28.09.2019 - www.brittahelbek.dk\nOM BRITTA HELBEK\nBLOG - HELBEK\nI løbet af sommeren havde jeg besøg af en tidligere kollega. Vi er begge socialrådgiveruddannede og udveksler gerne erfaringer inden for faget. Vi har begge arbejdet i både kommune, amt (region) og privat organisation. Vi har begge været meget aktive personer. Det førte en overgang min kollega til en borgmesterpost, mens jeg var frivillig i socialt arbejde i NGO organisationer, virkede som skribent og foredragsholder inden for mit fag og gjorde karriere i det offentlige.Min kollega er for ikke så længe siden gået på efterløn fra sit årelange socialrådgiverarbejde med kræftpatienter på et stort sygehus, hvor hun gennem år har været i stilling på nedsat tid sideløbende med sin politiske karriere.\nMin kollega fortalte under sit besøg om, hvordan hun havde oplevet en stigende tendens til at svært syge patienter, nogle endda med besked om, at de ikke ville blive raske, blev mødt med kontradiktoriske krav, som jobtræning og afklaring, når hun formidlede kontakt til deres kommune. Da jeg spurgte "men hvad nu hvis de slet ikke kan blive raske?", svarede hun med et lille sarkastisk smil: "Nej, nej der er skam ingen kære mor", og så fortsatte hun, synligt berørt med at berette om, hvordan tidligere imødekommenhed til et samarbejde til patientens bedste lige så stille var gledet ned ad bakke. Lovgivning blev overtrådt. Patienters retssikkerhed blev overtrådt. "Men de er da uddannede, de kender vel lovgivningen?, spurgte jeg forundret. Men, "nej!", svarede hun tilbage. "Det sker alt for ofte netop fordi kendskabet til lovgivning hos de ofte alt for uerfarne og konstant skiftende medarbejdere i forvaltningsregi ikke er god nok, og så er der slet ikke, som du og jeg kendte det i vores tid, et fagligt bagland til stede til at få superviseret de nyuddannede. Og i øvrigt er der konstante sygemeldinger hos medarbejderne i de forskellige kommuner, så patienterne hele tiden skal begynde forfra med deres syge- og sociale historik. DET er virkeligheden, som det fungerer i dag." Hun pointerede dog, at ved mødet med den enkelte kommunale sagsbehandler, var der, for det meste, både imødekommenhed og vilje til stede. Det var den manglende viden og fravær af service til de syge, der forhindrede et ordentligt sagsforløb, hvilket altså går ud over patienterne – de svært syge kræftpatienter der i forvejen er psykisk og fysisk pressede med en mulig dødsdom hængende over hovedet.\nHerefter gav hun et eksempel på en sag, hun nu som frivillig støtte til en kræftpatient, er involveret i. Patienten blev netop på grund af manglende erfaring og viden hos den kommunale medarbejder rådgivet så uheldigt, at økonomisk fundament glippede, fordi en forsikring fejlagtigt blev opsagt. Hvilket fik store konsekvenser for patienten. Sagen om fejlagtig rådgivning endte, efter meget lang klagetid og med min kollegas hjælp, hos Ombudsmanden med det resultat, at Ankestyrelsen i sidste ende måtte omstøde sin egen afgørelse givet til fordel for kommunen, til patientens fordel. Kommunens reaktion blev ikke, som man kunne forvente det, en undskyldning og en erstatning for det tabte og den forkerte rådgivning. Der blev blot henvist til civilt søgsmål. Og det til en svært syg kræftpatient, der skal bruge kræfter på udtrættende behandling og at blive rask. Min kollega kæmper nu videre for at få kommunen til at påtage sig et økonomisk ansvar. "Og jeg bliver ved, for nogen skal jo gøre det."\nSelv kunne jeg berette for min kollega om involvering i en sag, hvor der også skal bruges kræfter på at kæmpe sig til gehør i systemet på bekostning af patientens ressourcer, der i stedet burde gå til at overvinde en livstruende infektionssygdom, der nu har lammet ham gennem måneder. I denne sag blev der både tilkendegivet (i vidners påhør) ulovlige økonomiske og aldersmæssige begrundelser for givet afslag på et ønske om specialiseret behandlingstilbud. Hvilket Sundhedsministeriet i en nylig bekendtgørelse (dec. 2018) ellers har fremhævet som det korrekte tilbud til patienter med den pågældendes relativ sjældne diagnose. Så i stedet for et højt specialiseret tilbud på et genoptræningscenter med særlig viden om sygdommen, men altså i en anden region end patientens tilhørsforhold, blev der i stedet givet et påtvungent kommunalt tilbud på et genoptræningscenter med erfaring i kortere almindelige genoptræningsforløb, hvor intet personale havde erfaring med langvarigt specialiseret genoptræningsbehov for patienter med den pågældendes sygdom. De var stort set uvidende. For eksempel var der ikke etableret særlig alarm, hvilket betød, at patienten lå uden mulighed for tilkald. Også om natten. Der var heller ikke nok eller kvalificeret personaledækning i tilstrækkeligt omfang. Ikke de nødvendige træningsfaciliteter. Dette på trods af udsagn om, at der var tale om fuldt ud lige så kvalificeret tilbud som det ønskede. Givet af visitator som begrundelse for afgørelsen. Ikke nok med det, men afgørelsen blev af kommunens visitator efterfølgende sendt til hjemadresse uden tanke for, hvordan en lammet patient med behov for 100% støtteregime, altså hjælp til alt, skulle kunne hente sin post hjemme, som han i øvrigt slet ikke var adviseret om ville blive tilsendt ham, og derfor ikke vidste om. Tilbud om støtte til at anke blev ikke givet. Desuden blev patienten ikke oplyst om, at der ville kunne påregnes egenbetaling, hvilket tilstødte senere i forløbet.\nSygehuset sparede penge ved at udskrive pågældende alt for tidligt – med behov for fuld plejeregime og tilsyn af læge og sygepleje i langt forløb – regionen sparede penge ved at nægte kvalificeret uden-regionalt tilbud. Kommunen sparede penge ved at opkræve egenbetaling. Patienten slider stadig i det for at blive rask, men støder konstant ind i forhindringer. For eksempel er nu en fysioterapeut på stedet sygemeldt, hvorfor man uden videre piller tid af patientens genoptræning for at spare en vikar. På trods af egen vurdering af genoptræningsbehov.\nForandringerne gennem de sidste årtier angående hvordan patienters/klienters retssikkerhed overholdes, er til at tage og føle på. Medierne har i nogle år beskrevet, hvordan kommunerne taber hver anden sag i Ankestyrelsen til borgerne. I min kollegas sag var den også gal med lovfortolkningen i Ankestyrelsen. Derfor gik hun til Ombudsmanden, der omstødte til patientens fordel. Hvor mange patienter vil kunne klare det selv? Vi talte længe om, hvor svært det må opleves, at blive sat i en situation med hjælp behov, når man som patient/klient efterhånden skal have både revisor, socialrådgiver og advokat med, når man skal have sin sag behandlet af det offentlige?\nVi talte også om den mærkbare forandring, der er kommet snigende over tid i forhold til, hvordan man som ansøger bliver mødt, når man har brug for at tale med det offentlige. Ansigtsløs digitalisering, fjernstyring af kontakten mellem den enkelte borger og det offentlige er et faktum. Da jeg på patientens vegne skulle tale med SKAT lød det i telefonen: De er nummer 55 i køen. Hvor mange livstruede patienter har kræfter og overskud til det? Da der for nylig blev efterspurgt en socialrådgiver/ sagsbehandler (der er forskel på de to uddannelser) til at komme til patienten, der jo ikke kan komme den anden vej, nægtede BORGERSERVICE" at efterkomme ønsket. "Den slags gør vi ikke", lød det. Det er jo nærmest til grin at kalde det for BORGERSERVICE? Når man ikke vil servicere en lammet borger, fordi han ikke kan transportere sig.\nFor os, min kollega og jeg, der fik vores faglige (ud)dannelse i en tid, hvor borgerne var i centrum, og vi var der for at hjælpe dem, har det været en voldsom forandring at være vidne til. Vi fandt jo ud af via erfaring, at det ofte var i den nære personlige samtale, altså ansigt til ansigt, at vi opfangede problemstillinger, der ellers kunne eskalere situationen med omkostninger for både borgeren og det offentliges pengekasse i den sidste ende. Vi fandt også ud af, at det kunne betale sig at ringe en ansøger op, når vi vidste, at der kunne blive ventetid på en afgørelse og lige sige, at det var sådan landet lå. Det sparede utrolig tid med undgået frustration, opringninger og klage fra ansøgeres side. Tid vi kunne bruge på at arbejde med sagen i stedet. Samtidig var det en forventning – ikke et måske – at vi kendte vores lovgivning. Og at de mere erfarne var der for os.\n§§§ 1, 28 og 29 i BISTANDSLOVEN, der omhandlede det offentliges pligt over for den enkelte, rådgivnings- og vejledningspligt og at den tilbudte støtte skulle være fagligt kvalificeret, var lige så hellig for os socialrådgivere som lægeløftet var det for lægerne. Det var et spørgsmål om ikke kun faglig diskurs, det var også en æressag for den enkelte. Og gjorde vi ikke det på rette vis, fik det følger. Og det med servicen blev taget meget alvorligt af de enkelte instanser, hvilket følgende personlige oplevelse i en større provinsbykommune engang i firserne, er et eksempel på:\nSom ung socialrådgiver blev jeg ansat i en mellemstor provinskommune. Jeg var utrolig glad for at være der, fordi jeg lærte meget, og der var en god arbejdskultur i den pågældende afdeling.En dag blev alle medarbejderne gennet sammen i forhallen ved indgangen i stuen. Socialinspektøren ville tale med os. Anledning viste sig at være, at en borger havde ringet til socialinspektøren og havde klaget over, at telefonen ikke blev taget, da vedkommende henvendte sig med et problem.\nVi fik, hele bundtet, lige fra kontoransatte, socialrådgivere, fuldmægtige til kontorchefen en kollektiv skideballe så det rungede i de gamle vægge. Vi havde bare at tage telefonen, når der blev ringet. "For hvis skyld tror I, at I er ansat her?", rungede det mellem aulaens vægge. Nu er det ikke sådan, at vi ikke har fulgt med tiden. Vi kan begge finde ud af at anvende den nye teknologi og læse både inden- og udenad. Vi tænker heller ikke, at alting bare var bedre i gamle dage og at alt skal blive som før.\nMen forestil dig lige et øjeblik, at du sidder på sygehuset fordi din nærmeste har kræft i hjernen og måske dør af det, men hjemme på køkkenbordet ligger en skrivelse fra kommunen med en kold besked om, at hvis din nærmeste ikke svarer inden så og så lang tid, så lukker sygedagpengene.\nEller forestil dig i stedet at du modtager en skrivelse fra Udbetaling Danmark, hvor det fremgår, at du skal betale 28.000Kr tilbage i for meget udbetalt pension, fordi din årsopgørelse er forkert. Ellers trækker de i din pension. Og du ved, at det er fordi, du på grund af din svære sygdom ikke har kunnet rette den, men det ved de ikke og kommunen har afslået at ville sende en fra BORGERSERVICE, der kan hjælpe dig.\nHvem vil du helst møde i telefonen, når du omsider kan få ringet op?\nEn telefonsvarer hvor du får at vide, at du er nummer 55 i køen og må vente i 45 minutter på at få kontakt? Efterfølgende må forfra med ventetid og igen må tigge om hjælp til at kunne ringe, fordi det ikke var den rigtige afdeling, og du, inden du når at sige øh … er kastet videre, og når du så efter yderligere lang tid endelig får kontakt møder en svært fortravlet og ret uforstående, måske også ret irriteret medarbejder over for dit problem, fordi vedkommende ikke kan se dig eller lodde hvor syg, du faktisk er og aldrig kommer til det, fordi du måske bor i Nordsjælland mens medarbejderen har til huse i Frederikshavn.\nEller vil du hellere møde en serviceminded medarbejder i telefonen, der nok koster lidt flere skattekroner, men hvor du kan høre, at vedkommende er der for din skyld, kan komme til stede og se dig og tale med dig om din situation så alt der har betydning for din sag kommer med, og i øvrigt kender sin lovgivning, så nu er du ikke alene mere?\nOg spar mig for det sædvanlige spindoktor-spørgsmål : "men hvor skal pengene komme fra". Det er ikke et relevant spørgsmål i en tid, hvor de offentlige kasser tømmes af plattenslagere, forfejlede og forhastede reformer og landet deltager i flere krige i andre lande.


Hummeren skal slås ihjel og nydes - politiken.dk\nStadig levende. Katrine Klinken mener, det er sundt for os at spise et dyr, vi selv har set i øjnene.\nStadig levende. Katrine Klinken mener, det er sundt for os at spise et dyr, vi selv har set i øjnene. Foto: MARTIN BUBANDT\nNyt om mad 2. maj 2010 kl. 15.00\n»Der følte jeg mig virkelig som en bøddel. Det er alligevel ikke en lille reje, der ligger og hopper. Det er et væsen. Den kan godt ’lugte’, at der sker noget«.\nOplevelsen har ikke skræmt Katrine Klinken. Hun nyder hummer hver sommer, og hummeren, kongen over alle skaldyr, har da også fundet vej til hendes nye kogebog ’Skaldyr’.


Ferienwohnungen am Schloss Ruhpolding, hotel null. Tidsbegrænset tilbud!\n« Tilbage Ferienwohnungen am Schloss\nSe flere fotos Check priser og tilgængelighed for Ferienwohnungen am Schloss: Check ind :\nBeliggende på Schloßstr.Læs resten\n3 i sydvest Ruhpolding i en afstand af 6 minutter til fods fra bykernen.Ferienwohnungen am Schloss har alle de faciliteter, man kan forvente sig af et firestjernet hotel i Ruhpolding: Fri parkering, Hurtig check-ind/check-ud. Hotellet hører ind under kategorien luksus.Ferienwohnungen am Schloss har 12 værelser i alle kategorier (fra Room til Room), hvoraf de billigste starter fra 254 Danske kroner.Ekstra plus: tæt på golfbane .Der findes hurtig internetadgang på hotellet.For de der flyver, befinder lufthavnen W. A. Mozart sig 27 kilometer fra hotellet, hvilket svarer til omtrent 54 minutter i bil.Andre nyttige oplysninger :Hotellet har fri parkering.\nFerienwohnungen am Schloss faciliteter og service\nGästehaus Engel i kategorien budget har mange faciliteter såsom n.a..Hotellet ligger på Niederfeldstrasse 15 i syd Ruhpolding kun 5 minutter til fods fra centrum.Det tager 54 minutter at køre til W. A\nDer er 11 værelser på Hotel Rosenhof i alle kategorier fra Room til Room. Priserne for et almindeligt værelse starter på 254 Danske kroner.Hotellet, der ligger 5 minutter til fods syd for bycentrum på\nCheck priser og tilgængelighed for Ferienwohnungen am Schloss: Check ind :


Diabetikere skal fremover behandles hos egen læge | NetAvisen\nMogens Christiansen på 75 år er en af de type 2-diabetikere, der er glad for at gå til sin egen læge, når det fire gange årligt er tid til kontrol. Diabetes spiller en stor rolle for Mogens, men sygdommen forhindrer ham ikke i at leve livet.\nAf Johanne Wainø Topsøe-Jensen og Emma Busk Johansen\nDet får stor betydning for de godt 300.000 danskere, som lider af type 2-diabetes, at de praktiserende læger nu får ny overenskomst.\nMed denne overenskomst overføres ansvaret for behandlingen af alle type 2-diabetikerne nemlig til deres egen læge, og det er en nyhed, der glæder mange.\nType 2-diabetes er arvelig, men udløses i mange tilfælde af usund livsstil som fysisk inaktivitet og usunde madvaner\nType 2-diabetes er den mest udbredte diabetestype i Danmark og udgør ca. 80 % af det samlede antal diabetikere.\nHos personer med type 2-diabetes, kan kroppen ikke udnytte insulinen optimalt. Derfor får man forhøjet blodsukker.\n290.000 danskere har fået diagnosen typen 2-diabetes\n300.000 danskere har præ-diabetes, som er forstadiet til type 2-diabetes.\nMan anslår, at 60.000 danskere går rundt med en uopdaget diabetes.\nStyrke almen praksis\nAdministrerende direktør i Diabetesforeningen Henrik Nedergaard har længe argumenteret for at styrke almen praksis i forhold til indsatsen mod diabetes, og han er derfor tilfreds med resultatet af overenskomstforhandlingerne.\nLæs også: Ny overenskomst kan ikke udrydde lægemangel\n– Den nye overenskomstaftale er meget positiv for vores medlemmer. Den gør det muligt at hente og fastholde flere patienter med type 2-diabetes, og betyder helt konkret, at man som diabetiker vil blive mødt med en bredere forståelse for sygdommen, siger Henrik Nedergaard.\nSynspunktet bakkes op af Annelli Sandbæk, som er praktiserende læge og specialist i diabetes.\n– Efter min vurdering er den nye overenskomst helt optimal for patienter med type 2-diabetes, siger hun.\nIfølge Annelli Sandbæk er fordelene for patienten forbundet med den måde den praktiserende læge arbejder på.\n– Der er tale om patienter, som ofte også har andre sygdomme, for eksempel problemer med hjertet, lungerne eller ryggen, og det vil jo altid være ting, som en diabeteslæge ikke kan tage sig af. Den praktiserende læge har i langt højere grad en helhedstilgang til patienten, hvor man ser på det hele menneske og ikke bare den enkelte sygdom, siger hun.\nPersonligt forhold til lægen\nFor patienter med type 2-diabetes er der også en tryghed i at gå til kontrol ved egen læge. Mogens Christiansen på 75 år er en af de type 2-diabetikere, der altid har været tilknyttet sin egen læge.\nIgennem den lokale diabetesforening i Egedal Kommune kender Mogens flere, som har gået på ambulatorier, men han har det godt med den praktiserende læges behandling.\n– Jeg er godt tilfreds med, at det er min egen læge, der tager sig af mig. Han er meget grundig, og så er det hyggeligt, at jeg kender ham, og vi hilser på hinanden, når vi mødes, siger Mogens Christiansen.\nI radioindslaget nederst i artiklen kan du høre Mogens Christiansen fortælle mere om, hvorfor hans liv som diabetiker er lettere, når han går til kontrol hos sin egen læge.\nSærligt for hovedstadsområdet\nIfølge specialist i diabetes Annelli Sandbæk vil overenskomsten netop få størst betydning for patienterne i hovedstadsområdet.\n– Der har været stor variation geografisk i forhold til hvor stor en andel, som har gået på ambulatorier. I hovedstadsområdet har det været en forholdsvis stor andel, som har gået på ambulatorier, og ude vestpå har det været en forholdsvis lille andel, siger Annelli Sandbæk.\nI alt vurderer hun, at det på landsplan er cirka 20 % af patienterne som nu skal skifte behandlingssted.\nFlere patienter har haft type 2-diabetes i mange år, før de får stillet diagnosen, og op imod 50 % af patienterne har derfor allerede en eller flere alvorlige følgesygdomme.\nLæs også: Diabetikernes følgesygdomme udgør en økonomisk trussel\nDirektør for Diabetesforeningen Henrik Nedergaard håber derfor, at den nye overenskomst vil gøre en forskel i forhold til at finde patienter med uopdaget type 2-diabetes tidligere.\n– Det der er vigtigt i forhold til at styrke almen praksis er, at vi vil gerne have, at man finder diabetespatienterne tidligere, end man gør i dag, siger Henrik Nedergaard.\nDet forventes, at der vil komme en overgangsperiode på et par år, før den optimale behandling i almen praksis vil være fuldt implementeret, men Henrik Nedergaard er meget optimistisk på sine medlemmers vegne.\ndiabetes, læge, overenskomst, radio\nDiabetikere skal fremover behandles hos egen læge added by ebuskj on 12. oktober 2017


Leo Pharma fortsætter opkøbseventyr: Pris på op til knap 4 mia. kr.\n15/04/2020 KL. 08:18\nMedicinalselskabet Leo Pharma fortsætter sin opkøbsiver. Nyt opkøb har også fokus på eksem.\nDanmarks tredjestørste medicinalselskab lader sig ikke skræmme af en verden fyldt med kaos og køber rettighederne til en ny lægemiddelkandidat for en pris på op til 3,9 mia. kr.\nLeo Pharma har kastet sin kærlighed på lægemiddelkandidaten FB825 til behandling af atopisk dermatitis, i daglig tale børneeksem. Midlet håbes også at kunne bruges som behandling af allergisk astma.\n»Efter at have set de første data i mennesker med FB825 og reduktionen på eksemområdet føler vi, at vi siger velkommen til et lovende nyt stof til vores pipeline,« udtaler Kim Kjøller, koncerndirektør med ansvar for forskning og udvikling i Leo Pharma, i en kommentar.\nDet danske medicinalselskab har indgået en lidt anderledes konstruktion, idet aftalen er bundet op på et samarbejde med to forskellige selskaber, nemlig Oneness Biotech og Microbio Shanghai. De to selskaber er associeret.\nLeo Pharma vil i første omgang betale 40 mio. dollars upfront, men har forpligtet sig til at betale milepæle på op til 530 mio. dollars efterfulgt af royalties på et eventuelt salg i niveauet fra et højt encifret tal i pct. og op til et tocifret tal.\nDanmarks tredjestørste medicinalselskab har milliardtab og kæmpe gæld\nSom en del af aftalen vil Oneness Biotech være ansvarlig for at gennemføre et fase 2a-studie med lægemiddelkandidaten til behandling af børneeksem i USA, mens Microbio Shanghai vil gennemføre et lignende studie i Kina.\nLeo Pharma vil selv stå for den videre udvikling af lægemiddelkandidaten derfra.\nDet nye opkøb ligger i forlængelse af den strategi, der blev iværksat under den tidligere topchef, Gitte Aabo, der igangsatte planerne om at gøre Leo Pharma langt mere innovativ og f.eks. satse på biologiske lægemidler.\nDet er meget forsimplet lægemidler, der virker inde i kroppen mod Leo Pharmas traditionelle fokus på topikale lægemidler, der bruges på selve kroppen.\nI Leo Pharmas tilfælde typisk inden for behandling af hudsygdomme som psoriasis og eksem, hvor selskabet i mange år kun satsede på alt fra cremer til skum og salver.\nMedicinalindustrien Leo Pharma Kim Kjøller Oneness Biotech


Bolivia – Om at rejse\nEl Choro – fra sne til jungle\nVi er lige kommet tilbage fra 4 dages trek i Parque Nacional Cotapata, som ligger godt en times kørsel fra La Paz. Pakkeliste for vores lille børnefamilie: 4 muldyr, én guide, én kok, én dyrepasser, telte, soveposer, kogegrej og masser af mad. Fortsæt med at læse “El Choro – fra sne til jungle”\nForfatter Anders NielsenUdgivet i marts 15, 2017 marts 15, 2017 Kategorier Bolivia, El ChoroLeave a comment on El Choro – fra sne til jungle\n“Den saltørken er røvsyg”\nSådan var ordene fra vores yngste søn efter at have været ti minutter i Salar de Uyuni, et af naturens mest specielle steder. Fra en femårigs perspektiv kan man selvfølgelig godt se det: Der er fladt, ikke rigtig noget at lege med og så ligger der 3 cm vand over det hele som gør, at man får våde fødder. Fortsæt med at læse ““Den saltørken er røvsyg””\nForfatter Anders NielsenUdgivet i marts 4, 2017 Kategorier Bolivia, Chile, Salar de Uyuni1 kommentar til “Den saltørken er røvsyg”


Uskyldigt kortspil ledte til at 12 personer blev anholdt - Pattaya Portalen\nChonburi immigrationspoliti tilbageholdte tilligere på ugen 12 personer der blev taget på fersk gerning i at spille kort i en bar på Soi Buakhao.\nOprindeligt var betjentene overbevist om at der var penge involveret i kortspillet, men da de ikke kunne finde nogle beviser på at penge havde skiftet hænder så var der egentlige hellere ingen forbrydelse.\nPå trods af dette blev gruppen af midaldrende turister og fastboede udlændinge alligevel taget med til immigrationskontoret i Jomtien, hvor de blev advaret mod at deltage i kortspil også selvom der ikke blev spillet om penge. Gruppen afviste beskyldningerne om gambling og lovede at der ikke blev spillet om penge og at de kun spillede for sjov. Gruppen blev herefter løsladt uden nogle sigelser.\nKilde: Pattaya One News


Bethmännchen - tysk marcipankage - Piskeriset på Eventyr\nBethmännchen er en lille tysk marcipankage med et pift af… rosenvand! Ja, den sidste del overraskede mig. Det er ikke særlig tit, jeg støder på rosenvand som ingrediens i madlavning, og generelt har jeg det lidt svært ved den blomstrede smag, men i Bethmännchen går den virkelig godt sammen med marcipanen.\nBethmännchen er i øvrigt en kage, der bages til jul og som også kan købes på julemarkedet i Frankfurt. Af samme grund er det jo oplagt at blogge om den i dag, hvor det er første advent. Jeg burde måske have gemt den til næste måneds benspænd, men den passer jo også fint under tyske kager-benspændet.\nJeg skelede til en opskrift hos Kuechen Götter men justerede på flere af målene.\nBethmännchen – tysk mandelkage\nStart med at hælde vand i en gryde og varm det op. Når vandet koger, hælder du mandlerne i og tager gryden af varmen. Lad det stå et minuts tid og fisk så mandlerne op med en ske i mindre portioner og smut skrællen af dem. Tag en tredjedel fra og blend dem til mandelmel. Ælt mandelmelet sammen med marcipan, flormelis, æg og hvedemel. Resten af de smuttede mandler deler du – evt. med en kniv – så du får to lange mandelflager af hver. Rul marcipanmassen til kugler – lidt mindre end en hel valnød – og stil dem på en bagepapirbeklædt bageplade. Tag tre mandelflager og tryk dem på siderne af en af kuglerne. Fortsæt sådan med resten af dine marcipankugler.\nBag dine Bethmännchen ved 160 grader i 18-20 minutter, indtil de er letgyldne. Tag dem ud af ovnen. Varm rosenvand og sukker op i en gryde, til det koger. Hæld det forsigtigt over dine Bethmännchen og lad dem tørre.\nNote: Disse marcipankager har en diskret smag af rosenvand, og jeg synes, det passer virkelig godt til den søde marcipansmag.\nFiled Under: kage, konfekt, småkage\nTags: æg, benspænd 11-2020, flormelis, hvedemel, mandler, marcipan, rørsukker, rosenvand\n2 thoughts on “Bethmännchen – tysk marcipankage”\n29. november 2020 kl. 15:06\nDet lyder vanvittig lækkert, og jeg kan forestille mig at rosenvand sammen med marcipan er fantastisk 🙂\nJa, overraskende godt – det må jeg huske til andre kager 🙂


Real Madrid får drømmestart – Ekstra Bladet\n14. aug. 2021 kl. 23:52\nReal Madrid får drømmestart\nReal Madrid nedlagde Alaves med 4-1 med mål af Karim Benzema, Vinicius og Nacho Fernandez\nReal Madrid tog lørdag aften sæsonens første sejr i den spanske La Liga, da kongeklubben formåede at slå baskiske Alaves 3-1 på udebane.\nDet placerer i hvert fald midlertidigt Real Madrid på en førsteplads i den bedste spanske fodboldrække.\nDet er dog kun halvdelen af kampene i første runde, der endnu er afviklet i La Liga.\nDet mest bemærkelsesværdige i første halvleg var velsagtens at walisiske Gareth Bale startede inde for Real Madrid, da dommeren fløjtede kampen i gang. Mange havde dømt ham ude efter hans lejeophold i engelske Tottenham.\nScoringen kom først i gang i opgørets anden halvleg.\nI det 48. minut modtog Real Madrids belgier Eden Hazard et indlæg i feltet. Det blev dirigeret videre til den franske spidsangriber Karim Benzema, der sendte bolden i kassen og gjorde det til 1-0 til Real Madrid.\nOtte minutter senere var det Real Madrid-forsvarsspilleren Nacho Fernandez' tur. Spanieren kunne med strakt fod nå et indlæg fra kroatiske Luka Modric, og afslutningen gik forbi Alaves' målmand, så det stod 2-0.\nFire minutter senere serverede Real Madrids Federico Valverde efter en god solotur en chance på et sølvfad for Benzema. Franskmanden kiksede i første forsøg, men fulgte op på riposten og gjorde det med sit andet mål til 3-0 til Real Madrid.\nHerfra kunne det ligne, at den fede dame havde sunget, men Alaves forsøgte alligevel et comeback.\nReal Madrid-målmand Thibaut Courtois nedlagde Alaves' John Guidetti i feltet og indkasserede et gult kort, samtidig med at han gav et straffespark væk.\nAlaves' spidsangriber Joselu satte straffesparket i kassen og reducerede dermed kongeklubbens føring til 3-1.\nDet blev dog den eneste scoring til hjemmeholdet, og to minutter inde i overtiden slukkede Real Madrids Junior Vinicius de sidste af Alaves' comebackdrømme.\nBrasilianeren fik med panden dirigeret et indlæg fra La Liga-debutant David Alaba i mål og gjorde det til 4-1, kort tid inden dommeren fløjtede kampen af.


førtidspensionisten Bladet for langtidssyge, flex- og skånejobbere udgives af Landsforeningen for førtidspensionister NR. - PDF\nførtidspensionisten Bladet for langtidssyge, flex- og skånejobbere udgives af Landsforeningen for førtidspensionister NR.\nDownload "førtidspensionisten Bladet for langtidssyge, flex- og skånejobbere udgives af Landsforeningen for førtidspensionister NR."\n1 førtidspensionisten Bladet for langtidssyge, flex- og skånejobbere udgives af Landsforeningen for førtidspensionister NR. 1 Januar 2010 Samlivsforhold Hjælp til selvhjælp Syge danskere kan få millionerstatning\n3 Forsidefoto: Amanda Kerteminde. Indhold Leder Siden sidste blad, har det foreløbigt ikke været muligt, for landsforeningen at få offentlige midler. Det kan betyde at den kompetence som er opbygget gennem de seneste år kan gå tabt. Det er paradoksalt at man kan få midler fra SATSpuljen, til at opbygge et landsdækkende netværk for førtidspensionister, hvor alle kriterier var opfyldt til fulde, hvorefter kassen bliver lukket, på trods af at vi ikke kan få midler andre steder fra. Det er med stor beklagelse jeg må konstatere at vi har haft tre lokalforeninger, som har måtte lukke på grund af manglende resurser i bestyrelserne. Dette får mig atter en gang til at opfordre alle medlemmerne til at bakke op om jeres bestyrelser og samtidig vil jeg også gerne sige tak til dem der er stoppet, for deres store arbejde med at hjælpe andre. Samlivsforhold Grantræet Hjælp til selvhjælp i SIKRINGSSTYRELSEN ( der hvor man henvender sig med brøkpension ), har skiftet navn til: PENSIONSSTYRELSEN. Og så en advarsel ; hvis du søger om udskiftning af invalidebil, skal du være opmærksom på at du kan risikere at få afslag, med den konsekvens, at du mister den bevilling som du har. I ØNSKES ALLE EN GOD JUL SAMT ET GODT NYTÅR! Carl-Erik Nielsen Landsformand Fleksjob Syge danskere kan få millionerstatning Det sker lokalt Landsbestyrelsen NÆSTE BLAD udkommer primo juli 2010 førtidspensionisten Årgang 7 - Nr. 1/2010 UDGIVET AF: Landsforeningen for Førtidspensionister v/ Carl-Erik Nielsen, Landsformand Stengade Rønne Tlf REDAKTION: Carl-Erik Nielsen, ansvarshavende ANNONCER: førtidspensionisten Skovkildeparken 23, Virring 8660 Skanderborg Tlf LAYOUT: FL Reklame Tlf TRYK: Silkeborg Bogtryk Tlf EFTERTRYK: Artikler kan eftertrykkes/citeres mod tydelig kildeangivelse, jvf. ophavsloven. Redaktionen forbeholder sig ret til at forkorte og redigere i det indsendte materiale. De indsendte artikler samt annoncer behøver nødvendigvis ikke, at være sammenfaldende med FØRTIDSPENSIONISTENs opfattelse og holdning HJEMMESIDE: Tidligere udgivelser kan ses på landsforeningens hjemmeside: ISSN: førtidspensionisten 1/2010 3\n4 SAMLIVSFORHOLD Samlivsforhold er ikke reguleret på samme måde som ægteskab, og der er derfor ingen forsørgelsespligt mellem parterne, intet formuefællesskab med deraf følgende bodeling i tilfælde af samlivsophævelse og ingen arveret mellem parterne efter loven. Det er derfor af største vigtighed, at parterne i forbindelse med etablering af samliv sørger for, at oprette samlivskontrakter, samejekontrakter og testamenter m.v. tekst advokat Anette Brinkmann Forsørgelsespligt: Når man indgår ægteskab opstår der en forsørgelsespligt overfor ægtefællen. Det samme er ikke tilfældet, såfremt man etablerer samliv uden at man indgår ægteskab. Konsekvensen heraf, er at ingen af parterne ved samlivsophævelse kan blive pålagt at betale et fremtidigt bidrag til den anden. Heller ikke selvom der er stor forskel i parternes indkomster eller selvom den ene af parterne har været hjemmegående, mens den anden har været udearbejdende. Formuefællesskab: Når man gifter sig etableres der formuefællesskab mellem ægtefællerne, medmindre man opretter en ægtepagt, hvori det bestemmes, at der i ægteskabet skal være særeje. Dette kan enten være skilsmissesæreje, således at der er særeje ved skilsmisse, eller fuldstændigt særeje således at der er særeje både ved skilsmisse og død. Såfremt man flytter sammen uden at gifte sig opstår der ikke formuefællesskab. I vil således fortsat være at betragte som to økonomisk selvstændige individer. Ved en eventuel samlivsophævelse, kan man således udtage de aktiver samt den formue, man hver især ejer uden at skulle dele aktiverne/formuen med den tidligere samlever. Samejeoverenskomst: Det kan være svært at blive enige om, hvem de enkelte aktiver tilhører, hvis man gennem et mangeårigt samliv har etableret et fælles hjem uden at tænke nærmere over, hvem der har betalt hvad. Det er derfor tilrådeligt at man som samlevende opretter en samejeoverenskomst, hvori det oplistes hvilke aktiver man hver især indfører i samlivet samt hvorledes fælles udgifter fremtidigt skal fordeles. Desuden bør man løbende oprette en fortegnelse over, hvilke aktiver man hver især køber samt hvilke aktiver man køber i fællesskab. Det er en rigtig god ide, at gemme kvitteringer på de ting, man køber under samlivet, således at man under en eventuel senere tvist om ejerforholdet kan bevise, at man er rette ejer af genstanden. Man bør ligeledes tage stilling til, hvem der har ret til at udtage den enkelte genstand ved en eventuel samlivsophævelse, samt hvorvidt der skal betales en godtgørelse til den anden part ved udtagelse af genstanden. Køb af fast ejendom: Køber man fast ejendom sammen, bør man ligeledes oprette en samejeoverenskomst, hvori det reguleres, hvorledes parterne skal forholde sig ved evt. salg eller en af parternes overtagelse af den fast ejendom ved en evt. samlivsophævelse. I samejeoverenskomsten bør det nævnes, hvilke økonomiske midler I hver især har udbetalt i forbindelse med handlen, samt hvorledes det skal afgøres, hvem der har ret til at overtage boligen ved en eventuel samlivsophævelse eller hvorledes ejendommen skal sælges, såfremt der opstår uenighed herom. Lejemål: Såfremt samlevende bor i lejebolig, bør der oprettes en samlivskontrakt, hvori der tages stilling til, hvem der har ret til at overtage lejemålet ved en eventuel samlivsophævelse, ligeledes bør det nedfældes, hvorledes depositum vedrørende lejemålet er betalt. Gæld: Såfremt man optager gæld sammen, skal man være opmærksom på, at begge parter hæfter solidarisk for det fulde beløb. Dette betyder, at der sjældent vil være mulighed for, at gælden opsplittes i to dele efter en samlivsophævelse. Derved hæfter man fortsat for den fulde gæld efter samlivsophævelse og såfremt den anden part ikke kan indbetale afdrag på gæl- 4 førtidspensionisten 1/2010\n5 den, kan hele gælden afkræves den ene part. Det er således denne part, der skal opkræve halvdelen af det indbetalte beløb ved den tidligere samlever. Såfremt den tidligere samlever er insolvent, vil man derved kunne komme til at have betalt hele den fælles gæld og ikke have mulighed for at inddrive halvdelen ved den tidligere samlever. Testamente: Da samlevende ikke har arveret efter hinanden, bør det endvidere overvejes, hvorvidt der skal oprettes et testamente. Efter 2 års samliv er det ved testamente muligt, at stille hinanden som om man var gift. Har parterne børn enten sammen eller hver for sig, bør man overveje, hvorledes arven efter såvel førstafdøde, som længstlevende skal fordeles. Da det ikke er muligt at opstille generelle retningslinjer for indholdet af et testamente for samlevende, bør man søge rådgivning hos en advokat, således at man er sikker på, at modtage rådgivning vedrørende alle relevante forhold. Økonomiske konsekvenser af samliv: Såfremt du er pensionist, herunder førtidspensionist eller enlig, der modtager børnetilskud, boligydelse, boligsikring eller ægtefællebidrag, skal du være opmærksom op, at indledning af et samlivsforhold har betydning herfor. således at du fra samlivets påbegyndelse sidestilles med en gift pensionist. Pensionstillæg og personlige tillæg gælder kun for førtidspensionister på den gamle ordning fra før 2003 og folkepensionister. Den officielle definition på samlevende er, personer der lever i et samlivsforhold, hvor parterne gennem kontante bidrag, arbejde i hjemme eller på anden måde bidrager til den fælles husførelse. Det er endvidere en betingelse, at samlivet kan sidestilles med ægteskab eller registreret partnerskab. Såfremt du modtager pension eller tilskud til enlige, er du forpligtet til at oplyse kommunen herom, såfremt du etablerer samlivsforhold. Dette kan ske ved en blanket, som kan rekvireres ved henvendelse til kommunen, eller ved at gå ind på kommunens hjemmeside. Et godt råd: Da ingen tilfælde er ens, er det altid en god idé at søge rådgivning hos en advokat, såfremt du overvejer at flytte sammen med din partner og er i tvivl om, hvilken konsekvens dette vil få på din aktuelle situation. Det betyder blandt andet, at samleverens indkomst regnes med ved beregning af pensionstillæg og personlige tillæg, førtidspensionisten 1/2010 5\n6 GLÆDELIG JUL OG GODT NYTÅR Juledagene er årets allerbedste tid - med hygge og dejlige traditioner. Det er også i juletiden, at vi siger hinanden tak for året, der gik. Jeg siger varmt tak til de mange, der gav Dansk Folkeparti så godt et valg til kommuner og regioner sidste måned. Vi skal gøre vores bedste for at leve op til tilliden. Navn:... fødselsdato:.../.../... Adresse:... Postnr.... By:... Blev medlem for 150 kr om året. Vi har brug for dig! Ønsker du at få tilsendt information om Dansk Folkeparti - eller at blive medlem - så send kuponen ind eller send os en . Er du under 30 år, kan du også uden ekstra betaling blive medlem af Dansk Folkepartis Ungdom. Christiansborg 1240 København K førtidspensionisten 1/2010\n7 GRANTRÆET Ude i skoven stod du frisk og grøn, og glædede dig over fuglesangen skøn, knap nok var livets vækst begyndt, førend du nu atter står til pynt. Til glæde for os som sidder her idag, pyntet med glimmer og dannebrogs-flag, du er kommet til os som hædersgæst, for at minde os om en gammel hedensk fest. Om det der skete i hine tider tider, om ca. 14 dage du udi glemselen glider, men glæd dig trods alt over vores sang, og at du er mindet om den tid der var engang. Du er vort midtpunkt i denne stund, men snart forstummer vores sang fra vores mund, og ene ligger du i den tavse mørke nat, med lidt julepynt og stjerne helt forladt. Om du var blevet hvor du voksede op, havde livets natur givet dig højere top, men tak alligevel for at du var med, måske du kan skabe tanke, for lidt mere fred! Skrevet af medlem fra Nordjylland Jan Brixen STØT vores frivillige arbejde!! Støttebeløb kan indsættes på Reg.nr Kontonr På forhånd tak! førtidspensionisten 1/2010 7\n8 Hjælp til selvhjælp Der er mange mennesker som af forskellige årsager ikke selv kan klare alt deres rengøring, men det er ikke alle der ved man kan få en del hjælpemidler, som kan lette arbejdet, hos Skovbo-Ren Hjørring. tekst Lona, Birthe, Anna-Lise og Lis. Det er hjælpemidler så som vridemaskiner, ergonomiske mopper og fremfører(den kluden sidder på), diverse stativer til spande, mopper og klude. Jeg vil gerne fortælle lidt om mikrofiber mopper og klude. Kluden er ganske fortrinlig, man kan både bruge den både tør og våd, og når den er foldet, er der 16 sider som kan bruges uden den skal vrides, det er en stor fordel at have en sprayflaske med vand med når man går og tørrer af, man kan også bruge den med en blanding af sæbe og vand. Når jeg støver af og kommer til et sted hvor der er synligt snavs, så sprayer jeg det en gang, over med kluden, og ja, så er det væk, det er mikrofiber kluden som suger støvet og snavset til sig. Det er meget nemmere at gå rundt med en sprayflaske end en spand med ca.10 liter vand, kludene kan bruges på næsten alt og jeg skåner både ryg og arme. Hvis man bruger den på de forkromede haner som evt. er på toilettet og køkkenet bliver de flotte og blanke igen, og til tv skærme, briller osv. er de bare super. Men der er selvfølgelig også forskel på mikrofiber klude, min erfaring er at man skal have dem der hedder Clean partner`s, de indeholder 30 % Polyamide og 70 % Polyster, de fås i flere farver blå, grønne og gule. Clean partner`s klude kan købes i flere varianter, til den grove rengøring og den fine/lette rengøring. 8 førtidspensionisten 1/2010\n9 De fås også som mopper til gulve, man kan få ergonomiske skafter og fremfører, som mens man bruger moppen, kan skaftet laves længere og kortere, alt efter om man skal ind under borde og stole, det smarte er man gør det i en arbejdsgang. Jeg har prøvet at købe billigere mopper og klude end dem fra Clean Partner`s, men de er ikke så gode, man skal have moppen/kluden over flere gange før pletten er væk og de suger heller ikke snavs/støv så godt. Der findes også glas-klude, der skal bare bruges nogle få pist fra sprayflasken med rent vand på ruderne eller spejlene og så tørrer man over, ja, man tror det næppe, men spejlene og ruderne er bare rene helt uden striber og det er kun med vand, ingen sæbe, ruderne kan godt få en blålig skær, når man bruger for meget sæbe. Til ruder/spejle kan man få et skaft/ fremfører og en specielt klud til at sætte på, så skal man ikke op og kravle på køkkenborde og lign. Til udendørs brug kan man købe vinduessæbe, som er meget godt,(professionelle vinduespudsere bruger det også i deres arbejde). Det giver meget blanke vinduer, let og uden besvær med vinduesvaske sættet. Som førtidspensionist og med en kronisk sygdom, er der god hjælp at få med hensyn til hjælpemidler. Om det er generelt i hele landet, hvad jeg håber det er, skal være usagt. Og bruger man moppen våd, eks. gulvvask, kan man lægge moppen i vasken og hælde lidt vand over den, den må ikke være for våd, en gylden regel er, moppen må ikke dryppe, det eneste man skal gøre her, er at vælge den moppe der passer til ens gulve, det kan man få vejledning i hos Skovbo-Ren. I Hjørring kommuner har jeg erfaret, at få rigtig meget god hjælp af hjælpemidler. Det er lige fra dimser til at snøre sko, trække lynlåse op, mælkekarton-åbner, skruelågsaftager, til spisebestik med tykke gummiskafter. Vridemaskine, ja, mange gode ting findes i mit hjem til at afhjælpe mit problem, med blandt andet fingrene som er stive og kramper ved de mindste anstrengelser. Hjørring kommune bestiller af og til hjælpemidler hos Skovbo-Ren. Deres produkter er Clean-Partners, som kan købes i Århus, Holstebro, Esbjerg og Holme-Olstrup, så de er landsdækkende og det er ikke bare til detailhandlen, men også til private. Hos Skovbo-Ren Hjørring er der professionel vejledning, så man får de rigtige produkter, samtidig får man vejledning om dosering, da vaskemidlerne er drøje i brug. Man kan komme til demo-aftner, der annonceres for det, på deres hjemmeside. Det kan varmt anbefales. førtidspensionisten 1/2010 9\n10 10 førtidspensionisten 1/2010\n11 74i Navn og adresse Oplyses ved henvendelse Dato Journalnummer Bevilling af særlig ydelse efter aktivlovens 74i Fra den Dato Hvem kan få særlig ydelse? Personer har efter lov om aktiv socialpolitik, 74i, ret til en særlig ydelse, mens de venter på et fleksjob, hvis de ikke har ret til ledighedsydelse, og har en indtægt, der er lavere end satsen for kontanthjælp for personer uden forsørgelsespligt. er du berettiget til særlig ydelse i forbindelse med visitation til fleksjob. Den særlige ydelse er beregnet således Kontanthjælp efter lov om aktiv socialpolitik Kr. pr. måned nr. 2 25, stk. 1, nr. 3 25, stk. 1, nr. 4 Egen indtægt Særlig ydelse til udbetaling Hvem kan få særlig ydelse Personer har efter lov om aktiv socialpolitik, 74i, ret til en særlig ydelse, mens de venter på et fleksjob, hvis de ikke har ret til ledighedsydelse, og har en indtægt, der er lavere end satsen for kontanthjælp for personer uden forsørgelsespligt. Betingelser for udbetaling lende oplysninger kan medføre, at ydelsen bortfalder/kræves tilbagebetalt, jf. aktivlovens 91. Endvidere kan du hvis du ved grov uagtsomhed afgiver urigtige eller vildledende oplysninger idømmes bøde efter retssikkerhedslovens 12b eller tiltales efter straffelovens 289a. = Det er en betingelse for udbetaling af særlig ydelse, jf. aktivlovens 74b, jf. 74i, stk. 3, at modtageren af særlig ydelse Betingelser for udbetaling Det er en betingelse for udbetaling af særlig ydelse, jf. aktivlovens 74b, jf. 74i, stk. 3, at modtageren af særlig ydelse står til rådighed for arbejdsmarkedet, stadig opfylder betingelserne for at få et fleksjob, og deltager i opfølgningssamtaler efter aktivlovens 74c og samtaler i et individuelt kontaktforløb. Dette må også gælde for dem, der er 60½ år, hvis de stadig er til rådighed, da man hvis betingelserne stadig er opfyldt, kan være i fleksjob til man er 65 år. står til rådighed for arbejdsmarkedet, stadig opfylder betingelserne for at få et fleksjob, og deltager i opfølgningssamtaler efter aktivlovens 74c og samtaler i et individuelt kontaktforløb. Udbetalingsperioden Den særlige ydelse udbetales i perioden fra visitationen til ansættelsen i fleksjob. Hvis der ikke er optjent ret til ledighedsydelse ved uforskyldt ledighed efter et fleksjob, kan den særlige ydelse fortsat modtages. Ydelsens størrelse For personer over 25 år svarer ydelsen til forskellen mellem den pågældendes indtægt og satsen for kontanthjælp for personer uden forsørgelsespligt (jf. 25, stk. 1, nr. 2 i lov om aktiv socialpolitik). For personer under 25 år, som er udeboende, svarer ydelsen til forskellen mellem den pågældendes indtægt og satsen for udeboende kontanthjælpsmodtagere under 25 år (jf. 25, stk. 1, nr. 3 i lov om aktiv socialpolitik). For personer under 25 år som er hjemmeboende, svarer ydelsen til forskellen mellem pågældendes indtægt og satsen for hjemmeboende kontanthjælpsmodtagere under 25 år (jf. 25, stk. 1, nr. 4 i lov om aktiv socialpolitik). Ydelsen er ikke afhængig af ægtefællens indtægt eller formue eller den pågældendes egen formue. Oplysningspligt Efter retssikkerhedslovens 11, stk. 2, har du pligt til straks at underrette kommunen om ændringer i forhold, der kan have betydning for den særlige ydelse eller fleksjobbet. Forkerte eller mang- Venlig hilsen Kommunens navn, adresse og telefonnummer (Stempel) Dato og underskrift Til brug for beregning og kontrol kan kommunen uden dit samtykke - bl.a. ved edb-samkøring - indhente oplysninger fra andre offentlige myndigheder, herunder kommuner og arbejdsløshedskasser, jf. retssikkerhedslovens 11a, stk. 2 og 3. Kommunen kan uden dit samtykke kræve nødvendige oplysninger til kontrolformål fra arbejdsgivere om løn- og beskæftigelsesperioder, og oplysninger om pensionsforhold mv. fra pensionskasser, livsforsikringsselskaber og pengeinstitutter, jf. lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats 68b, stk. 2. Kommunen kan også uden dit samtykke til brug for kontrol kræve andre nødvendige oplysninger, end oplysninger om økonomiske forhold vedrørende dig og din ægtefælle fra andre offentlige myndigheder og fra arbejdsløshedskasser. Oplysningerne kan samkøres og sammenstilles med data i andre it-systemer, der tilhører kommunen, andre myndigheder eller arbejdsløshedskasser, jf. lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats 68b, stk. 3. Kommunen har endvidere adgang til en virksomheds lokaler med henblik på at kontrollere de lønudbetalinger, som danner grundlag for den særlige ydelse, jf. retssikkerhedslovens 12a. Kommunen registrerer de modtagne oplysninger og videregiver oplysningerne til andre offentlige myndigheder, private virksomheder m.fl., der har lovmæssigt krav på oplysningerne eller samarbejder med kommunen. Du har ret til at få at vide, hvilke oplysninger kommunen behandler om dig. Du kan kræve forkerte oplysninger rettet. Klagevejledning Du har mulighed for at klage over denne bevilling inden 4 uger fra modtagelsen af denne bevilling. Vi skal have modtaget klagen inden udløbet af fristen på 4 uger. Hvis vi ikke giver dig medhold i klagen, sender vi den videre til Beskæftigelsesankenævnet. KLE G01 LY 215 (08/2008) Udarbejdet af KL Kommuneinformation Side 1 af 3 førtidspensionisten 1/\n12 Familietele har mobilen o Set pa tv 299,- 12 førtidspensionisten 1/2010\n13 FLEKSJOB? Nu er der endelig lavet et fleksjobbevis som ligger som blanket på så kan i oplyse kommunerne om det, så det kan blive ens i hele landet for, alle som bliver tilkendt et fleksjob. Borger Beskrivelse af fleksjobordningen Fleksjobbevis Bevis for, at borgeren er visiteret til fleksjob og hvilke særlige behov fleksjobbet skal tage højde for Borgers navn Fødselsdato Borgeren er godkendt til fleksjob. Jobcenteret indgår aftale med virksomheden om oprettelse af et fleksjob. Hvis I ønsker at oprette et fleksjob, eller hvis I ønsker yderligere oplysninger om fleksjob, kan I ringe til jobcenteret. Fleksjob er ansættelse med offentligt løntilskud for personer med en varig og væsentlig begrænsning i arbejdsevnen. På baggrund af jobcenterets vurdering af det konkrete fleksjob kan en arbejdsgiver få løntilskud i forhold til borgerens nedsatte arbejdsevne. Arbejdsgiveren betaler for det antal timer, som borgerens ansættelseskontrakt lyder på, og får derpå refunderet 1/2 eller 2/3 af den mindste overenskomstmæssige løn på det aktuelle ansættelsesområde eller af den løn, som sædvanligvis gælder for tilsvarende arbejde. Dette gælder også for arbejdsgiverbidrag til ATP, feriepenge og pensionsbidrag o.l. Hvis den ansatte bliver syg, får I refunderet sygedagpenge fra 1. sygedag. Fastsættelse af løn og øvrige arbejdsvilkår skal ske i samarbejde med den relevante faglige organisation. I øvrigt er den ansatte omfattet af den lovgivning, der gælder for lønmodtagere. Særlige behov i ansættelsen Det forventes at der i fleksjobbet kan tages højde for følgende skånehensyn: Nedsat daglig arbejdstid Ugentlig fridag Ekstra pauser i løbet af dagen Behov for varierende arbejdsstillinger i løbet af arbejdsdagen Behov for varierende arbejdsopgaver i løbet af arbejdsdagen Fri for ensidigt gentaget arbejde Fri for fysisk belastende arbejdsopgaver Fri for armbelastende arbejdsopgaver Fri for arbejde over skulderhøjde Behov for kort gangdistance Fri for støjende omgivelser Behov for struktureret arbejdsdag og arbejdsopgaver Fri for stressende arbejdsopgaver Behov for rolige omgivelser Information om yderligere kompensationsmuligheder I nogle tilfælde vil der være brug for yderligere kompensation i ansættelsen. Kompensationen kan kun bevilges efter en individuel ansøgning og vurdering af det konkrete job. Mulighederne omfatter: Arbejdspladsindretning/hjælpemidler Støtte til mindre arbejdspladsindretninger og/eller hjælpemidler, der er nødvendige for, at medarbejderen kan udføre jobbet på lige fod med kolleger. Personlig assistance/døvetolkebistand Støtte til en personlig assistent til praktiske opgaver såsom: sekretærbistand, tunge løft, oplæsning, strukturering af hverdagen og døvetolkning. Den personlige assistent kan være en kollega. Andet Dato og borgerens underskrift Jobcenteret navn og adresse (stempel og underskrift) Kontaktperson Telefon KLE G01 AB-K 820 (03/2008) Udarbejdet af Arbejdsmarkedsstyrelsen KL Kommuneinformation Side 1 af 2 Mentor Ekstraordinær støtte fra en kollega eller ekstern konsulent i starten af et ansættelsesforhold; særlig introduktion, vejledning og oplæring i arbejdet. Der ydes kompensation til arbejdsgiver til dækning af lønomkostninger ved frikøb af kollega eller honorar til ekstern konsulent. HJÆLP! For at kunne udbygge vort netværk for nuværende og kommende førtidspensionister, mang ler vi kontaktpersoner over hele landet, så vi ad denne vej kan få oprettet flere lokalforeninger. Ring til os eller send en , så vi kan snakke om det. førtidspensionisten 1/\n14 14 førtidspensionisten 1/2010\n15 Syge danskere kan få millionerstatning En kvinde blev i Helsingør Byret tilkendt kr. i erstatning, fordi kommune snød hende for førtidspension og fleksjob. Det kan betyde erstatning til andre syge. Se artikler om emnet på: Retten i Helsingør Udskrift af dombogen DOM Afsagt den 9. september 2009 i sag nr. BS /2008 : A mod Helsingør Kommune Birkedalsvej Helsingør Sagens baggrund og parternes påstande Sagen rejser spørgsmål om A s berettigelse til visitation til fleksjob efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og om forholdet mellem førtidspensionist- og fleksjobsystemerne. Sagsøgeren, A,der er født i 1949, modtog sygedagpenge fra Helsingør Kommune fra maj Den 12. februar 2007 fik hun afslag på førtidspension. Udbetalingen af sygedagpenge stoppede den 11. marts A har principalt nedlagt påstand om, at Helsingør Kommune tilpligtes at anerkende, at hun var berettiget til at blive visiteret til fleksjob med virkning fra den 11. marts Hun har subsidiært nedlagt påstand om, at Helsingør Kommune tilpligtes at betale kr. til hende med tillæg af renter fra sagens anlæg til betaling sker. Det er oplyst, at påstandsbeløbet svarer til ledighedsydelsen i tidsrummet mellem den 11. marts 2007 og den 12. august 2009, da sagen blev hovedforhandlet. Hun har endelig mere subsidiært nedlagt påstand om, at sagen hjemvises til fornyet behandling i Helsingør Kommune. Helsingør Kommune har nedlagt påstand om frifindelse. Oplysningerne i sagen Af en lœgeerklæring af 16. juni 2005 fra A s egen læge fremgik diagnoserne slidgigt og hypermobilitet. Det fremgik endvidere, at A var uarbejdsdygtig indtil videre. I en uddybende bemærkning anførte lægen: Pt, vil næppe komme i arbejde på almindelige vilkår. Fleksjob? I må indkalde pt. til en samtale. Af en lægeerklœring af 7. november 2005 fra A s egen læge fremgik det, at der ikke var nogen behandlingsmuligheder, at kiropraktik og fysioterapi var forsøgt uden effekt, og at slidgigt og hypermobilitet er kroniske lidelser, der kun forværres med tiden, Hendes arbejdsevne blev beskrevet som ikke eksisterende. Hun fandtes at kunne gennemgå en arbejdsprøvning, men uden nogen fysisk belastning, og det anførtes, at hun kommer dog aldrig reelt i arbejde igen. I en knogletæthedsmåling af 11. oktober 2006 hed det, at A led af udtalt osteoporose. Enhver form for løft blev frarådet, og det blev anført at førtidspensionering måtte tilrådes, hvis stillesiddende arbejde ikke kunne findes. Fra den 15. august 2006 til den l 9. oktober 2006 var A i intern arbejdsprøvning i kommunens jobhus, I afslutningsskrivelsen fra forløbet blev det oplyst, at hun havde haft en daglig arbejdstid på 3,5 timer, og at den effektive arbejdstid var 1,5 time. I en Statusattest fra egen læge af 6. november 2006 hed det, at hendes arbejdsevne fortsat var ikke eksisterende. Af en erklæring af 20. november 2006 fra en speciallæge i fysiurgi fremgik, at ingen yderligere undersøgelser ville kunne afklare tilstanden, at der ikke var yderligere behandlingsmuligheder, og at funktionsevnen var varigt nedsat i hvilket som helst erhverv. Den 12. februar 2007 traf Helsingør Kommune afgørelse om, at A ikke opfyldte betingelserne for, at hendes sag kunne førtidspensionisten 1/\n16 overgå til behandling efter pensionslovens regler. Det fremgik, at der ikke var tilstrækkelig dokumentation for, at hendes arbejdsevne var nedsat i ethvert erhverv, og at det ikke kunne udelukkes, at hun senere kunne bestride et fleksjob. Der blev lagt vægt på, at der ikke var overensstemmelse mellem de objektive fund og de beskrevne smerter, samt at den foretagne praktiske arbejdsprøvning ikke var fyldestgørende. Ved skrivelse af 28. februar 2007 meddelte kommunen endvidere, at udbetalingen af sygedagpenge ville ophøre fra den 11. marts Kommunens afgørelser blev stadfæstet af beskæftigelsesankenævnet den 2. august Af en erklæring af 13. september 2007 fra en specialist i reumatologi hed det, at A s resterhvervsevne måtte betragtes som lig nul. I en skrivelse af 12. oktober 2007, til kommunen anførte A s advokat, at det ikke fremgik af sagen, om der ved ophøret af arbejdsprøvningen i 2006 var taget stilling til anden form for erhvervsrettet aktivitet, eller om der ved standsningen af dagpenge var blevet vejledt om fleksjob og ledighedsydelse. Ved skrivelse af 4. december 2007 bad advokaten om en udtrykkelig afgørelse om fleksjob og arbejdsprøvning. Ved skrivelse af 7. februar 2008 oplyste kommunen, at der ikke var truffet afgørelse om fleksjob, Kommunen anførte blandt andet følgende: Med hensyn til berettigelse til et fleksjob, er det en betingelse, at arbejdsevnen er varigt nedsat i en sådan grad, at der ikke kan opnås beskæftigelse på normale vilkår. Hvis arbejdsevnen kan forbedres ved revalidering eller andre foranstaltninger, kan der ikke bevilges fleksjob. Igen må der henvises til tidspunktet for stop for udbetaling af sygedagpenge hvor det blev vurderet, at de helbredsmæssige barrierer var så store, at der ikke på daværende tidspunkt var en arbejdsevne overhovedet.... Den 22. april 2008 stadfæstede Ankestyrelsen den tidligere afgørelse fra beskæftigelsesankenævnet om, at A ikke var berettiget til førtidspension. Ankestyrelsen hjemviste samtidig spørgsmålet om sygedagpenge til ny behandling og afgørelse. Ankestyrelsen anførte herved: Ved behandlingen af sagen skal kommunen inddrage retssikkerhedslovens 7a og på grundlag heraf tage stilling til, om der er behov for yderligere foranstaltninger for at bringe Dem tilbage til arbejdsmarkedet, herunder ved beskæftigelse i fleksjob. A s advokat bragte herefter spørgsmålet om visitation til fleksjob i erindring over for kommunen ved skrivelser af 24. april 2008 og l 8. juni Ved skrivelse af 29. oktober 2008 traf kommunen efter høring af A afgørelse, hvori det blandt andet hed: Vi har derfor truffet afgørelse om, at give afslag på fleksjob, da det på baggrund af den udarbejdede ressourceprofil, de lægelige akter og sagens øvrige oplysninger ikke vurderes at du er omfattet af målgruppen for fleksjob jf. lov om aktiv beskæftigelsesindsats 70a. Forklaringer A har forklaret blandt andet, at hun kommer fra Lolland, hvor hun drev et rengørings- og vinduespudserfirma sammen med sin mand. Han havde et meget langvarigt sygdomsforløb og var i de sidste år af sit liv hyppigt indlagt på Rigshospitalet. Hun måtte både tage sig af ham og af to børn. Manden døde i 1994 og hun drev herefter firmaet videre, men måtte stoppe i Hun blev revalideret i Sakskøbing Kommune til værkstedsassistent, hvilket indebærer, at man er støtteperson for andre, der er i arbejdsprøvning. Hun har ikke arbejdet som vœrkstedsassistent. Hun fik et vikarjob i et byggemarked, men blev sygemeldt i marts Hun blev gift med sin nuvæ rende mand i april 2005 og flyttede i forbindelse hermed til Helsingør Opgaverne under arbejdsprøvningen bestod blandt andet i at lægge rawplugs i æsker. Det var opgaver, der som sådan var lette at udføre, men hendes helbred forhindrede hende i at arbejde mere end l,5 time om dagen. Hun er glad for at arbejde og havde det dårligt med at skulle sige fra. Hun er nu igang med en ny sag om førtidspension og har igen været i intern arbejdsprøvning. Den nye pensionssag bliver måske afgjort i slutningen af august Hendes arbejdsevnenedsættelse er blevet anerkendt forsikringsmæssigt, og hun har fra sit forsikringsselskab modtaget en ydelse på omkring kr månedlig. Denne ydelse ophører når hun bliver 60 år. B har forklaret blandt andet, at hun er socialrådgiver og afdelingsleder i Helsingør Kommune, og at hun har arbejdet med sygedagpenge og fleksjob i en årrække. Der var ikke en varig begrænsning i A s arbejdsevne pr. 11. marts På tidspunktet for afgørelserne om førtidspension og dagpenge havde A ingen arbejdsevne, men en vis arbejdsevne kunne måske være opnået med smertebehandling og anvendelse af hjælpemidler. Da A valgte at påklage afgørelserne, ville kommunen ikke plage hende med et fleksjob. Netop ved at klage viste A at hun ikke mente, at hun kunne arbejde. Man kan godt havne i et hul, hvor man er for rask til førtidspension og for syg til fleksjob. Lægerklœringerne kan være udtryk for, at lægerne gerne vil gøre det så godt for deres patienter som muligt. Lægerne må kun udtale sig om funktionsevnen - ikke om arbejdsevnen. Parternes synspunkter A s advokat har i påstandsdokument af 11. august 2009 til støtte for den principale påstand gjort gældende: at A på tidspunktet for stop for sygedagpenge den 1. marts 2007 var berettiget til visitation til fleksjob, idet hendes arbejdsevne var varigt nedsat, og idet hun ikke kunne opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet, at berettigelsen til fleksjob på tidspunktet for afgørelsen om sygedagpengestop var godtgjort med arbejdsprøvning og forgæves revalideringsforsøg samt veldokumenteret rent lægeligt, hvilket tydeligt fremgår af de i sagen fremlagte lægelige dokumenter, at det over for de omfattende lægelige oplysninger i sagen, der entydigt støtter, at A s arbejdsevne var varigt nedsat, og at hun ikke ville kunne opnå beskæftigelse på almindelige 16 førtidspensionisten 1/2010\n17 vilkår, må påhvile Helsingør Kommune at godtgøre, at A ikke var berettiget til fleksjob, samt at Helsingør Kommune ikke har løftet denne bevisbyrde. Endvidere gøres det gældende, at det ikke er en betingelse for visitation til fleksjob, at arbejdsevnen svarer til mindst 1/3 af det normale, jf. SM-A , at såfremt det var Helsingør Kommunes opfattelse, at der skulle foranstaltes yderligere undersøgelser af arbejdsevnen (særligt i form af yderligere arbejdsprøvninger) var kommunen forpligtet til at vejlede herom og iværksætte dette, jf. SM-A-17-02, samt SM-A-33-02, at A på tidspunktet for sygedagpengestop ikke kunne forvente selvforsørgelse uden støtte, hvorfor Helsingør Kommune var forpligtet til - dels at vejlede om mulighederne for fleksjob - hvilket ikke er sket - dels at tage stilling til, om der var behov for yderligere foranstaltninger for at bringe A tilbage til arbejdsmarkedet - hvilket heller ikke er sket, at Helsingør Kommunes behandling af sagen har været behæftet med væsentlige fejl og mangler, navnlig derved, at Helsingør Kommune ikke har foretaget tilstrækkelig opfølgning i sygedagpengesagen, hvorfor Helsingør Kommune må godtgøre, at disse mangler er uden betydning for vurderingen af, om A ville være blevet visiteret til fleksjob, hvis opfølgningen var foregået i overensstemmelse med loven, jf. SM-A-4O-Ol, samt at Helsingør Kommunes afgørelse af 29. oktober 2008 om afslag på fleksjob - der er truffet under denne verserende retssag - er truffet på et forkert og usagligt grundlag og påvirket af væsentlige sagsbehandlingsfejl, samt i øvrigt tilpasset det formål, at underbygge den tidligere trufne afgørelse, der blev tilsidesat af Ankestyrelsen, hvorfor afgørelsen er ugyldig. Til støtte for den subsidiære påstand er det blandt andet gjort gœldende, at vejledningspligten efter forvaltningsloven blev tilsidesat, og at afgørelsen om dagpengestop efterlod A uden forsørgelsesgrundlag, hvorved kommunen pådrog sig erstatningsansvar. Til støtte før den mere subsidiære påstand, er det gjort gældende, at afgørelse af 29. oktober 2008 er ugyldig. Til støtte for Helsingør Kommunes frifindelsepåstand er det i påstandsdokument af 5. august 2009 gjort gældende: at sagsøger ikke på tidspunktet for stop for sygedagpenge pr. 11 marts 2007 havde krav på visitation til fleksjob, da sagsøger ud fra en samlet vurdering af arbejdsevne og gennemførte revaliderings- og beskæftigelsestiltag ikke vurderedes at være i stand til at varetage et fleksjob, at de anfægtede afgørelser ikke lider af så afgørende mangler, at de er ugyldige, at de anfægtede afgørelser således står ved magt, og at sagsøger derfor ikke ses at have lidt noget erstatningsberettiget tab, idet sagsøger har fået udbetalt sygedagpenge i den længst mulige periode, og efter ophør af sygedagpengeberettigelse pr. 11. marts 2007 ikke har været fleksjobberettiget, og idet der ikke i øvrigt er begået sagsbehandlingsfejl eller på anden vis er handlet culpøst af sagsøgte på en måde, der har medført et erstatningsberettiget tab for sagsøger. Rettens begrundelse og afgørelse Det fremgår af lov om en aktiv beskæftigelsesindsats 69, stk. 1, nr. 1. at kommunen sørger for at personer med varige begrænsninger i arbejdsevnen, jf. 2, nr. 7, har mulighed for ansættelse i fleksjob. Der er i bestemmelserne ikke fastsat nærmere krav til omfanget af den nedsatte arbejdsevne. Efter 70, stk. 1, giver kommunen tilbud om fleksjob til personer, der ikke modtager førtidspension. Efter forarbejderne til lov om en aktiv beskœftigelsesindsats er der tilsigtet en klar sammenhæng mellem førtidspension og fleksjob. Er en person ikke berettiget til førtidspension, og er det ikke muligt at opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet, skal den pågældende visiteres til fleksjob. A s arbejdsevne var efter de indhentede lægelige oplysninger varigt nedsat. Endvidere var hun blevet revalideret til værkstedsassistent uden at have opnået beskæftigelse inden for dette område, ligesom hun havde været i arbejdsprøvning, under hvilken hun kunne arbejde i 1 1/2 time dagligt. Det var således ikke muligt for A at opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet. Retten finde på denne baggrund, at A skulle have været visiteret til fleksjob, efter at der var meddelt afslag på førtidspension og dagpengeudbetalingen var stoppet. Der gives derfor medhold i A s principale påstand. Sagsomkostningerne er fastsat til dækning af A s udgifter til retsafgift og advokatbistand. Thi kendes for ret: Helsingør Kommune tilpligtes at anerkende, at A var berettiget til at blive visiteret til fleksjob med virkning fra den 11. marts Helsingør Kommune skal inden 14 dage betale kr. i sagsomkostninger til A Morten Larsen Udskriftens rigtighed bekræftes. Retten i Helsingør, den 9. september 2009 Gitte Romme, kontorfuldmægtig at sagsøgte... på tidspunktet for varsling af stop af sygedagpenge havde tilvejebragt et tilstrækkeligt grundlag for afgørelsen om stop af sygedagpenge pr. 11. marts 2007 og for afgørelsen af 29. oktober 2008 om afslag på fleksjob, førtidspensionisten 1/\n18 18 førtidspensionisten 1/2010\n19 det sker lokalt førtidspensionisten NR. 1 Januar årgang Assens BESTYRELSE: Formand, bisidder og repræsentant til Landsbestyrelsen: Erik Jepsen Klinteskovsvej 6, Helnæs, 5631 Ebberup Tlf: , hverdage Næstformand: Torben L. Damgaard Kasserer: Jytte Poulsen Suppleant: Gerda Nannberg Medhjælper: Elsebeth Bech Hansen Bestyrelses suppleanter: Lene Keil og Michael Kofoed Åbent hver fredag på kontoret landemærket 26.b, 3700 Rønn, fredag kl til Revisorer: Inge Nielsen Hugo Enni suppleant: Lene Keil Foreningen for førtidspensionister på Bornholm Fredericia Formand: Lena Krog Pedersen E- Mail Tlf: Næstformand: Georg Lillie TLF: Vi ønsker alle en god jul og et godt nytår Faaborg - Midtfyn Bornholm BESTYRELSE: 2009 Foreningens telefon mellem 10 til 12 fredag 10 til 15 Hjemmeside: Formanden: Anja Keil Byvangen 18, mobil Rønne Næstformand: Betina Plats Sahara 18, 3700 Rønne, tlf Kasserer: Helle Sermet Knudsker Kassere suppleant: Betina Olsen Lille Ellekongstræde, 3700 Rønne Bestyrelsesmedlem: Bell Lund Åvej 4, Rønne, Zuhra Halliovice Borgmesternielsenvej 1, 3700 Rønne, , Ole Trasborg, Rosenvej 10 2 th Annegrethe Gøttig, Fejlerevej Klemmensker13, tlf Sted: Rønne Bibliotek Stor Sal Pingels alle Tid: kl den 2. februar Foreningen byder på kaffe og kage En lille gå tur over til vores lokaler. Lidt underholdning og dejlig samvær. Det vil glæde foreningen at se nye som gamle medlemmer til at fejre denne dag med os. Venlig hilsen bestyrelsen Esbjerg Kontaktperson: Lena Krog Pedersen, Tlf mellem kl eller efter kl Formand: Henrik Hansen Viadukten 1, 1. sal Korinth 5600 Faaborg Telefon Telefontid: Tirsdag mellem 8.00 og og Torsdag mellem og Kasserer og kontaktperson i Ringe: Sanne Uhre Gestelevvej 22, 5750 Ringe Telefon Telefontid: Tirsdag og Torsdag mellem og Sekretær og kontaktperson i Bøjden og Horne: Elisabeth Kanstrup Ramsevej 5A, Bøjden 5600 Faaborg Telefon Telefontid : Tirsdag mellem 8.00 og og Torsdag mellem og Suppleanter: Lars Nielsen, Stubmøllevej 18 lejl Faaborg Christian Petersen, Røjlevej 20, Nr. Søby, 5792 Årslev Åbne huse Det Gamle Bibliotek, Grønnegade 44, 5600 Faaborg Åbent fra 13 til 15 alle dage er Onsdage. 9/9, 7/10, 4/11 og 18/11, som så er Juleafslutning. I 2010 er det følgende datoer: 20/1 3/2 og 3/3. førtidspensionisten 1/\n20 Frivilligcenteret, Øster Ringvej 22, 5750 Ringe. Åbent fra 14 til 16 og alle dage Mandage. 24/8, 21/9, 19/10, 16/11 og 14/12 som så er Juleafslutning for medlemmer og andre lokalforeninger. I 2010 er det følgende datoer.18/1,15/2 og 15/3 som så er Generalforsamling. Hillerød Kontakt os: Frivilligcenter Hillerød Kulturværkstedet, Fredensvej 12C, 3400 Hillerød Tlf: / Mobil: (send en ) Åbningstider: Kontoret er åbent mandag-torsdag, kl og efter aftale. Borgercaféen er åben tirsdag og onsdag, kl og torsdag kl Horsens BESTYRELSE: Formand: Vibeke Pedersen Tlf Kasserer: Solvej Graversen TLF , Sekretær: Karin Jensen, Tlf Førtidspensionistforeningen holder til på Ceres Centret, Nørretorv 4 6, 8700 Horsens. Onsdag formiddag mødes vi på Ceres Centret fra kl. 10ºº , hvor vi drikker kaffe sammen og hygger os. Ca. en gang om måneden tager vi på tur, eller har fællesspisning, medlemsmøde og lignende. 2 gange om året bestræber vi os på, at holde et lille bankospil. Kom og få vores program, så kan I derigennem se, hvad vi ellers laver. Ikast - Brande BESTYRELSE: Formand: Bjarne Dueholm Mosevænget 5, 7330 Brande Tlf Næstformand: Villy Sørensen Vibevej 5 B, 7430 Ikast, Tlf Kasserer: Eddie Sørensen Vestervang 16, 7441 Bording Tlf , Kerteminde LFF Kerteminde Sybergs Have Kerteminde Tlf Hjemmeside: BESTYRELSE: Formand: Britta Due, Kerteminde Næstformand, Aktivitetsudvalg og Supp. til Landsforeningen: Jeanette Solvang Kerteminde Kasserer og Rep. i Landsforeningen: Margrethe Lind, Vissenbjerg Sekretær: Vivi-Ann Nielsen, Kerteminde Foundraiser: Kim Degn Petersen, Odense Kaffetante og Aktivitetsudvalg: Gumse Andersen, Kerteminde Kaffetante og Aktivitetsudvalg: Connie Hansen, Marslev Aktivitets ansvarlig: Søren Nielsen, Munkebo Bestyrelsesmedlem: Kristian Olsen, Kerteminde Bestyrelsesmedlem: Gerda Jakobsen, Rynkeby Bestyrelsesmedlem: Lisbeth Larsen, Kerteminde Suppleant: Pia Thagesen, Kerteminde Suppleant: Claus Andersen, Kerteminde Aktiviteter: Hygge fredage: Alle fredage i lige uger fra kl til kl Bowling: Sidste mandag i hver måned (dog ikke juli og december). Vi mødes i Munkebo idræts Center kl Pris 20,- kr. inkl. Sko Generalforsamling: Der afholdes Generalforsamling onsdag d. 17. februar 2010 på Mødestedet, Kerteminde kl Vi starter med fællesspisning, og derefter generalforsamling. Siden sidst fra LFF - Kerteminde I 2009 var det en dejlig sommer, med mange gode tiltag og idéer. Helt tilbage i foråret søgte vi Kerteminde Kommune om 18 midler, men der kunne vi ikke komme i betragtning, da vi denne gang ikke var med i målgruppen. Kommunen havde fået den gode idé, at 18 midler ikke bare skulle bruges til frivilligt socialt arbejde. Pyt tænkte vi, så må der jo holdes lav profil i år, ikke noget med større udflugter eller store arrangementer. Heldigvis søgte vi Soroptimisterne s lokal afdeling om et tilskud til at gå i H. C. Andersens fodspor i Odense. Vi fik ikke alene et tilskud, nej vi fik hele turen betalt, og vi havde en skøn tur med madkurv og det hele. Vejret var med os, og Den Fynske Landsby var alle pengene værd. Tusind tak til Soroptimisterne. (se billederne på hjemmesiden) Der efter søgte vi Lions Club om et tilskud til en heldags tur til Ærø, og det fik vi sørme også. Turen blev arrangeret, og vi så mange spændende ting. Marstal Søfartsmuseum, Søby Gård (udefra) og Flaske Peter s samling blev besøgt, og sikken en oplevelse. Vi kan kun anbefale dette, man skal bare huske på, at det ikke er så nemt, hvis man er gangbesværet. Det er ikke alle færgerne, der har elevator fra vogndæk og op i det fri, og skal man bruge elevatoren, skal man huske at sige det, når billetterne bestilles. Virkelig skøn tur. Tusind tak til Lions Club. (se billederne på hjemmesiden) Vi har også været et smut på tidens samling, hvor Anne Marie Helger udstillede sine store sjove kjoler. Det var sjovt at se. Der kunne vi også finde mormors stue, og vores eget ungdomsværelse. I skrivende stund, er der en indbydelse ude ved medlemmerne. Vi holder et julearrangement d. 4. december med mad og bingospil. D.d. er der 35 tilmeldte, så det er lige før, vi ikke kan være flere. Dejligt med noget opbakning. 20 førtidspensionisten 1/2010


JYLLANDS-POSTEN-13.01.2020 KL. 07:15 OPDATERET 13.01.2020 KL. 07:44\nUkendte gerningsmænd har skrevet "Free Hong Kong" på Den Lille Havfrue i København. Gerningsmændene har skrevet "Free Hong Kong" med store røde bogstaver. Foto: Jens Dresling/Ritzau Scanpix Den Lille Havfrue på Langelinie i København er natten til mandag blevet udsat for hærværk. Det oplyser Københavns Politi til BT.\n- Ukendte gerningsmænd har i løbet af natten skrevet grafitti på den sten, havfruen sidder på, fortæller vagtchef ved Københavns Politi Jesper Frandsen til mediet. Gerningsmændene har skrevet "Free Hong Kong" med store røde bogstaver. Politiet, som rykkede ud til stedet omkring klokken seks mandag morgen, ved endnu ikke præcist, hvornår hærværket er blevet lavet. Fra morgenstunden har politiet gennemsøgt gerningsstedet med hunde. Politiet har også ledt efter spor i området. Der er blandt andet interesse for at finde noget af malingen, skabelonen og de spraydåser, som gerningsmændene har brugt. Politiet forsøger ligeledes at indsamle videomateriale fra området, som måske kan hjælpe med at kaste lys over, hvem gerningsmændene er.\nDen Lille Havfrues strabadser gennem årene.Den kendte statue Den Lille Havfrue ved Langelinie i København har ifølge Københavns Politi været udsat for hærværk. Natten til mandag er der skrevet "Free Hong Kong" på statuen. Den lille dame, der fyldte 100 år i 2013, har i årenes løb måtte lægge krop til meget. Læs mere her:\n 20 år senere mistede havfruen den arm, hun støtter sig på. I 1984 blev den savet af. Kort tid efter fik hun den dog igen, da gerningsmændene meldte sig med armen.\n I 1998 mistede havfruen hovedet igen. En nat blev det savet af med en nedstryger. Få dage efter fik hun det igen. Angiveligt kontaktede gerningsmændene en fotograf, der senere selv blev anklaget for at have skåret det af. Sigtelsen blev dog opgivet.\n I 2003 kom havfruen igen alvorligt til skade. Ukendte gerningsmænd sprængte hende væk fra hendes vante plads på stenen ved Langelinie.\n I løbet af årene er havfruen ikke kun blevet lemlæstet. Flere gange er hun blevet overhældt med maling, og hun har både haft nissehue, burka og det svenske og norske fodboldlandsholds trøjer på.\n I 70'erne holdt hun et banner, hvor der stod: "Ja, og så fik kvinderne ligeløn. Se - det var et rigtigt eventyr", og efter Ungdomshuset på Nørrebro var blevet ryddet i 2006, blev hun sprayet helt pink, mens der kom til at stå "69" på stenen.\n Den Lille Havfrue blev skabt af skulptøren Edvard Eriksen i 1913 og givet som gave til København af bryggeren Carl Jacobsen.\nIfølge Ekstra Bladet har politiet mandag morgen afspærret området omkring statuen. Det er ikke første gang, at Den Lille Havfrue er blevet udsat for hærværk. Flere gange igennem årenes løb har man således været nødt til at udbedre hærværk mod statuen. Op til flere gange har havfruen fået savet sit hoved af, ligesom hendes ene arm er blevet det. Der er også blevet hældt maling ud over hende flere gange.Den Lille Havfrue er lavet af billedhuggeren Edvard Eriksen og modelleret efter hans kone, Eline. Figuren er billedhuggerens legemliggørelse af havfruen i H.C. Andersens berømte eventyr. Statuen er en gave til byen København, skænket af brygger Carl Jacobsen, der var søn af Carlsbergs grundlægger, J.C. Jacobsen. /ritzau/\nBag om Karen Blixen Museet:\nDet siges jo, at hun spøger Ugebladet Hørsholm - 14. januar 2020 kl. 08:00 Af Anders Dall\nSelv på en dag hvor Karen Blixen Museet i Rungsted holder lukket, er der nok at se til for både direktør og de frivillige Karen Blixen Museet var den verdenskendte forfatters hjem, og det siges, at hun spørger på Rungstedlund. Foto: Anders Dall\nEn uregerlig 1700-tals syren skal stynes på den ene af museets facader. En afbrækket gren fra et træ breder sig ind over stien i haven, og blade skal blæses væk. Denne mandag er de frivillige på Karen Blixen Museet klar med sav, kost og beskærersaks for at vedligeholde den park, som er en del af Rungstedlunds 30 tønder land. Selv om museet holder lukket, er mandagsholdet af frivillige i fuld gang i parken, der er uafhængig af museets åbningstider og åben for alle. Her skal de frivillige blandt andet sørge for, at stierne er fremkommelige for de besøgende.\nAsbjørn Asbjørnson er blandt de godt tyve frivillige, der hjælper til. Han har været frivillig på museet i fem år og varetager blandt andet opgaver med at slå med le omkring Karen Blixens gravsted bagerst i parken og blæser blade væk fra stierne.Han hjalp også til, da der skulle ryddes op på museets loft for at gøre plads til udstillingerne 'De nordiske Norner' og 'Karen Blixens soveværelse', som åbnede i forsommeren.\n”For os at se, så er det et fantastisk sted at være. De er taknemmelige for, at vi er her, og der er brug for os,” siger han og henviser blandt andet til de andre frivillige, som denne mandag hurtigt kaster sig over den nedfaldne gren: ”De er der straks med save og rydder stien, så folk kan gå forbi”.\nAsbjørn Asbjørnson påpeger, at vegetationen i parken som udgangspunkt skal have lov til at vokse, som den nu gør, og at de frivilliges opgave er at sørge for, at der ser nogenlunde ryddeligt ud. ”For eksempel slår jeg mange brændenælder, men de må ikke fjernes, for sommerfuglelarverne skal stadigvæk kunne komme frem der,”” siger han.\nInde i selve museet står tiden heller ikke stille, selv om det holder lukket. Her har Karen Blixen Museets nye direktør, Elisabeth Nøjgaard, der tiltrådte i starten af september, været i gang med at evaluere på museets weekendarrangement om økopoesi og snakket med en af de frivillige, som skal sørge for at beskære syrenbusken uden for vinduet i museets vestfløj.\n”Vi er jo totalt afhængige af vores frivillige, som passer haven og skoven. De kommer, når det passer ind i deres liv og program og luger, hakker, skærer og fejer skovstier, så folk kan få gode ture her, og så har vi kommunen, der kommer og laver de mere hårde ting,” fortæller Elisabeth Nøjgaard. Den Blixenske ånd På museet kan du få et indblik i Karen Blixens hjem og forestille dig, hvordan hun i den grønne stue sad og skrev værker på sin lille Corona skrivemaskine eller forestille dig, hvordan gæsterne reagerede, når Karen Blixen kunne finde på at lægge en pistol på bordet.\n"Når man har et forfatterhjem som museum, er det jo en udfordring i sig selv at gøre det levende. Det er jo statisk, fordi forfatteren ikke er der mere, men vi lykkes faktisk med at fortælle en meget levede historie her i stuerne. Man kan, som en journalist skriver, næsten fornemme den Blixenske ånd, og det siges jo, at hun spøger. Og det gør hun jo,” forklarer museumsdirektøren.\nBare nu Karen Blixen ikke dukker op På spørgsmålet om hvordan det spøger, svarer hun. ”Da Tom Buk Swienty skule holde foredrag sidst i august om sin nye bog, ’Løvinden’ (med undertitlen Karen Blixen i Afrika, red.), havde han sagt til sin marketingsmedarbejder på Gyldendal, at der var en ting, han frygtede den dag, og det var: 'Bare nu Karen Blixen ikke dukker op'."\n"Og så var det jo en af de vidunderlige sommerdage, hvor det nærmest var savannevarmt, og vi flyttede arrangementet ud på terrassen. Men det var også sådan en dag, hvor det tordnede og lynede om formiddagen, fuldkommen grotesk voldsomt, og selvfølgelig slog lynet ned i taget på Rungstedlund, og alt elektricitet røg, så alle, der arbejder her, var fuldstændig vredet i sved, fordi de piskede rundt for at få hele huset op og stå og klar til arrangementet, og det var selvfølgelig Blixen, der spøgte og gjorde opmærksom på: Jeg er her," fortæller museumsdirektør Elisabeth Nøjgaard.\nBerlingske Tirsdag d. 14. januar 2020, kl. 14.02 Af DAVID RUE HONORÉ\nI år runder dronning Margrethe 80 år. Fødselsdagsfesten bliver en lang en af slagsen og kommer til at strække sig over hele tre måneder. Nu har Kongehuset løftet sløret for programmet. I forbindelse med nytårskuren 3. januar blev dronning Margrethe eskorteret af Gardehusarregimentets Hesteskorte i guldkaret fra Christian IXs Palæ på Amalienborg til Christiansborg Slot.\nDer er få, der kan holde fødselsdag som dronning Margrethe. I år markerer 16. april en rund en af slagsen, da det er 80 år siden, at Margrethe Alexandrine Þórhildur Ingrid kom til verden på Amalienborg som datter af den daværende kronprins, Frederik IX, og kronprinsesse Ingrid. Fejringen af dronning Margrethe er således ikke begrænset til en enkelt dag, men kommer til at strække sig helt fra april til juni.\nHvad der venter af storstilede planer for fejringen, har Kongehuset nu løftet sløret for på dets hjemmeside:\n2. april – Åbning af udstilling\nSom første led i dronning Margrethes fejring deltager hun i åbningen af udstillingen »Dronningens ansigter« på Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg Slot.\n3. april:– Pressemøde Dronningen holder pressemøde på Fredensborg Slot, som kommer til at finde sted i Havesalen.\n14. april – Kommunernes gave Dronningen kører i karet fra Amalienborg til Det Kongelige Teaters Gamle Scene, hvor hun sammen med den øvrige kongelige familie og gæster vil overvære en gallaforestilling.\n15. april – Gallataffel Børn fra rundtomkring i landets fejrer Dronningens fødselsdag på Christiansborg Slot. Arrangementet er de danske kommuners fødselsdagsgave til Danmarks dronning. På aftenen vil Dronningen være vært ved en gallamiddag på Christiansborg Slot.\n16. april – Dronningens fødselsdag Dagen for dronning Margrethes 80-års fødselsdag. På denne dag vil Dronningen blive vækket med morgensang og viser sig fra et vindue på Fredensborg Slot. Klokken 12 træder hun og den kongelige familie ud på balkonen på Christian IXs Palæ på Amalienborg. Derefter kører Dronningen i karet gennem byens gader til Københavns Rådhus, hvor der vil være taler og underholdning, og hvor Dronningen vil komme ud på rådhusets balkon. Om aftenen vil der være privat middag på Fredensborg Slot i anledning af fødselsdagen med deltagelse af den kongelige familie og gæster fra ind- og udland. 25. april – Balletgalla Tivoli fejrer 25. april dronningen med en balletgalla i Tivolis Koncertsal. Senere er der middag på restauranten Nimb for særligt indbudte, og aftenen sluttes af med festfyrværkeri.\n5.-6. juni Dronningen tager i juni på sommertogt med kongeskibet Dannebrog og lægger vejen forbi Aarhus Kommune som sidste led i fødselsdagsfejringen.\nNørrebrogade, der tidligere hed Nørre Landevej, blev brolagt i 1760. Og det er netop brolægningen af landevejene ind til Københavns porte, der er grunden til, at man siden kom til at kalde kvarterne, der udviklede sig i forlængelse af dem, for brokvartererne. Foto: Maud Lerwik/Pol\nIbyens Oplysning hjælper læserne med at finde svar på de spørgsmål om København, man ikke altid kan google sig til. Denne uges spørgsmål: Hvorfor hedder brokvartererne det, de gør? Du har sikkert også undret dig over det. Hvorfor hedder det Østerbro, når kvarteret ligger mod nord? Og hvad med Nørrebro, der snarere ligger mod nordvest, og Vesterbro, der ligger mere sydligt end vestligt? Og nu vi er ved det, hvorfor findes der ikke noget, der hedder Sønderbro? Det har Ibyens læser Malik Fall i hvert fald brudt sit hoved med, og derfor har han skrevet ind til os på Ibyens Oplysning, hvor vi har sat os for at opklare læsernes spørgsmål om hovedstaden.\nIBYENS OPLYSNING Ugens spørgsmål »Hvorfor hedder brokvartererne det, de gør? Nørrebro ligger syd for Østerbro og vest for Vesterbro. Burde Nørrebro ikke hedder Vesterbro, mens Østerbro i stedet blev til Nørrebro, og Vesterbro i stedet blev kaldt for Sønderbro? Og hvorfor findes der overhovedet ikke Sønderbro i dag?«\n»Jeg mener umiddelbart, at navnene, som de er, rummer så meget kulturhistorie og identitet, at det vil være synd og også ret omfattende at begynde at ændre dem. Også selv om det kan synes at give mening geografisk«, siger han. Portene bestemmer\nSkal man forstå, hvorfor brokvartererne hedder, som de gør, skal vi tilbage til 1600-tallet, forklarer historikeren. Dengang bestod København kun af det inderste af nutidens Indre By, byen var omkranset af voldene, og den eneste vej ind og ud var gennem en af de fire porte: Vesterport, Østerport, Nørreport og Amagerport.\nOg det er portene, som kom til at navngive de tilstødende bydele, der på det tidspunkt var tyndt befolkede militær- og industriområder og små forstæder. Men det er lidt svært med placeringerne af de gamle porte. Man forestiller sig, at det bare var én port, men i virkeligheden var det meget store anlæg\nJakob Ingemann Parby, historiker »Det kan måske virke lidt forvirrende i dag, fordi portene er blevet rykket lidt rundt op igennem tiden, især Østerport«, siger Jakob Ingemann Parby.\nVesterport og Nørreport lå derimod rigtigt nok i forhold til vest og nord, mener Jakob Ingemann Parby. Det er bare bydelene, der sidenhen har udviklet sig uden for portene, som ikke peger henholdsvis stik vest og nord. Særligt Vesterbro har efter nedrivningen af portene bredt sig sydpå, i takt med at mere og mere af havnen er blevet fyldt op og bebygget. »Men det er lidt svært med placeringerne af de gamle porte. Man forestiller sig, at det bare var én port, men i virkeligheden var det meget store anlæg«.\nIntet med broer at gøre At kvartererne uden for portene kom til at hedde ’broer’, går også tilbage til Christian IV’s tid i begyndelsen af 1600-tallet. Og nej, det har ikke noget med egentlige broer at gøre. »De kom det til at hedde sådan, fordi man brolagde vejene ind til portene«, forklarer Jakob Ingemann Parby. »Det begyndte med Vestre Landevej, der i dag hedder Vesterbrogade, som Christian IV brolagde i 1624. Historien går, at det hang sammen med, at hans gode ven og borgmesteren Mikkel Vibe etablerede en kro der i 1619. Men det var nu også den mest trafikerede af landevejene ind til byen«, siger Jakob Ingemann Parby. Vesterbro i 1756 med den brolagte Vestre Landevej, senere Vesterbrogade, til højre. I horisonten kan man se byen med voldene og, hvis man ser godt efter, Vesterport.\nEfter det begyndte man så småt at omtale det, der hidtil var kendt som Vestre Forstad, som Vesterbro. Og allerede inden Nørre, Østre og Amager Landevej blev brolagt, begyndte man faktisk også at kalde disse forstæder for ’broer’. Indtil da havde man blandt andet omtalt det indre Nørrebro som Blegdammene, fordi man blegede tekstiler i området mellem Blegdamsvej og Søerne. Ellers brugte man ofte mere konkrete stednavne, hvis man havde været uden for byen. »Man kunne for eksempel sige, at man havde været ude ved Garnisonskirkegården, Blågården eller på Fælleden«.\nAmageridentiteten Hvorfor der ikke findes noget Sønderbro, er der også en god forklaring på, fortæller Jakob Ingemann Parby. Da Amagerport blev bygget sammen med Christianshavn i 1600-tallet som den sidste af portene, kaldte man den sådan og ikke Sønderport, dels fordi der ikke ligger andet end Amager ud for den, dels fordi Amager allerede på det tidspunkt havde en særlig identitet. »Under Christian II kom de hollandske bønder til øen. De blev inviteret herop af kongen, som havde en hollandsk elskerinde, Dyveke Sigbrittsdatter, fordi de havde ry for at være gode til at dyrke grøntsager. I begyndelsen fik de hele øen, men det blev de folk, der allerede boede på Amager, sure over, så det endte med, at de fik nogle områder ude ved Dragør og Store Magleby«, siger Jakob Ingemann Parby. »Så allerede i 1600-tallet havde man en forståelse af Amager som noget særligt«. Og faktisk er Amager fra tid til anden blevet omtalt som Sønderbro. S’et i København S står netop for Sønderbro, og i dag ligger der da også et Sønderbro Apotek på Amagerbrogade, ligesom man på Islands Brygge finder kolonihaveforeningen Sønderbro og den sikrede institution Sønderbro.


Roskilde Festival: Her er vores favoritter i ugens store musikpakke / Scoops\nRoskilde Festival: Her er vores favoritter i ugens store musikpakke\nRoskilde Festival har annonceret det endelige program og årets tidsplan. I alt er 68 nye musiknavne kommet på den nu gigantiske plakat. Her er vores favoritter i dagens pakke.\nBaby Keem. (Foto: Kevin Mazur/Getty Images)\n»Hva, når de ikke kan få Kendrick Lamar, så booker de bare hans fætter?«, fristes man lidt kækt til at spørge. Men Baby Keem viste med sidste års album ‘The Melodic Blue’, at han er en rigtig eklektisk rapper, der både har meget på hjerte og sine helt egne skæve måder at formidle sine tanker på.\nHan har nogle idiosynkratiske, skingre knæk i stemmen og en tendens til at sætte lige så meget karakter i leveringen af sine konsonanter, som de fleste rappere sætter i vokalen. Dertil formulerer han sig som ingen anden rapper – hvem kan glemme linjer som »Put my soul in these condoms«?\nSå han kommer afgjort til at være underholdende – men gennem tracks som ‘Scapegoats’ og ‘Scars’ har han vist, at han også mestrer den mere alvorlige hiphop. Så det er en mangefacetteret performer, Roskilde her har booket.\nSå kommer fætter Kendrick bare næste år, ikke?\nCMAT er kort for Ciara Mary Alice Thompson, og hun er en spirende countrypop-sanger fra Irland. Sidste måned albumdebuterede hun med ‘If My Wife New I’d Be Dead’, der er en samling dybt iørefaldende indiepopsange iklædt rige, fyldige countryarrangementer.\nHvis du er fan af eksempelvis First Aid Kit eller Roskilde-aktuelle sangere som Yola og Kacey Musgraves, skylder du virkelig dig selv at få lyttet til CMAT’s debutalbum, der har en ny velklingende sonisk detalje klar nærmest hver takt – samtidig med at stemningen formår at forblive rustik og øm. Og så er der typisk rigtig god humor og selvindsigt til stede i hendes lyrik.\nMed sig har CMAT typisk et stort, velspillende backingband, der lader hendes musik få lige så meget liv i en livekontekst.\nL’Rains psykedeliske neosoul skabte sidste år ringe i vandet med det pragtfulde album ‘Fatigue’. Det er et værk, hvor hypnotiserende lydcollager, abstrakte soniske tapeter og æteriske eksperimentalproduktioner står side om side med insisterende vokalmelodier og iørefaldende, jazzede akkorder.\nDet kan på afstand virke intimiderende og en kende kaotisk, men L’Rain er ganske villig til at tage lytteren i hånden, hvis de først giver hende lov.\nAlbummet er så aparte og overjordisk, at det nærmest er svært at forestille sig det forvandlet til livemusik. Men bevæbnet med nok pedaler, loop-maskiner, tryllebindende synths og L’Rains pragtfulde stemme, er det også let at forestille sig, at man stemningsmæssigt kan blive transporteret langt væk under hendes koncert.\nI slutningen af 2020 udgav Shygirl ep’en ‘Alias’. Dengang var vi alle i lockdown, men tonerne af Shygirl fik det til at føles som at være på klub igen. Det var forfriskende.\nNu, hvor vi endelig kan gå ud og danse sammen igen, er Shygirls klubbede toner mere aktuelle end nogensinde. Og hun er klar til at starte en af de helt store klubfester på årets omgang af Roskilde Festival. Hun lader op til debutalbummet ‘Nymph’ (ude senere i år), og efter alt at dømme går hun en mere melodisk vej end på ‘Alias’, der befandt sig i krydsfeltet mellem UK bass og eksperimentalhiphop.\nDet meste af Shygirls musik er produceret med kollegaen Sega Bodega – vi krydser fingre for, at han også tager med til Dyrskuepladsen, men Shygirl er utvivlsomt en stærk nok performer til at kunne stå alene.\n5. They Hate Change\nTænksom hiphop over unikke, genre-twistende beats, der forener klassisk boom bap med genrer som drum’n’bass, footwork, grime, krautrock emo og postpunk? Det i sig selv er jo nok til at gøre They Hate Change til en af denne pakkes mest interessante navne.\nTilsæt de to medlemmers evner som rappere, og så har vi decideret at gøre med et nyt powerhouse på hiphopscenen. De hedder Dre og Vonne, og når de ikke er i producerstolen, har de ordforråd, der siger spar to, når de vender emner som mentaliteten bag at flashe penge (‘Blatant Localism’) og Vonnes kønsidentitet (‘Some Days I Hate My Voice’). Men de kan også lave umiddelbare bangers som ‘Stunt Cams’, der nok skal sætte ild til taget.\nThey Hate Change udgiver albummet ‘Finally, New’ her på fredag, og det vil sandsynligvis især være musikken derfra, der definerer deres Roskilde-koncert.\nUniiqu3 kaldes for Dronningen af Jersey Club. Hvis du kan lide den genres bouncy lyd og choppede samples, kan du takke Uniiqu3, for gennem det forgangne årti er der næppe nogen, der har gjort nær så meget som hende for at skubbe den stil ud mod internationale horisonter.\nNu, hvor Jersey Club har indtaget både TikTok og mangt et dj-set verden over, er det på tide at få en af genrens største stjerner til Roskilde Festival. Ud over at dj’e og producere synger og rapper Uniiqu3 også – blandt andet på 2021-ep’en ‘Heartbeats’.\nBonus: Masser af guf i vækstlaget\nBlandt de 68 nye navne hører 26 af dem hjemme i vækstlagsprogrammet. Vores liste ville blive meget lang, hvis vi gav et separat punkt til alle vores vækstlagsfavoritter, men lad os da alligevel fremhæve et par stykker.\nKan du lide velpoleret, men også personlig popmusik, bliver du nødt til at kigge forbi Bathsheba. Fans af en mere underspillet, DIY-tilgang til genren bliver nødt til at kigge forbi Mina Okabe. Og hvis du vil have nogle charmerende 80’er-synths, bør iB101 være en topprioritet.\nDe stærke, poppede melodier er der også nok af hos poprock-supergruppen Senso. Men hvis man foretrækker sine melodier i indie-barokpop-klæder, så kan vi ikke anbefale Eee Gee nok, især ikke efter hendes majestætiske optræden på Spot Festival.\nOg nu hvor vi er ved fede Spot-oplevelser: Der var store smil, godt drillesygt humør og nærmest konstant fart over feltet, da de selverklærede shitpunks i Joe and the Shitboys lukkede festivalen på Radar. På Spot fik vi også fornemme optrædener fra soulsangeren Jeuru og hiphopstjerneskuddet Lamin, som vi ser frem til at se indtage Countdown-scenen.


rigtig god nyhed for os danskere der elsker film det er rart da jeg har brugt det i flere år nu.\nEr det så uden noget som helst med de tumper, at gøre nu Morten ? ikke noget med du har dem med i det ? "håber jeg ikke". Ville også være en skam hvis Filmz skulle gå hen og dø, uanset hvad man siger :)\nDet var dejligt at høre, Morten. Jeg har gruet noget for Filmz fremtid, lige siden nyheden dukkede op på Newz.dk.\nNewz havde dog været død for mig i årevis, så at de stoppede med at skrive nyheder, rørte mig ikke rigtig.\nJeg glæder mig dog til at se Filmz vende tilbage til rødderne. Ikke at jeg synes I trænger til den store overhaling. Men forandring fryder jo, som man siger.\nOg ja, skide være med bannerreklamer. Dem kommer vi os nok over. Men den popup reklame for Stark, som kommer i et vindue, som dækker hele forsiden, er ikke ligefrem fed.\nOg som jeg skrev på FB, så er den helt forfærdelig på mobile platforme, da vinduet bare er sort, og selv krydset mangler, så vinduet slet ikke kan lukkes.\nMen det ser ud som om I holder jeres ord, for er ikke stødt på den, siden I svarede i går :)\n#3 ja hellere Filmx en Newz. Finder nu heller ikke sitet forældet, den er ganske fin. :)\n#2 Det er mig alene.\n#5 var rart :)\n#7 ski 6 år siden\nDet glæder mig, at sitet fortsætter, da det er en daglig fornøjelse at læse filmnyheder og anmeldelser her.\nSå, på forhånd tak.\n#8 Peteryde 6 år siden\nLyder rigtig godt at filmz forsætter. Dette er stedet om film jeg næsten altid kan finde mig enig i andmelderne ah Morten Just kan være lidt ved siden af :) Men det er da glædeligt at jeg stadig kan komme dagligt og få mit film fix !\nVil bruger login blive berørt når du engang skal køre det selv ?\nMorten, god vind.\nFå lavet en like-funktion i forummet. Det ville være en nem måde at generere lidt positiv ånd, uden at man behøver skrive at man er enig.\nHar du noget overblik over, hvor mange aktive brugere, der er tilbage? Og hvis ja, vil du ud med det? Er det de samme tyve personer? I velmagtsdagene var der tusinde skribenter, havde man opfattelsen af.\n#8 Jeg tager fat i pågældende anmelder ;)\nLogin vil i udgangspunktet ikke blive berørt, nej.\n#9 Mange tak. Og tak for forslaget, god idé - det er sat på listen.\nAktive brugere er jo lidt af en svær ting at opgøre. Men vi har aldrig haft så mange registrerede, som vi har nu (her skæpper 5-10 varianter af Doc Doom naturligvis i til fremgangen... ;)). Men jeg er med på, at flere brugere tidligere har været mere aktive end aktuelt. Det er der flere årsager til. Men det er som sagt nr. 1 på fokuslisten.