinger alle til at tage stilling i sagen og begrunde den. Det bliver en bitter strid, og mange betaler en høj pris inden den menneskelige retfærdighed sejrer. Det sker først da Frits og de andre børn i 6 klasse alle sammen nægter at adlyde skolelederen. Han må da opgive at banke dem på plads.\nSom en, der selv har gået i den gamle skole med alt hvad det indebar, er jeg ikke i tvivl. Der er intet positivt i den gamle skole. Når der nu igen i samfunds og skoledebatten tales om ro, disciplin, straf, paratviden, faglig viden, test, nationale værdier mv., så blinker alle mine advarselslamper. Vi har meget at takke Martin Luther King og hele 68-oprørets drømme og visioner for.\nHvis du skulle have glemt det eller måske aldrig tænkt over det, så gå ind og se filmen.\nMartin Luther Kings drøm inspirerede millioner til at kæmpe for lighed og sociale retfærdighed. Men drømmen blev aldrig gjort til virkelighed og i dag er den under kraftigt angreb af konservative og liberale kræfter.\nHvis du deler Martin Luther Kings drøm, så må du gøre som Frits og hans klassekammerater.\nSiden er vist 2885 gange.


Teenagepige kørt over og dræbt på motorvej: Ung mand satte hende af – Ekstra Bladet\n14. maj. 2016 kl. 17:32\nDet er ikke tilladt at standse på motorvejen for at sætte folk af, forlyder det fra Midt- og Vestsjællands Politi\nDet er i strid med færdselslovens bestemmelser at standse sin bil på motorvejen for eksempelvis at sætte en passager af.\nDet fortæller efterforskningsleder ved Midt- og Vestsjællands Politi, Ove Pedersen.\nHan taler teori og generelt. Men han taler også om den mystiske sag om en 18-årig teenagepige, der sent onsdag aften blev kørt over og dræbt, mens hun lå på Holbæk-motorvejen i overhalingsbanen tæt på Kirke-Sonnerup.\nFredag kom det frem under et ligsyn af den 18-årige, at hun ikke var død, da en 59-årig kvinde ramte hende, mens hun lå på motorvejen. Den 59-årige havde ikke en chance for at undgå påkørslen. Og et andet mandligt vidne har til politiet fortalt, at pigen lå helt stille i overhalingsbanen forud for påkørslen.\nMen det kom også frem, at politiet via afhøringer har fundet ud af, at den 18-årige blev sat af på motorvejen. En yngre mand er blevet afhørt af politiet. Og han har fortalt, at han tilbød pigen at køre hende hjem til Holbæk. Undervejs er der imidlertid sket det, at køreturen er blevet afbrudt, idet pigen blev sat af midt på motorvejen, hvorefter manden kørte videre.\nBliver måske et tema senere\nMidt- og Vestsjællands Politi ønsker ikke at fortæller mere om relationen mellem den yngre mand og den 18-årige pige. Eller hvad der førte til, at pigen pludselig blev sat af. Men Ove Pedersen nævner altså, at det er ulovligt at standse på motorvejen.\n- Men den del er vi ikke gået så højt op i endnu. Det er muligt, at det bliver et tema på et tidspunkt, forklarer Ove Pedersen til Ekstra Bladet.\nRent teknisk er det chaufførens ansvar ikke at standse, når det gælder færdselsloven. Når en passager vælger at stige ud, er det imidlertid lidt mere vanskeligt at vurdere, hvem der har ansvaret.\n- Lad os antage, at en person er fuld, når han eller hun vælger at stige ud af bilen. Så kan du risikere at gøre dig skyldig i at hensætte en person i hjælpeløs tilstand. Det kan også være, at personen er under 15 år. Så er det igen chaufførens ansvar, siger vagtchef Michael Sehested til Ekstra Bladet.\nIfølge obduktionens resultater er der ifølge vagtchefen foreløbig intet, der skulle indikere, at den 18-årige pige var fuld, da hun blev kørt ned og dræbt.\nDet var cirka klokken 23.15, at en 62-årig mandlig bilist, der kom kørende mod vest ad Holbækmotorvejen, opdagede, at der lå en bylt i overhalingsbanen. Han valgte at standse i nødsporet for at tjekke, hvad det var.\nMen inden manden nåede så langt, kom en 59-årig kvinde kørende. Hun har til politiet fortalt, at hun ville vise hensyn til den 62-årig, som netop var standset i nødsporet. Derfor trak hun ud i overhalingsbanen.\n- Men teorien om, at hun skulle være blevet dræbt, og at liget af hende skulle være smidt ud, er altså nu helt afkræftet. Obduktionen har vist, at hun døde af den påkørsel, som hun blev udsat for, forklarer Ove Pedersen til Ekstra Bladet.\nPårørende skal se pigen\nDen 18-årige er ikke 100 procent sikkert identificeret endnu. Men politiet er så sikre, som man overhovedet kan blive uden at have fået den endelige bekræftelse fra de pårørende.\n- Der er nogle kendetegn, som gør, at vi er sikre på, det er hende. På tirsdag er det planen, at familien skal forbi og se hende. Først da er vi 100 procent sikre, forklarer Ove Pedersen.\nBåde lørdag og søndag fortsætter politiet med at foretage afhøringer til sagen, oplyser Ove Pedersen.