Rastepladsen - af Peter\nGenre: Bi-sex oplevelser\nJeg vågnede med et ordentligt jern på. Jeg fik Pc’en frem og fandt en fræk film på nettet, hvor to unge mænd ordnede en ældre kvinde på et offentligt toilet, og begyndte at lege med min store og stive pik. Efter at være blevet endnu mere tændt, ringede jeg til træfpunkt for at høre, om der skulle være en rigtig morgenliderlig kvinde, der havde lyst til at lege. Jeg prøvede at klikke mig ind til forskellige kvinder uden held. Til sidst lykkedes det mig dog at få kontakt med et par nord for København. Det var en moden mand og hans lidt yngre kneppeveninde. Hun var allerede godt tændt, da han overlod telefonen til hende. Jeg foreslog, at vi fik rigget webcam til, så jeg kunne se dem på computeren, mens de legede. Det var de begge med på. Hun var en temmelig buttet kvinde i midten af fyrrerne med kort mørkt hår, nogle store hængebryster med dejlig store og strittende brystvorter, en god røv og en kusse, som ikke havde været barberet for nylig. Han var i halvtredserne, næsten skaldet, med overskæg og forholdsvis slank. Hun lå bundet på sengen, men havde en hånd fri til telefonen, og han red overskrævs på hende, mens han maste hendes store patter sammen om sit store lem, der kørte frem og tilbage mellem dem. Så tog han hende om nakken og pressede sit store lem ind i munden på hende. Han havde bundet hende med spredte ben og placeret sit webcam, så jeg havde svært ved at se ham kneppe hende i munden, men til gengæld havde frit udsyn til hendes store kusse. Hun var som sagt kraftigt behåret med store og åbne skamlæber, der gav godt udsyn til hendes kusse. Det var ret ophidsende, og jeg sad og gned ivrigt på min pik, mens jeg så på deres leg. Jeg kunne tydeligt høre lyden af hans pik i hendes mund gennem telefonen. Så skulle der ske noget andet. Han lagde sig mellem hendes ben og gav sig til at slikke hende. Det var igen svært for mig at se noget, da jeg stort se så lige ind i hans røv med hans dejlige hul og nosser, som gyngede under hans slikken. Jeg fantaserede om at kneppe ham, mens han slikkede hende og sagde det til hende. Det ophidsede hende tilsyneladende, og han vrikkede indforstået med sin røv foran kameraet. Jeg spurgte hende i telefonen, om de ikke kunne flytte på webcamet, så jeg bedre kunne se. Han holdt op at slikke hende og gav, efter at have prøvet forskellige muligheder, hende kameraet i hånden, så jeg så, hvad hun så. Han lagde sig igen på knæ mellem hendes lår og løsnede hendes ben. Han havde en stor og dejlig pik, der strittede lige ud i luften. Han løftede hendes ben op, så han havde dem om halsen og bankede så pikken i bund i hendes behårede kusse. Det var dejligt at se hans store pik køre ud og ind af hendes fisse, og det var tydeligt, noget hun nød. Efter nogen tid rettede han sig op og tog sin store og kussesaft-glinsende pik ud. Han tog om den med hånden og stak den helt hen til webcamet, mens han gned den. Den var rigtig flot, og den tændte mig voldsomt. Så kom hans ladning væltende ud over det hele. Store sprøjt af hans dejlige saft væltede ud over hendes hængebryster og webcamet. Det var svært at se noget med sperm på linsen, men jeg kunne høre hans stønnen i telefonen og kom i det samme selv i en dejlig orgasme udover tastaturet. Hun slukkede for webcamet og gav ham telefonen. Han og jeg blev enige om, at det kunne være dejligt at mødes i virkeligheden. Da både han og jeg var gift, blev vi enige om at mødes på rastepladsen ved Storkereden senere på formiddagen.\nDet var en dejlig sommerdag, og der holdt er par biler på parkeringspladsen. Der sad en midaldrende mand på en af bænkene og røg en cigaret i solen, men det var ikke manden fra telefonen. Han kiggede nysgerrigt på mig, da jeg passerede ham og gik ind på toilettet. Jeg tog i døren til handicaptoilettet. Den var låst. Så tissede jeg i pissoiret. Jeg kiggede mig omkring. Der var boret et hul i væggen ind til handicaptoilettet, og en havde skrevet sit telefonnummer over hullet. Jeg fantaserede lidt om at stikke min pik i hullet i væggen. Jeg var færdig med at tisse. Der var stadig ikke andre på toilettet, og jeg kunne ikke høre noget fra handicaptoilettet. Jeg gned lidt på min pik, som hurtig blev helt hård. Jeg vendte mig mod handicaptoilettet og stak min stive pik ind i hullet i væggen. Jeg ved ikke, hvad jeg havde ventet, der ville ske, men mærkede med det samme en hånd om min pik og en dejlig tunge på mit pikhoved. Det var sindssyg ophidsende. Jeg pressede min pik så hårdt mod toiletvæggen, jeg kunne. Det var skønt, og jeg begyndte at køre pikken langsomt ind og ud af hullet i væggen. Det var vildt ophidsende at få slikket pik af en mand, jeg ikke kendte og ikke kunne se. Jeg var tæt på at tømme min pik i hans mund, da jeg hørte døren gå bag mig. Manden fra bænken kom ind og kiggede fra mig ned på mit lem, der kørte ind og ud af hullet i væggen. Han kom hen til mig og begyndte at kærtegne min røv. Det var skønt, og min pik blev endnu hårdere. Han lod hånden glide ned til mine nosser, som han kærtegnede, mens jeg fortsat kørte pikken ud og ind af hullet i væggen. Så lagde han sig på knæ ved siden af mig og gav sig til at slikke mine nosser. Da jeg mærkede hans tunge på mine kugler, kunne jeg ikke lade være med at trække pikken ud af hullet og pege den mod hans ansigt. Han tog et fast greb om den. Han trak min forhud tilbage og blottede mit store røde glinsende pikhoved. Hans tunge spillede over pikhovedet, og jeg pressede pikken ind i hans mund. Han var fantastisk til at slikke pik. Jeg lod en hånd glide ned til hans nakke og pressede mit lem så langt ned i halsen på ham, jeg kunne. Jeg troede, han ville blive kvalt, men han kunne have min pik til roden, selvom savlen drev ham ud af munden, mens jeg kørte pikken ud og ind af munden på ham. Jeg hørte låsen i døren til handicaptoilettet gå og så en spinkel fyr komme ud. Han havde åbne bukser og gav sig til at gnide sin ret lille pik, mens han stirrede på os. Han var stærkt ophidset og gned sit lem hårdt. Så lagde han sig på knæ ved siden af den midaldrende fyr og ville være med til at slikke mit lem. Den midaldrende fyr gav ham plads, og han slikkede mig begærligt. Den midaldrende mand rejste sig op og knappede sine bukser op. Han hev en stor og stiv pik frem. Han var barberet forneden. Han havde en meget stor og flot pik, der stod stor og knejsende. Jeg kunne ikke lade være med at række ud og gribe om hans flotte lem. Det var en stor og dejlig pik. Jeg gned forhuden frem og tilbage, mens jeg mærkede, den blive endnu hårdere i min hånd. Jeg er helt overvejende til kvinder, men fik en stor lyst til at slikke hans flotte lem. Men han havde andre tanker. Mens den unge fyr slikkede mit lem, tog han ham om hofterne og fik ham til at stå på benene bøjet over mit lem. Så vidste jeg, hvad han ville. Han tog sin store pik og pressede den mod den unge fyrs røvhul, mens han smilede til mig. Den unge fyr gav sig lidt, men slikkede videre på min pik, og så gav hans røvhul efter, og den store pik gled langsomt op i ham. Det var vildt ophidsende at se pikken forsvinde langsomt op i den unge fyrs røv og se ham blive røvpulet, mens han suttede min pik. Han var også god til at sutte pik, og det var svært at holde på spermen. Den modne mand havde knappet sin skjorte op, og jeg kærtegnede hans stive brystvorter. Hans meget store pik blev banket i bund i den unge fyrs røvfisse. Vi så hinanden ind i øjnene og vidste ubevidst, at vi ville forsøge at sprøjte samtidig. Jeg kunne høre på hans stønnen, at han var tæt på. Det var så vildt ophidsende. Så kunne jeg mærke min orgasme komme rullende. Jeg tømte min ladning i munden på den unge fyr, og næsten samtidig hørte jeg et brøl, og den modne fyr tømte sig i hans røv. Den unge fyr slikkede mig til sidste dråbe. Den modne fyr trak sin efterhånden slappe pik ud, så han kunne rette sig op. Han skyllede munden og pikken under vandhanen, knappede sine bukser og forlod toilettet uden at se på nogen af os. Jeg fik lempet pikken ned i bukserne og sagde hej til den unge fyr og forlod ligeledes toilettet.\nDet var rigtig dejligt vejr udenfor. Jeg så den modne fyr sætte sig ind i sin bil og køre bort. Jeg satte mig på en bænk og nød solen et øjeblik. Udover et par lastbiler var der ikke mange biler på parkeringspladsen. Solen varmede dejligt. Der var vel gået et kvarters tid, da en Volvo svingede ind, og en mand i fyrrerne stod ud. Han gik forbi mig hen mod toilettet. Han var en pæn fyr og smilede til mig, mens han tog sig til skridtet. Jeg smilede tilbage, men gik ikke efter ham ind på toilettet. Nogle minutter efter kom han ud igen og gik forbi mig igen med hånden i skridtet. Han gik ikke hen til sin bil, men fortsatte til enden af parkeringspladsen, hvor denne afløses af en græsplæne, bagved hvilken der er en meget lille skov. Idet han gik op på græsplænen, vendte han sig om og så hen mod mig og gav ligesom et vink med hovedet. Jeg rejste mig nysgerrigt og fulgte efter ham. Da jeg nåede græsplænen, var han på vej ind imellem træerne. Jeg fulgte langsomt efter. Han var stoppet 20-30 meter inde mellem træerne. Han havde trukket sine bukser ned og stod og legede med sin pik, som langsomt blev stiv. Jeg kunne ikke undgå at lægge mærke til, at han havde et par dame G-strengs trusser på. Jeg havde allerede fået to orgasmer den formiddag og var egentlig ikke særlig ophidset, men tog alligevel mit slappe lem frem. Han kiggede på mit store lem, som var slapt. Så tog han sine bukser og trusser af. Han tog tangatrusserne og bandt dem om roden på min pik, som han samtidig begyndte at gnide. Trusserne virkede, som de skulle, og min pik blev ret hurtigt stiv igen. Han lagde sig på knæ foran mig og begyndte at slikke min pik grundigt. Han trak forhuden tilbage og lod tungen køre over det spermglinsende pikhoved. Så lod han tungen glide ned ad skaftet til roden og tilbage igen. Han tog sig rigtig god tid. Det var skønt. Jeg ænsede ikke larmen fra motorvejen. Han tog pikken ud af munden og kiggede op på mig: ”Har du lyst til at kneppe mig, skat”, sagde han.\nJeg indrømmede, at jeg aldrig havde prøvet det før. Han tog et kondom op af lommen og gav mig det på. Mit lem stod stort og strittende med kondom på og tangatrusser stramt om roden. Han bøjede sig forover og spredte sine røvballer med hænderne. Han havde et dejligt røvhul. Jeg tog lidt spyt på en finger og lod den køre om hans røvhul, før jeg lod den glide op i ham. Så trak jeg fingeren ud og pressede mit store pikhoved mod hans anus. Ringmusklen gav kun langsomt efter, og min pik gled langsomt op i hans stramme røvfisse. Langsomt begyndte jeg at bevæge min pik, og da hans saft begyndte at smøre, kunne jeg køre pikken ud og ind af hans stramme hul. Det var stærkt ophidsende. Jeg havde en hånd på hans ene brystvorte, som jeg klemte mellem fingrene, mens jeg bankede pikken i bund i ham. Han kunne lide det. Så lod jeg en hånd glide ned mellem hans ben, hvor jeg fandt hans hårde erigerede lem. Jeg begyndte at gnide hans pik, mens jeg bankede min i bund i hans dejlige hul.\nVi var ikke længere alene. Da jeg et øjeblik så op, så jeg manden fra telefonen stå og kigge på os med sin pik i hånden. Han smilede til mig, mens han gned sin store pik. Det var fantastisk, og endnu engang kunne jeg mærke spermen presse på. Jeg gned hårdere på pikken og kunne mærke, hvor han gav sig. Jeg ville prøve, om vi kunne komme samtidig, men jeg nåede ikke helt med, da han med en grynten sprøjtede ud i hånden på mig og ned af sit ene ben. Så kom jeg selv. Han var meget stram, og der var tryk på, da dagens tredje ladning blev sendt ud i gummiet. Min ven fra telefonen var også stærkt ophidset, men sprøjtede ikke. Jeg bandt trusserne op og rakte dem til fyren. Han fik sit tøj på og forsvandt.\nFyren fra telefonen kiggede på mig og grinede.\n”Hvad skal vi gøre ved denne her,” spurgte han og nikkede mod sin store stive pik.\nJeg havde aldrig prøvet at slikke en pik... Han havde en rigtig flot og stor pik, og jeg lagde mig på knæ foran ham. Hans pik lugtede af urin. Jeg kyssede pikhovedet og trak så forhuden tilbage over hans store pikhoved. Den var rigtig flot og glinsende. Jeg lod min tunge spille over hovedet og køre i hans dejlige revne. Der komme en lille dråbe presperm ud, som jeg slikkede i mig. Det var en lille smule klistret. Så lod jeg ham presse sit lem langt ind i munden på mig. Jeg troede, jeg skulle kvæles, men det var egentlig en ret fræk fornemmelse. Jeg mærkede hans hænder kærtegne min nakke, mens han lod pikken køre ind og ud af munden på mig. Jeg trak hans pik ud, så min tunge kunne lege med hans nosser. Så lod jeg tungen glide op ad pikskaftet og tog den i munden igen, mens jeg pressede en finger op i røven på ham. Det kunne han lide. Han måtte være tæt på orgasmen, for han stønnede voldsomt. Jeg vidste ikke, hvad jeg skulle vente, men var besluttet på at prøve at lade ham sperme mig i munden. Så kom han. Det gav et par ordentlige ryk i pikken, og så mærkede jeg sprøjtet mod min gane. Jeg gned på hans pik og malkede ham. Selvom han var kommet ud over kameraet et par timer tidligere, var der masser af sperm til mig. Det smagte ikke af meget, men var klistret. Han trak pikken ud, og jeg sank spermen. Da han trak forhuden tilbage på plads, dannedes endnu en lille klat sperm, som jeg også slikkede i mig. Så rejste jeg mig. Vi smilede til hinanden og bekræftede hinanden i hvor liderlig en formiddag, det havde været. Det var min debut som biseksuel.\nGlæder du dig til af samme forfatter - så tilmeld dig Naterotiks nyhedsbrev, hvis du ikke allerede får det, så bliver du informeret straks der er nye noveller på websiden.


Borgmester om trafikplan: Vigtigt togene kommer først - sn.dk - Roskilde\nRoskilde har i den nye trafikplan været optaget af at få gode regionaltog til hele Københavns-området og med gode forbindelser til resten af Sjælland.\nArtiklen: Borgmester om trafikplan: Vigtigt togene kommer først\nBorgmester om trafikplan: Vigtigt togene kommer først\nRoskilde - 16. juli 2021 kl. 06:30\n- For Roskilde er det afgørende, at regionaltogene i Folketngets nye trafikplan kommer først, siger Roskildes borgmester Tomas Breddam.\nHan er optaget af, at der med det nye direkte tog til lufthavnen fra december bliver langt bedre forbindelser til en stor del af København - uden at skulle være afhængig af flaskehalsen på Hovedbanegården.\n- Her i kommunen har vi altså over 10.000 mennesker, der bruger toget for at komme på arbejde hver dag i Københavns-området.\n- Samtidig har vi også brug for de regionaltog, der kommer ind til Roskilde fra vest og syd. Her kommer lige så mange, der arbejder i Roskilde eller som læser på et af byens mange uddannelses-steder. Forbindelserne ud til Sjælland er helt afgørende for at bevare Roskilde som stor handel- og uddannelsesby, forklarer borgmesteren.\nS-tog til Røde Port\nBetydeligt senere kommer der også i 2031 S-tog til Roskilde, ifølge den nye trafikplan. Breddam tager til efterretning, at det ønsker et politisk flertal altså, og så må Roskilde få det bedste ud af det.\nSamtidig håber han, at det så kan blive en nødvendig løftestang for at komme videre med det store Røde Port-projekt, med mange boliger og jobs samt et nyt stort hotel til byen.\nDog er det slet ikke gået hurtigere, siden projektet for et par år siden blev taget fra den lokale arkitekt Claus B. Hansen med en begrundelse om, at han ikke kunne få nok fart på det.\nBagud med veje\nPå vejfronten blev der derimod ikke ret meget for Roskilde-området denne gang.\nFærdiggørelsen af motorvejen helt til Frederikssund kan gøre transporttiden til hovedstaden mindre for den allernordligste del af kommunen.\nNår motorvejen forlænges til Kalundborg, vil det også give mere trafik ad denne rute, lige forbi Roskilde, på vej mod færgerne til Jylland.\nMen når det gælder de to største vej-problemer - de overfyldte landeveje til Ringsted og Køge - bliver det kun til uforpligtende forundersøgelser. Det sker, selv om der er mere trafik på disse to veje end på mange motorvejs-strækninger i Jylland.\n- Jeg er udmærket klar over problemet med vejene til Ringsted og Køge. Men nogle gange må man tage det, som man nu kan få - fremfor bare af være helt passiv eller at protestere forgæves imod noget, der alligevel ikke kan ændres, forklarer Tomas Breddam.\n- I hele denne sag har vi arbejdet tæt sammen med de øvrige kommuner i Region Sjælland for at få opfyldt bare nogle af vore ønsker. Det er lykkedes, så det er jeg tilfreds med, siger han.


Hanataba Buketbinder kr. 179.00\nHanataba Buketbinder fakta\nNavn: Hanataba Buketbinder\nHurtig levering: Bestil inden kl. 15 så sendes Hanataba Buketbinder samme dag (hverdage)\nMange leder efter den billigste Hanataba Buketbinder på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: Gå til shop\nHvor køber man den perfekte gave? Hanataba Buketbinder lige her er et godt bud\nHanataba Buketbinder er eftertraget af mange der leder efter den perfekte gave. Hjem & Have > Hverdagsrum > Planter kategorien er også populær, når der skal gives gaver. CoolStuff.dk er din on-stop webshop, når det handler om gadgets. Varen leveres med luksuriøse 90 dages returret. Har du som mange andre næsten opgivet at finde den perfekte gave, kan du gøre det ret let for dig selv; det der skal i kurven er Hanataba Buketbinder, og så kan du med god samvittghed tage til fejringen. Så alle lige er med: Hanataba Buketbinder er en super nice barselsgave. Der er ikke noget sjovt ved gadgets, vil kedelige mennesker sige, og det giver en lille chance for, at der er nogle, der kvier sig lidt ved at give sjove gaver. Men tænk ikke på det, det er ikke nogen grund til at afholde dig fra at få de hele store smil frem, når du giver gadgets i gave, da mange gavemodtagere elsker gadgets og nyder at modtage dem som gaver.\nHanataba Buketbinder får du 90 dages returret på\nHanataba Buketbinder er tilføjet i shoppen på grund af den store efterspørgsel i den eftertragtede varegruppe Hjem & Have > Hverdagsrum > Planter. Når du bestiller her får du hele 90 dages returret med når du køber din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Hanataba Buketbinder i den kendte webshop CoolStuff.dk, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være produktet er på siden. Når du handler online sparer du penge- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nOnline fordele med Hanataba Buketbinder\nKøbes der ind i en webshop, begunstiges du af bedre rettigheder, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har købt dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere end standard returretten og giver meget længere returtid. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, på tværs af forskellige webshops. Og du kan faktisk sammenligne priser når du har lyst, uden at være afhængig af butikkers åbningstider. Tænk også på, at ved at handle online, så slipper du helt for, at bæreposen med varerne går i stykker på vej hjem. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I onlineshoppen er der ingen kø det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n8 anmeldelser af Hanataba Buketbinder


Et hus, der emmer af kunst - PDF\nEt hus, der emmer af kunst\nDownload "Et hus, der emmer af kunst"\n1 tirsdag 1. september 2009 Et hus, der emmer af kunst Keramiker Helle Duus Weiss har udbygget sin 1950'er-murstensvilla med et elegant udstillingsrum til sine værker. Se de flotte billeder af et hus og en have, der er fyldt med keramik og skulpturer. Tekst og foto: Lotte Raabo Larsen Keramikken håndteres nænsomt og pakkes ordentligt ind. I Roskilde ligger fjord, domkirke og vikingeskibsmuseum som stærke landskabelige pejlemærker. Her bor keramiker Helle Duus Weiss i Kongekvarteret på Klostermarkens jorder mellem fjord og domkirke. Husene i kvarteret er bygget i 1950 erne. De fleste i røde eller gule tegl og med udsigt til Roskilde Domkirkes spir. Side 1 af 14\n2 Fra stuen er der udsigt til Helles udstillingsrum. Husets vindueskarm er dekoreret med egne kakler og krukker. Keramiker Helle Duus Weiss har fra stuen udsigt til sin egen virksomhed, som ligger i forbindelse med den private bolig. I 2006 stod drømmetilbygningen klar til brug - en tilbygning med atelier og værksted. Fra boligen har hun direkte adgang til udstilling, kunder og værksted. Hvorfor flyttede I til Kongekvarteret i Roskilde? - Efter en fest i Roskilde fik jeg lyst til at flytte til byen en dag. Jeg boede i Valby og mødte kort efter min mand, som var fra Roskilde. Han kendte Kongekvarteret, og vi syntes begge, det var et attraktivt kvarter, og gik målrettet efter at finde et hus her. Jeg syntes, at kvarteret lå dejligt isoleret, og at der var nogle pæne områder at kigge på. I dag nyder jeg, at kvarteret ligger i gåafstand fra både bycentrum og fjord. Begge steder er der smukke omgivelser. Det er rart at være omgivet af historiske og smukke bygninger. Hvad var planen for huset og grunden? - Boligen skulle være en rar base. Den skulle være vores livsprojekt og være rummelig nok til, at vi altid kunne have aktiviteter i gang herhjemme, både inde og ude. Min mand har biler og mekanik som interesse, og første byggeprojekt blev en ny garage på 96 kvadratmeter til hans hobbyværksted. Side 3 af 14\n3 Terrasse med adgang til udstillingstilbygning. Jeg ville gerne dyrke min keramikinteresse og indtog i første omgang et kælderrum til keramikværksted og stentøjsovn. Keramikken har nu fået mere plads, både i mit liv og i nye rum på grunden. I tilbygningen udstiller jeg, og i haven har jeg fået en platform til rakubrænding. Den store glasfacade mod nord danner fin overgang mellem udstilling og haverum. Mine skulpturer står i haven på udvalgte grønne pladser og på specialfremstillede udstillingspodier af jern på frontterrassen. Hvorfor har du valgt at have keramikvirksomhed i din bolig? - Jeg elsker min bolig og elsker at være hjemme. Det var logisk, både praktisk og økonomisk, at trække min virksomhed hjem. Før fik jeg brændt, udstillede og solgte min keramik ude i byen og måtte køre den rundt i bil. Kun værkstedet med første fase af keramikproduktionen havde jeg hjemme. Nu har jeg hele produktionsforløbet, inklusive salg, samlet. Jeg bruger ikke tid på transport og sidder ikke i lange køer. Jeg sparer huslejen til et udstillingssted ude i byen og kan arbejde på min keramik, når jeg vil, også om aftenen. Jeg kan ikke være kreativ på kommando. Det er en kæmpe fordel at have min keramikvirksomhed op ad min bolig. Hvordan fik du ideen til udstillingsbygningen? - Behovet for en udstillingsbygning opstod, da jeg blev momsregistreret i 2002 og begyndte at sælge keramik. Jeg så muligheden for at få mit eget udstillingsrum, hvis jeg udvidede den eksisterende tilbygning, hvor vi hidtil havde haft hjemmekontor. Ud over udstillingsplads ønskede jeg et bedre flow mellem privatsfæren, mit værksted og kunderne. Ved at forlænge den gamle tilbygning kunne jeg få det hele. I 2004 kontaktede jeg en arkitekt, der kunne tegne bygningen ud fra vores ønsker. Hvad var kriterierne for tilbygningens udseende og funktion? - Tilbygningen skulle hænge sammen med huset. Vi ville bygge i den stil, der var i forvejen, i røde mursten. Tilbygningen skulle være smuk og af ordentlige materialer. Vi ville ikke gå på kompromis og bruge f.eks. gasbeton. Materialemæssigt skulle tilbygningen have en høj standard, og funktionelt skulle folk kunne komme ubesværet til udstillingsbygningen. Kunderne skulle Side 5 af 14\n4 have en tydelig adgang. Udstillingsvæggen skiller butikken med trappen, en fin og harmonisk løsning. Hvad angik indretning, ville vi have en afskærmning mod privaten, som samtidig var en udstillingsreol. Og vi ville have plads til fritstående podier mod en rolig baggrund. Der skulle være plads til en salgsskranke og et lille samtalebord. Hvad fik I ud af at bruge en arkitekt? - Arkitekten fik tilbygningen til at hænge sammen med hus, grund og kvarter - formmæssigt, konstruktionsmæssigt og æstetisk. Han tegnede en udstillingsvæg, der ud over at vise min keramik også fungerer som rumopdeler og afskærmning til den private bolig og værksted. Han rådgav om bygningens proportioner og materialer og besluttede, hvor vi skulle have vinduesåbninger, døre og trapper for at få et godt lysindfald og gode passager. Udstillingsvæggen har trappeareal på den ene side og udstillingsareal på den anden. Vi havde oprindelig tænkt, at tilbygningen skulle være længere, men som arkitekten sagde, skulle den ikke ligne en bus. Han sørgede også for de små afgørende detaljer, såsom at finde samme slags mursten, som hovedhuset er bygget af, og fortsætte hovedhusets rulleskifte i tilbygningen (det vandrette bånd i murstensforbandtet). Han lavede de tegninger, vi brugte til ansøgningen om byggetilladelse hos kommunen. Hans rådgivning og tegningsarbejde er afgørende for, at helheden fungerer i dag. Hvordan valgte I bygningens størrelse og placering? - Hovedhuset havde en tilbygning fra 1973 på sydfacaden. Ved at forlænge den mod vest med 8 meter kunne vi få 34 kvadratmeter ekstra og få opfyldt vores behov for udstillingsplads og flow mellem bolig, værksted og kundeindgang. Tilbygningen ville med en nordvendt facade give godt atelierlys og samtidig orientere sig praktisk mod indkørsel og vej. Side 7 af 14\n5 Rakubrændte krukker og skulpturer med deres krakelerede glasur. Vi valgte at anlægge en ny stor terrasse i den krog, der blev dannet mellem hovedhus og udstillingsbygning. Her er der blevet plads til skulpturer, og der er udsigt til Roskilde Domkirke. I dag ligger tilbygningen som en naturlig bygningsdel på grunden, og udstillingsrummet virker roligt og rummeligt, selvom det også er et gennemgangsrum mellem to andre etager. Hvordan forløb byggeriet? - Vi brugte de samme håndværkere, der havde bygget vores garage og renoveret vores hovedhus, og det var en fordel. Jeg gik til hånde med malerarbejde og havde tid til at tilse byggeriet. I efteråret 2005 igangsatte vi byggeriet og fik støbt fundamentet, men på grund af en kold vinter måtte vi holde en pause i et halvt år. I august 2006 var tilbygningen færdig, så reelt tog det kun et halvt år med en koncentreret byggeperiode. Det eneste, der tog lidt ekstra tid, var at få leveret de rigtige ruder til glasfacaden, da de skulle laves i specialmål. To gange måtte ruderne sendes retur. Hvordan fungerer de nye adgangsforhold til tilbygningen? - Fra både stue og værksted kan jeg se direkte til døren i min udstillingsbygning. Jeg kan se, hvornår kunderne kommer, og tage godt imod dem i et professionelt rum. Når jeg kommer hjem i bil med råmateriale, kan jeg bakke ind over den nyanlagte forplads og bære det tunge ler ned i kælderen via udstillingsbygningen. Der er tænkt over, hvilken vej dørene går op, så man ubesværet kommer til kælder og udstillingsrum. Keramikmaterialer er tunge. En stang ler vejer 10 kg, og jeg slæber tit sække på 25 kg stykket. Hvordan adskiller du privatliv og arbejde? - Jeg tager arbejdsbukser og forklæde på, når jeg går i værkstedet. Jeg kan gå til og fra arbejdet, men er meget disciplineret. Keramikken er så integreret i mit private liv, at det er det, jeg laver. Jeg har en arbejdsuge på mere end 37 timer. Kan tilbygningen bruges til andet end udstilling? - Udstillingsrummet er lavet som en neutral tilbygning. Vi ville ikke forringe muligheden for at bruge den anderledes. Vi har tænkt på det i forhold til ændring af vores egne behov, men også hvis huset en dag skal sælges. Tilbygningen er lys og neutral. Det vil altid være et attraktivt rum i denne bolig. Side 9 af 14\n6 Et udsnit af de redskaber heller bruger når hun arbejder med leret. Jeg tænker på at afprøve farver og bløde overflader som baggrund for min keramik. Bygningen er så ren, at den akustisk set godt kunne bruge lidt vægpolstring. Her kunne filttæpper i rene farver være spændende at kombinere med keramikken. Farver kan fremhæve toner i keramikken, f.eks. går farven turkis allerede igen i min keramik og i min indpakning. Hvad er du i gang med lige nu? - Jeg laver stentøjsbrændte skulpturer, som skal med på Falkonercentrets Kunstmesse, Copenhagen Art Fair Derudover laver jeg m/k-skulpturer af det naive menneske. Jeg arbejder med kropsprog og laver f.eks. figurerne glade, finurlige eller tænksomme. Jeg synes om, at mine skulpturer har humor, følelser og dobbeltbetydninger, så folk selv kan lægge deres historie i dem. Man må gerne røre skulpturerne. Jeg laver også mere klassiske værker såsom fade og krukker samt bestillingsopgaver. Hvordan oplever private gæster jeres hjem? - Vores gæster giver udtryk for, at de får en masse spændende oplevelser ved at gå rundt på grunden. Vi har altid nye projekter i gang. Vi har tre funktionelle terrasser, så der er afvekslende steder at sidde. Jeg elsker terrasser. Og hvis gæsterne lige skal bruge en gave, kigger vi ned i udstillingen eller værkstedet. Hvordan fik du interessen for raku? - På et rakukursus på Kunsthøjskolen Thorstedlund blev min nysgerrighed vakt. I løbet af minutter ser man et færdigt resultat. Det er i dette lille hyggelige skur Helle brænder sin keramik Jeg har en platform i vores baghave, hvor jeg brænder raku i gasovn under meget kontrollerede forhold. Op til udstillinger brænder jeg raku et par gange om ugen. Jeg har perioder uden brænding, hvor jeg i stedet formgiver eller udstiller. Side 11 af 14\n7 Hvordan finder kunderne dig? - Tidligere tilfredse kunder er mine bedste pr-ambassadører. Mange finder mig også gennem messer og udstillinger eller min hjemmeside. Den nye udstillingsbygning og forplads er et godt mødested. Det er let at finde for nye kunder. Små mænd der hygger på vinduessprosserne. Fakta om Helle Duus Weiss' keramik og udstillingsbygning i Roskilde I huset bor keramiker Helle Duus Weiss (49 år) og hendes mand Per Weiss (51 år). Huset er fra 1952 med en murstenstilbygning fra 1973, i alt 119 kvadratmeter. Grunden er på 1057 kvadratmeter. Helle Duus Weiss og Per Weiss købte huset i Pris kr. Helle Duus Weiss og Per Weiss har i 1996 bygget en garage på 96 kvadratmeter, som Per bruger som værksted. Helle Duus Weiss har siden 2006 haft udstillingsrum i den nye tilbygning, der er opført i forlængelse af tilbygningen fra Fundament og ydervægge på den gamle tilbygning på 26 kvadratmeter er bevaret, og nye 34 kvadratmeter er bygget til i Pris for udstillingsbygningen: kr. Boligen er i dag i alt 153 kvadratmeter. Udstillingsrummet er på i alt 60 kvadratmeter og opvarmes med gulvvarme under 60 x 60 cm sorte klinker. dstillingsvæggen midt i rummet er bygget af gasbetonsten. Helle Duus Weiss har anlagt tre funktionelle terrasser. Den første i 1997 i forbindelse med stue og køkken. Den anden i 2004 som forlængelse af første terrasse mod den gamle tilbygning. Den sidste i 2006 i forbindelse med udstillingsbygningen, pris for seneste terrasse: kr. Helle Duus Weiss har en permanent udstilling i sin egen udstillingsbygning og har desuden 8-12 udstillinger om året i kunstforeninger, kunsthuse, gallerier eller på messer. Helle Duus Weiss laver unikke keramikværker i raku og stentøj og har undervist i keramik gennem flere år, også fra eget værksted. Læs mere om Helle Duus Weiss på Bolius Boligejernes Videncenter A/S Lautrupvang 2, 1., 2750 Ballerup, tlf , Klub BOLIUS medlemsservice: tlf Annoncering: tlf Side 13 af 14


Hjælp! Skal jeg give op? - Kommende studmed - Studmed.dk - Uafhængigt netværk for den danske lægestand\nHjælp! Skal jeg give op?\ndaarb 2009-08-04 12:12:02 UTC #1\nHar nu fået afslag for 3. gang angående optagelse på medicin, og er så fortvivlet! Jeg blev student i 2006. Søgte om optagelse på kvote 2 i 2007, og blev udvalgt til samtale på SDU (sådan gjorde de dengang), men fik dog afslag. Var til multiple choice på SDU i 2008, og var 1 point fra at komme til interview, så fik afslag. I år gik jeg videre til interview på SDU, men fik desværre ikke en plads.\nJeg har ikke en chance i kvote 1, da mit snit er middelt. Folk omkring mig synes jeg skal findepå noget andet, men det er jo ikke nemt, når det er mit livs drøm at blive læge!\nJeg brænder virkelig for at læse medicin, så det er hårdt med 3 afslag i rap.\nJeg er villigt til at gøre hvad som helst for at komme ind. Nogen der har nogle gode ideer til, hvad der giver pote ved ansøgning på KU? Eller bare nogen der vil give et godt råd, eller fortælle om egne oplevelser?\nLABS09 2009-08-04 12:52:42 UTC #2\nFørst vil jeg sige, at det måske ville være en god ide hvis du tog en snak med en studievejleder om hvad du skal gøre. Få en tid hos studievejlederne på Uni. ( Ikke dem hos studievalg ).\nDernæst: Det kommer vel an på om der virkelig ikke er andet du kunne tænke dig at læse og senere have som profession? Alternativerne til læge er jo mange, men selvfølgelig ikke identiske.\nOg kommer du frem til, at du ikke har lyst til at læse andet, så tænk over hvorfor en anden uddannelse naturvidenskabelig/sundhedsvidenskabelig ikke kunne have din interesse.\nGør dig nogle tanker om hvad det er lige præcis ved studiet som er så anderledes end det man kan finde på andre uddannelser. Hvad har du selv af erfaring og kendskab til studiet og senere også jobbet? F.eks. fra job eller studier.\nOg så er det min mening, at hvis du kan gøre dig selv helt afklaret med hvad dine motiver til valg af uddannelsen er, så bør du søge ind.\nHvis man blot vil have prestige og anerkendels. Så ville jeg se at komme igang med noget andet, således at du får noget erfaring. Og hvem ved når du har det, så kan du måske godt komme ind på Medicin. Læser da med en del der har 1.år eller er bachelor i alt muligt som klarer sig storartet. Men du kunne jo også gå hen og elske at lave noget andet en Medicin.\nJeg har selv læst et år på SDU og jeg kom ind lige efter gym og kendte intet til studiet. Jeg havde også kig på Fysik/Matematik og Kemi, men valgt medicin nok netop pga. anderkendelse, prestige og så var jeg afklaret med hvad job jeg skulle have efter studiet. Jeg er så lige kommet ind på AU så skifter fra SDU, men min lidt overfladiske motiver er kommet til kort, for emnerne er super spændende.\nMen alt muligt held og lykke, jeg krydser fingrene for dig.\ndaarb 2009-08-04 13:08:02 UTC #3\nTak for dine ord. Jeg har faktisk taget de to første semester på sygeplejeuddannelsen, så jeg ved det ikke skal være sygeplejerske. Jeg gjorde det dog, for at samle point, men har jo samtidig fået afklaret, at det ikke er et alternativ for mig. Jeg fik så afslag, arbejde et år på plejehjem og forsøgte igen - fik så mit andet afslag. Så startede jeg på medicinalkemi på AU, fordi jeg mistede håbet lidt, og tænkte at jeg nok kunne blive glad for en anden medicinsk/kemisk uddannelse, men nej. Jeg har færdig med første år på medicinalkemi, jeg drømmer fortsat om den dag jeg bliver optaget på medicin.\nHar overvejet frivillig arbejde herhjemme, men også i udlandet. Derudover tænker jeg på militæret, samarit-uddannelse osv… Nogen der ved, hvad de f.eks. på KU i kvote 2 sætter stor pris på?\ndaarb 2009-08-04 13:11:33 UTC #4\n2. Sygeplejestuderende to semestre\n3.Afslag på medicin\n4.Arbejde plejehjem 1 år\n5.Afslag på medicin\n6.Medicinalkemi AU to semestre\n8. NU - forslag?\nLABS 2009-08-04 13:26:22 UTC #5\nRattenborg 2009-08-04 13:55:10 UTC #6\nJeg ville nu ikke mene, at militæret ville hjælpe synderligt… Sådan som jeg ser det må den baggrund du har være nok. Jeg tror ikke som sådan at du kan nå noget på et år, der stiller dig specielt bedre rustet an. Hvis man først er kommet igennem til samtalerne, så er det en sammenfattet opfattelse af dig som person gennem mini-interviewsne, der gør udslaget. Hvis jeg var dig, ville jeg sætte mig ned og kigge på de delkarakterer du har fået og så se, hvilke der gik galt. Alt afhængig af hvilke, der er gået galt, må du jo se hvad du kan gøre for at forbedre det. Uanset at emnerne og opgaverne selvfølgelig ikke er de samme år efter år, så er princippet bag, det samme.\nNår du siger at du har været et år undervejs som sygeplejerske, må det vel betyde at du har fingeren på pulsen hvad angår den sundhedsfaglige debat? Ellers ville jeg mene at det er der man, i fht. MMI, kan hente flest point. Hvis du har en frisk opfattelse af +/- for accelerede patientforløb og kræftpakker, gode forslag til forbedring af omgangen med kronikere og hvad der nu ellers har været af tidligere spørgsmål, så tror jeg ikke rigtig man kan ruste sig bedre…\nSingh 2009-08-04 15:23:24 UTC #7\nFå hjælp til at skrive den personlige ansøgning. Den betyder mere end man tror.\nSøg alle tre steder i Danmark, og evt. i udlandet, fx. Polen? England?\nOvervej om der er andre uddannelser du kunne tænke dig, fx. tandlæge, folkesundhedsvidenskab, fysioterapeut, psykolog.\nKlø på, og god fornøjelse.\nyelerd01 2009-08-04 17:03:08 UTC #8\nJeg har været i lidt samme situation som dig, så jeg kan sagtens føle med dig. Jeg blev også student i 2006, har arbejdet på sygehuset, plejehjem, som piccoline, som undervisere, frivillig hos dansk flygtninge hjælp, til en lægekonference, har taget adskillige sundhedskurser, så som venflon, Hjerte-stop, førstehjælp m.m. Har så yderligere læst på radiografuddannelsen siden 2007. Endvidere har jeg taget de fem specifikke fag om igen, for at forbedre mine karakter. Ja, jeg har lavet alt det man kunne, der er sikkert en masse andet jeg også har arbejdet med og lavet, som jeg lige pt ikke kan huske. Jeg har så først søgt ind i år, for første gang, selvom jeg altid har brændt for medicin uddannelsen, da jeg aldrig troede på at jeg kunne komme ind, og måske ikke var modig nok til at tage imod det afslagsbrev.\nDet jeg kan anbefale dig er;\nAU: Læs de fem specifikke fag om igen, evt over et år. Altså fagene dansk A, Mat A, Kemi B, Fysik B og Eng B, og gå efter topkarakter. I Kvote 2 på AU bliver man nemlig kun optaget på baggrund af de fem fags gns.\nSDU: Du har prøvet at være med til Multiple Choice testen, og er også kommet videre. Dvs allerede der, er du sikker på at det næste gang nok også skal lykkes dig at komme videre til interviewene. Du får så afslag efter MMI, dvs det er her du har nogle mangler. Du kan jo se dine points på de forskellige stander, så kan du jo se, hvilken stand det gik galt i, og evt forbedre dig på disse områder. Jeg synes at det vigtigste for at kunne klare MMI er, at man har motivationen, viden om uddannelsen, er opdateret omkring de seneste nyt indenfor branchen og at man har gode kommunikationsevner. Jeg tror også at de kan fornemme det på én, hvis man virkelig brænder for det, for så får du sendt de rigtige signaler. Så prøv igen næste år- Lige pludslig så er den der. Jeg kan forstå at du virkelig ikke vil andet, derfor, bliv ved, klø på. Giv den gas. Siden eller da skal det nok lykkes for dig. Hvis man virkelig vil, så kan man alt. Sådan ser jeg på det. Det kan godt være at der så går et stykke tid, men what so? Du opnår din drøm i sidste ende, og bliver så lykkelig, at du glemmer alle de år der er gået. Hellere bruge tiden på at kæmpe i mod din drøm, end at vælge noget andet, som du ikke vil og som vil gøre dig ulykkelig resten af livet. Jeg har hørt om en der har prøvet 5 gange, og som blev optaget på 5. gang!\nKU- Det lyder som om du har en del erhvervs og uddannelses erfaring. Jeg tror det vigtigste for dig er at få skrevet en rigtig god motiveret ansøgning! Husk, det er det eneste der præsentere dig (i første omgang). Den skal fange deres opmærksomhed, så du ikke allerede ryger fra i grovsorteringen. Send den ud til nogle fagfolk, som kan rette den for dig. Der er også informationsmøder på centralstudievejledning to gange om året, hvor man får råd og vejledning til hvordan man skriver sådan en, og hvad de vægter. Det er meget vigtigt at du vælger at fokusere på de rigtige områder i de aktiviteter du har udført, som er relevant for medicinstudiet, og som du kan føre over på medicinstudiet og dets indhold. Endvidere skal du jo også (be)vise at du nu er bedre kvalificeret og har øget din studieegnethed ved at udfører alle de aktiviteter som du nu har. Mht frivillig arbejde; da jeg var til informationsmødet, fik vi at vide at det var det sidst vigtigste. Du skal sætte dig godt og grundigt ind i uddannelsen (hvis ikke du allerede har gjort det), finde ud af hvad du kan gøre for at forbedre dig på visse områder som du er svag i, som så kan øge din studieegnethed på medicinstudiet.\nJa, så er der jo udlandet. F.eks. Polen. Men det har jeg ikke spor kendskab til.\nJeg håber at du kan bruge noget af det jeg har skrevet. Som sagt har jeg selv været igennem det, jeg ved hvor hårdt det er, plus du nu har fået afslag tre gange, det gøre det ikke nemmere. Jeg ville nok også selv have gået fortabt, hvis det skete for mig.\nJeg ønsker dig virkelig al held og lykke. Og husk, hvis man vil, kan man alt. Siden eller da vil du komme ind, hvis du virkelig brænder for det og kæmper for det. Det er bare spørgsmål om tid.\nStruensee 2009-08-04 19:16:52 UTC #9\nJeg kommer til at lyde lidt grov, men jeg tror det vil hjælpe dig til at forstå hvad din personlige motivation er for at søge medicin.\nHvorfor kunne du ikke lide sygeplejestudiet / medicinalkemien? Det ser ud som om du på den ene side har prøvet noget af det praktiske, og på den anden, noget af det teoretiske. Hvorfor ligger interessen ved lægestudiet, når nu du tilsyneladende ikke synes om de væsentligste dele af det?\ngst 2009-08-04 19:24:39 UTC #10\nDu viser kampgejst ved at prøve igen og igen- hvis det virkelig er det du vil, skal det nok lykkes for dig.\nJeg tror at ved KU vægtes der(taler ud fra det jeg er blevet optaget via kvote 2 med):\n-relevant uddannelseserfaring(hvilket du har!)\n-det er godt at prøve at forbedre en karakter i fag/læse supplerende fag(jeg hyggelæste lidt psykologi på vuc mens jeg arbejdede på sygehuset eks.)\n-relevant erhvervserfaring(jeg arbejdede på sygehuset efter gymnasiet, men kan også være så meget andet…hvilket du har!)\n-frivillig arbejde(jeg havde arbejdet for folkekirkens nødhjælp efter gymnasiet, men kan jo være så meget andet…hvilket du har!)\nLav din M.A. så overskuelig som mulig og vær ydmyg overfor studiet. Du har sat dig ind i studieordningen og forsøger at koble det sammen med dine erfaringer. Nævn hvis du har et specialeområde som du synes er meget spændende og ellers hvad der gør dig til en god studerende.\nAlt godt fremover:)\nsystem 2009-08-04 19:45:11 UTC #11\nSe evt. også Struensees ideer til optagelse via kvote 2 under: prægrduat debat --> kommende studmed. Den står øverst :idea:\nTali_N 2009-08-05 10:01:42 UTC #12\nJeg tror at det er rigtigt at den motiverede ansøgning er meget vigtig… da jeg søgte ind havde jeg 1 års sygplejeuddannelse i England i bagagen, 1 års arbejde i en børnehave og et snit på 9,4 - ikke meget! Tilgengæld lagde jeg meget vægt på at være ærlig, og retningsbevidst i min MA. Jeg tror det er det de kan lide - vis at du har sat dig ind i hvad du skal foretage dig de næste år.\nDer er lige et andet aspekt jeg kommer til at tænke på… du har været igang med 2 uddannelser nu og såvidt jeg ved ryger man bagerst i køen hvis det er ens 3. uddannelse og kommer kun ind hvis der er pladser tilbage. Det fik vi ihvert fald at vide dengang jeg var til kvote 2 møde i København. Har du talt med stud. vejl. om at det evt kunne være årsagen til dine afvisninger??\nMen men men… jeg kender personligt en der søgte 6 gange før han kom ind - så det kan lade sig gøre\ndaarb 2009-08-05 11:49:09 UTC #13\nJa, jeg er klar over den regel du nævner. Jeg har derfor søgt dispensation og fået både det i Århus, KBH og Odense. Jeg kommer altså ikke bagerst i køen - heldigvis:)\ndaarb 2009-08-05 11:50:34 UTC #14\ndaarb 2009-08-05 11:59:04 UTC #15\nTusind tak for alle indlæg:)


Stubkjær Invest A/S som arbejdsplads | Jobindex\nEr du – eller har du været – ansat hos Stubkjær Invest A/S?\nRegnskabsmedarbejder - gerne med revisionsbaggrund\nStubkjær Invest A/S som arbejdsplads\nEr du eller har du været ansat hos Stubkjær Invest A/S?\nSom nuværende eller tidligere ansat kan du også fortælle, hvad du synes om at arbejde hos Stubkjær Invest A/S.\nAnnoncestatistik for Stubkjær Invest A/S\nHer kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra Stubkjær Invest A/S. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.\nDalgasgade 25, 11.\nEr du fra Stubkjær Invest A/S? Så kan du oprette en profil der beskriver virksomheden for de jobsøgende.


Fire-haandsmassage er luksus tantramassage\nLad dig berøre, føre – og forføre, væk fra hovedet og dagligdagens stress og jag. Når to trænede massører lægger deres hænder på dig samtidig, så er der åbnet op for en kropsoplevelse af en anden verden, hvor du favnes og løftes ind i din inderste længsel om fred i sind og sjæl. Når massagen er slut, vil du være “mæt” som aldrig før og bare hvile i den væren i nuet, som er så eftertragtet.\nMed fire hænder på kroppen ved man ikke, hvor den næste berøring kommer. Det gør det svært for hovedet at følge med og have kontrollen. Når kontrollen slippes, og man tillader sig bare at give slip, intet yder eller præsterer så kan det magiske og forløsende i tantramassage meget komme til udtryk. Energien strømmer mere frit og nye døre i kroppen åbner sig og leder frem til en oplevelse af helhed og accept med, hvordan man er skabt. Det er en dyb healingsform, som fører modtageren af fire-håndsmassage til fred.\nFire-håndsmassage er til dig, som har prøvet tantra massage før – gerne flere gange, og som ønsker at søge endnu dybere ind i nærvær, nærhed og intimitet med dig selv.\nVi masserer også dit køn, hvilket naturligvis er fuldstændig valgfrit. Selve massagen i kønnet, vil som i vores andre typer af tantra massage være en invitation til at mærke dig selv, og din lyst med fundament i krop og kropsbevidsthed. Derfor er selve massagen i kønnet heller ikke af decideret seksuel karakter, men i langt højere grad et indre møde med dig selv, din lyst og din krop.\nDu vælger selv ved booking af tiden om du vil have din fire-håndsmassage af en K og en M, en M og en M eller af en K og en K\nLæs mere om tantra massage HER\nFind min etiske retninglinjer HER


Det startede vel som for så mange. Med et par marsvin fra dyrehandlen… Da vi skulle hente vores bestilte roset-marsvin i Randers, mødte vi et par opdrættere fra DMK. Det var vores held, for vi kunne ikke se forskel på kønnet af de 2 unger, vi skulle vælge imellem, og vi skulle have en hun til vores anden hun derhjemme.\nDe fortalte om DMK, og så gik tingene stærkt. Vi kiggede på forskellige racer, og faldt pladask for de smukke satinmarsvin. Vort første af slagsen var Wilmas Honney – og hun var smuk! Desværre mistede vi hende, efter hun havde født sit første kuld unger. Hun fik lungebetændelse, og uerfarne som vi var, fik vi hende til dyrlægen for sent. Vi har lært meget siden da…\nInden da deltog vi dog på vores første udstilling, både med Honney og Apollon, som en vis dame i huset bare måtte have, da hun så ham i buret i dyrehandlen i Kolind.\nUdstillingen var faktisk en blandet fornøjelse. Vi havde badet og pudset dyrene, men fik alligevel en ”balle” for Apollons hømider i indtjek. Vi anede ikke, hvad hømider var og heller ikke, om vi var afvist, og det var ikke let at få råd, for damen i indtjek var øjensynlig meget stresset. Det var lige ved at blive både første og sidste udstilling for vores vedkommende, uha.. Heldigvis er det noget af det, DMK har gjort et stort stykke arbejde på at rette op på, og nu bliver alle førstegangsudstillere hjulpet og vejledt :o)\nNå, men senere på dagen kom de gode oplevelser. Honney vandt BIS junior m.m., og det var vi da stolte over, selv om vi på daværende tidspunkt ikke rigtig vidste, hvad det egentlig stod for :o)\nSiden da er der kommet mange flere dyr til. Da vi blev involveret mere i klubben, blev vi godkendt til PR, så der blev anskaffet lidt forskellige racer :o) På denne måde kom bl.a. abbysinierne ind i vores familie. Det er så absolut marsvinenes mest intelligente bud på en ballademager - skønnere dyr skal man lede længe efter :O)\nSatin´erne har også en stor plads, selv om det har stået lidt stille en overgang. Vi forsøger at avle os ud af problemer med alt for små dyr (pga. satin/satin avl) ved at bruge gode ensfarvede og agouti med god størrelse og type til krydsninger. Er der noget smukkere end en agouti eller skimmel satin? Det tror jeg ikke...\nI øjeblikket er det så sølvagoutierne, skimlerne og CH-teddyerne, som udgør størstedelen af vores opdræt. Det er spændende racer med masser af udfordring, og samtidig er temperamentet uforligneligt hos de store racer som sølvagoutier og CH-teddyer (disse er nok de roligste dyr, jeg nogensinde har haft :O) ). Abyssinierne avler vi også, men kun på vores allerbedste stammer, da det kan være svært at komme af med ungerne, så selv om racen udstillingsmæssigt fordrer mange unger, så vil jeg ikke avle uhensigtsmæssigt mange unger, som bare kommer til at gå og kede sig her.\nJeg afleverer IKKE unger i dyrehandler - her i området er de ganske forfærdelige!! Det er direkte forkasteligt at se, at ejerne ikke vil sætte sig ind i marsvinenes specielle behov eller endsige tage imod gode, velmente råd. Det kan virkelig gøre mig vred, at man avler 17 kuld i rækkefølge på den samme stakkels hun, der sidder radmager i buret med tydelig tegn på Selnick sammen med 4-5 unger og hannen - og man ved bare, at hun vil dø med næste kuld i maven! En pengemaskine, ja - men hvor er dyrenes velfærd henne??! Det er sørgeligt, synes jeg...\nEn stor del af min tid går med bestyrelsesarbejde i kreds 4. Kredsen gør et stor stykke arbejde netop for at udbrede kendskabet til de små dyr og forsøge at bedre deres levevilkår gennem information bl.a. gennem PR arrangementer. Samtidig afholder vi i reglen 2 udstillinger årligt, og derimellem tager vi emner af mere generel karakter op. I øjeblikket er det ting som at komme den sladder til livs, som uvilkårligt opstår i en så hastigt voksende forening, og få fokus tilbage på det egentlige - at vi er en HOBBYFORENING, og at vores fælles interesse er MARSVIN :O)\nI DMK er der nemlig netop mulighed for at dyrke gode venskaber. Både som barn og voksen. Langt de fleste udviser stor kærlighed for deres dyr, og meget få deltager udelukkende for at vinde, selv om vi da alle forsøger at fremavle det ”perfekte dyr” i næste kuld :o)\nNå, ja - og så er jeg jo også blevet kæledyrsdommer og godt i gang med racedyrsuddannelsen, hvor jeg er uddannet i en del af racerne pt.