FAQ om Statens Budgetsystem (SBS)\nAnalysis Plugin til Excel\nI denne FAQ kan du finde en række centrale spørgsmål og tilhørende svar om det nye budgetsystem, der kan give en større viden om for eksempel konkrete fakta, funktionalitet og tidsplan.\nFAQ’en vil løbende blive suppleret og opdateret, så den afspejler aktuel viden og de gennemgående spørgsmål, som vi modtager. Hvis du har yderligere spørgsmål, som du ikke finder svar på her, så kan du skrive til\nBAGGRUND OG GENERELT\nHvad står SBS for?\nSBS er en forkortelse af Statens BudgetSystem. Systemet har tidligere i forløbet været omtalt som Fællesstatsligt Budgetsystem.\nSB forbliver SB, som fremadrettet står for Statens Bevillingssystem.\nHvad er formålet med SBS?\nSystemets primære formål er at understøtte institutionernes budgetlægning og budgetopfølgning herunder finanslovsbudgettering. Derudover vil systemet understøtte ministeriernes konsolideringsarbejde og koncernstyring. Systemet er kravstillet til at understøtte regelsættet i Budgetloven.\nHent cirkulæret om grundbudgetter(pdf)\nLæs budgetloven på retsinformation.dk\nHvad kan SBS?\nSBS digitaliserer arbejdet med at udarbejde det lokale detailbudget og grundbudget, understøtter måneds- og udgiftsopfølgningen med rapportering og afvigelsesforklaringer samt giver et løbende og ajourført overblik over budget og forbrug i forhold til ramme og bevilling for alle bevillingstyper.\nSystemets funktionalitet dækker alle typiske budgetområder som løn, øvrig drift, anlæg og indtægter. Derudover er der en række mere specifikke værktøjer/moduler til budgettering og opfølgning på mere detaljeret lønbudgettering, indtægter, tilskud, gebyrer mv.\nHvem er systemejer?\nModerniseringsstyrelsen er systemejer og har indgået en 8-årig kontrakt med KDM og konsulenthusene itelligence og Vision-Management om etablering og drift af løsningen.\nHvem har bidraget til kravspecifikationen og hvordan afspejler det vores behov?\nDer har forud for udarbejdelsen af kravspecifikationen været gennemført en større workshopforløb med en række statslige institutioner. Dette materiale har sammen med en høringsrunde i 2016 ligget til grund for den endelige kravspecifikation.\nHvem er pilotinstitutionerne?\nPilotinstitutionerne, der vil være de første til at tage systemet i brug og bidrage til udviklingen af generel implementeringsmetode, er:\nStyrelsen for arbejdsmarked og rekruttering, (STAR).\nMiljø- og Fødevareministeriets departement.\nFinansministeriets koncern (ved departementet, Digitaliseringsstyrelsen, Moderniseringsstyrelsen, Statens IT og Statens Administration).\nSBS er et brugerfinansieret administrativt system, der finansieres på samme måde som fx Navision Stat. Moderniseringsstyrelsen vil hvert år i forbindelse med Prisfolderen fastlægge den endelige pris.\nBRUGEN AF SBS\nHvem skal bruge budgetsystemet?\nAlle statsinstitutioner, som efter reglerne i Regnskabsbekendtgørelsen er forpligtigede til at anvende Moderniseringsstyrelsens systemer, skal bruge SBS.\nAlle budgetansvarlige,økonomifunktioner og ledelsen i statslige institutioner, der er involverede i arbejdet med budgetlægning og budgetopfølgning, skal anvende budgetsystemet til både budgetlægning og budgetopfølgning herunder udarbejdelse af budgetforudsætninger og afvigelsesforklaringer.\nDet vil sige, at alle med et økonomiansvar skal oprettes i og anvende budgetsystemet.\nInstitutioner, der har SAP som økonomisystem, skal som minimum anvende SBS til indberetning af grundbudgetter og udgiftsopfølgning.\nFor selvejesektoren vil budgetsystemet være et frivilligt tilbud, som vil kunne implementeres fra medio 2020.\nHvad skal jeg bruge SBS til?\nSBS skal bruges til at lægge budget, godkende budget og til at gennemføre måneds- og udgiftsopfølgningen. Derfor vil du typisk skulle anvende SBS minimum en gang om måneden.\nSBS vil erstatte de excelark og budgetsystemer, som hidtil har været anvendt lokalt i den enkelte institution.\nHvordan får jeg at vide, at jeg skal gøre noget?\nDin lokale økonomifunktion vil i gangsætte de aktiviteter, som du er involveret i. Når processen sættes i gang, vil du modtage en opstartsmail.\nDerudover har du altid adgang til dine egne data og vil løbende kunne arbejde med egne data, trække rapporter mv. Fx kan du løbende følge med i forbruget på dit budget.\nHvem bestemmer mine roller og rettigheder?\nSBS sættes op til dig med de roller og rettigheder, som den enkelte koncern/institution ønsker.\nHvad betyder SBS for udgiftsopfølgningen?\nDatagrundlaget for måneds- og udgiftsopfølgningen vil fremoverblive skabt via SBS.\nSBS understøtter processen ved, at talgrundlaget let kan indlæses fra SBS til SKS og ved, at afvigelsesforklaringerne ligger i systemet.\nUdgiftsopfølgning og grundbudget vil fortsat skulle indlæses i SKS via en fil. Der skal stadig udarbejdes et selvstændigt notat i forbindelse med udgiftsopfølgningen.\nHvordan understøtter SBS koncernstyringen på et ministerområde?\nSBS muliggør en konsolidering af budgetterne inden for de enkelte ministerområder.\nDerudover vil der via systemet være en mulighed for tværgående rapportering, hvor der for hele ministerområdet foretages en opfølgning på udvalgte tværgående aktiviteter, såfremt registreringsrammen på ministerområdet muliggør dette.\nDet samlede datagrundlag vil ligeledes lette arbejdet med budgetopfølgningen.\nHvordan skal jeg lære at bruge et SAP-baseret system?\nSom en del af implementeringen vil du blive undervist, og der vil blive stillet forskellige undervisningsmuligheder til rådighed til såvel budgetansvarlige, økonomimedarbejdere og lokale administratorer (superbrugere).\nBrugergrænsefladen i SBS er excel, som vil være relativ genkendelig for ledere og økonomifunktioner. Derudover kan SBS tilgås via en mere simpel webgrænseflade med begrænset funktionalitet.\nDer vil være funktionalitet i grænsefladen, så du kan få vist de konkrete inputskemaer eller rapporter tilpasset dine behov.\nSkal vi anvende SBS, når vi har SAP som regnskabssystem?\nSAP institutionernes myndighedsopgaver i form af indberetning af grundbudgetter og udgiftsopfølgning skal ske via SBS. Anvendelsen af de enkelte budgetprodukter (som løn, drift, anlæg) vil være frivilligt for disse fem institutioner.\nSkal selvejesektoren bruge systemet?\nFor selvejesektoren vil SBS være et frivilligt tilbud, som vil kunne implementeres fra medio 2020.\nHvornår skal systemet implementeres i min institution?\nDet er endnu ikke endelig fastlagt, hvornår den enkelte institution skal have systemet implementeret. På baggrund af en ministerierunde omkring årsskiftet 2017/2018 vil der i løbet af foråret 2018 blive udmeldt en masterplan for, hvilke institutioner der forventes at skulle implementeres hvornår i den generelle udrulning (fra primo 2019 til foråret 2020).\nHvordan kommer jeg på systemet?\nDu vil få adgang til SBS, når systemet er implementeret i din institution. Det vil for de statslige institutioner sige i løbet af 2019-2020. Hvis du er ansat i en selvejeinstitution, vil I kunne få SBS implementeret fra medio 2020.\nHvor kan jeg få rådgivning og hjælp?\nEr du budgetansvarlig, vil din økonomifunktion være din lokale superbruger og supportfunktion.\nEr du superbruger i en institution, vil du kunne henvende dig systemsupporten hos Statens Administration.\nFå mere information på siden om Fællesstatsligt Budgetsystem\nHvem skal involveres i implementeringsforløbet?\nImplementeringsforløbet vil i høj grad involvere økonomifunktionen, de budgetansvarlige og topledelsen. Derudover bør eventuelle lokale it- og dataspecialister orienteres om og eventuelt involveres i opsætnings- og implementeringsarbejdet.\nHvad skal der ske med det budgetsystem, vi har i dag?\nSBS vil erstatte de budgetsystemer, som nogle institutioner har i dag og erstatte de nuværende lokale excelark, der er det mest udbredte budgetteringsværktøj i dag.\nHvad betyder SBS for vores registreringsrammer?\nRegistreringsrammen er den infrastruktur, som anvendes til at holde styr på og skabe overblik over institutionens data. I praksis bør registreringsrammen derfor afspejle både institutionens faktiske styringsbehov og til dels rolle- og ansvarsfordelingen.\nDet fællesstatslige budgetsystem (SBS) er et standardsystem, der skal understøtte de statslige institutioners budget- og opfølgningsprocesser under hensyntagen til de lokale forskelligheder, bl.a. i opsætning af de enkelte registreringsrammer. Registreringsrammen i budgetsystemet vil indeholde obligatoriske dimensioner, faste dimensioner og øvrige lokale dimensioner. Der vil kunne budgetteres på hele registreringsrammen i den enkelte institution, herunder eventuelle institutionsspecifikke dimensioner.\nDe obligatoriske dimensioner i budgetsystemet, er de dimensioner, der allerede er obligatoriske at anvende i regnskabsregistreringen, dvs. FL-formål, delregnskab og finanskonto.\nMed hensyn til de faste dimensioner, er der i opbygningen af systemet, for at kunne håndtere de forskelligheder der eksisterer i de enkelte institutioners registreringsrammer, etableret tre dimensioner, der bruges som standard styringsfacetter i en række af systemets funktionaliteter. De faste dimensioner bevirker, at der via systemet nemt kan foretages konsolidering, tilbydes standardrapporter og oprettes en standardmodel for brugerstyring. Institutionens lokale dimensioner for budgetansvar og aktiviteter skal mappes til de tre faste dimensioner.\nDe øvrige lokale dimensioner, er de dimensioner, der anvendes i den enkelte institution foruden de obligatoriske og de dimensioner, der er mappet til de faste dimensioner. Der kan anvendes op til seks lokale dimensioner i budgetsystemet.\nHent vejledningen om den sammenhængende registreringsramme.\nDen enkelte budgetansvarlige har adgang til egne data. Hvis du fx er kontorchef, har du kun adgang til dit eget kontorbudget. Når du har godkendt dit budget eller udgiftsopfølgning, frigives data til næste godkendelsestrin i din organisation fx en afdelingschef/vicedirektør samt til den lokale økonomifunktion.\nSamme proces gælder fra vicedirektører til direktør, fra institution til departement samt fra ressortdepartement til Finansministeriet.\nØkonomifunktionen vil have særlig udvidet adgang.\nDen konkrete opsætning vil afhænge af institutionens organisering og bemyndigelser, der er udgangspunktet for roller og rettigheder i SBS.\nPåvirker systemet vores årshjul for budgettering?\nSBS vil understøtte de nuværende budgetteringsprocesser som fx udarbejdelse af lokale budgetterer samt finanslovsbidrag, grundbudget, udgiftsopfølgning og månedsopfølgningen.\nDer vil i løbet af 2018 blive udgivet et inspirationsmateriale til det ”ideelle” årshjul for institutionen. I materialet vil der blive taget udgangspunkt i institutionernes nuværende årshjul, og bedst praksis vil blive beskrevet. Fx at det er en fordel, at have en strategi før et budget bliver vedtaget.\nSBS vil eksempelvis understøtte, at man i strategiprocessen kan arbejde med forskellige økonomiske scenarier. Arbejdet med de lokale detaljerede budgetter kan kobles til det samlede finanslovsarbejde (fx mulighed for at se lokale budgetter i forhold til samlet ramme), og flerårige konsekvenser kan medregnes, nye aktiviteter kan lægges ind etc.\nDer vil i løbet af 2018 blive udgivet et inspirationsmateriale om budgettering og årshjul.\nHvilken teknologi bygger systemet på?\nBudgetsystemet bygger på en standard SAP BPC teknologi, hvor data samles i en SAP HANA platform.\nHvor sikkert er systemet?\nSystemet er kravstillet til at leve op til alle gældende og kommende krav i forhold til ISO 27001 standarder, GDPR (den nye Persondataforordning) mv. Systemet vil blive revideret og risikovurderet som en integreret del af Moderniseringsstyrelsen administrative systemer.\nHvad er snittet til de øvrige fællesstatslige systemer?\nSBS er integreret med de øvrige fællesstatslige administrative systemer som SKS, Navision Stat, og LDV.\nHvad er snittet til vores lokale fagsystemer?\nSBS vil stille en generisk integrationsgrænseflade til rådighed. Den enkelte institution kan således selv udvikle integration til lokale fagsystemer for så vidt angår økonomi- og forbrugsdata.\nSBS vil ikke kunne erstatte deciderede sagsbehandlingssystemer som fx tilskudsadministration eller projektporteføljestyring. Dog vil SBS give mulighed for at etablere integrationsflade i forhold til økonomidataudveksling.\nDer er forskellige kanaler og muligheder for yderligere informationer.\nSBS har egen sektion på Moderniseringsstyrelsens hjemmeside, der indeholder information om bl.a. funktionalitet, implementering og bedre budgettering (link til de relevante faner)\nDu kan tilmelde dig ”Projektnyt om budgetsystemet” (link), der løbende vil udsende seneste nyt om status, kommende aktiviteter og hvor der eksempelvis vil blive inviteret til informationsmøder om systemet o.l. (følg med på hjemmesiden)\nI løbet af 2019 vil der blive inviteret til en række informationsmøder om SBS (følg med på hjemmesiden)\nHjemmesiden vil løbende blive opdateret med relevante vejledninger og materialer, fx en værktøjskasse til forbedrende aktiviteter i pre-implementeringsfasen og konkrete vejledninger om systemer. Disse produkter vil løbende blive konkretiseret efterhånden, som systemet bliver tilgængeligt, og vi supplerer materialerne ud fra erfaringerne med pilotimplementeringen mv.\nHvis du har yderligere spørgsmål kan du kontakte ; og vi vil vende tilbage til dig.\nDer vil ca. tre måneder før, I skal have systemet implementeret, blive afholdt et informationsmøde, der giver et overblik over aktiviteterne i implementeringsforløbet. Derudover vil der forud for og under jeres implementering i din institution blev stillet en dedikeret projektleder fra Moderniseringsstyrelsen til rådighed, som I vil kunne trække på.\nHar du mere styringsmæssige spørgsmål til fx registreringsrammer, aktivitetsbudgettering, omkostningsfordelingsmodeller mv. kan du kontakte ministeriets kontaktansvarlige i Moderniseringsstyrelsen.


Rosensgade 28, 8300 Odder\nAFSKRIVNINGSBERETTIGET INVESTERINGSEJENDOM MED UDVIKLINGSPOTENTIALE\nGod investeringsejendom med udviklingspotentiale velbeliggende midt på gågaden i Odder.\nEjendommen indeholder p.t. et butikslejemål på 593 m², der er udlejet, en bolig på ca. 160 m², der er helt nyistandsat, ca.10 m² kontor (til købers disposition), 80 m² uudnyttet tagetage, 49 m² kælder (til købers disposition) samt 28 m² udhus. Det samlede etageareal udgør 920 m².\nButikken er udlejet pr. 1. maj 2017 til Normal A/S. Lejemålet omfatter i alt 593 m² fordelt med 340 m² butik og 253 m² lager og personalefaciliteter. I forbindelse med denne udlejning er der lavet facaderenovering, bl.a. med ny beklædning, fjernelse af baldakin og etablering af automatiske butiksdøre. På bagsiden er der udskiftet vinduer i lager i stuen og på 1. sal. Endvidere er butikken renoveret indvendigt.\nBoligen på 1. sal, der er en 6 værelses lejlighed, er nyistandsat med nyt badeværelse, nyt køkken, afhøvlede gulvene og nymalet overalt. Endvidere er vinduer i køkken udskiftet.\nPå 1. salen forefindes et ledigt kontor/værelse på ca. 10 m² i forbindelse med trappeopgangen, der ligeledes er til købers disposition.\nDer er separate vandmålere og bimålere tll el til begge lejemål. Boligen opvarmes ved fjernvarme. Erhvervslejemålet opvarmes gennem A-C anlægget samt elradiator i kontor og pauserum.\nHovedbygningen fremstår med ydermure af røde mursten samt eternittag.\nGrundarealet udgør 986 m². Bag ejendommen forefindes et asfalteret gårdrum samt en lille have. Der er tilkørsel via Å-parkeringen, hvor der også er gode parkeringsmuligheder.\nMed hensyn til byggemuligheder henvises til afsnittet om planforhold.


Medarbejderne tier af frygt for at blive fyret - Leder IDAG\nEn ny undersøgelsen viser, at niveauet af selvcensur er højere blandt de ansatte under FOA området end det er blandt andre professioner - og frygten er størst blandt de privatansatte.\n- Vores medlemmer er i særligt grad under pres fra nedskæringer og smarte management-systemer. Frygten for at miste sit arbejde er med til at lukke munden på folk, forklarer formand for FOA, Dennis Kristensen, som nu efterlyser lovgivning på området.\nFor nyligt viste en undersøgelse af magistrenes ytringsfrihed at kun omkring hver femte svarede, at de havde holdt kritik tilbage pga. frygt for negative repressalier.\nMen hos FOA-medlemmerne gælder det at mere end hver tredje af de privatansatte og mere end hver fjerde af de offentligt ansatte.\nPrivatansatte tier mest\nDen nye undersøgelse fra RUC, der er udarbejdet af lektor Rasmus Willig og lektor Anders Ejrnæs, viser også, at der er en forskel mellem privat- og offentligt ansattes oplevelse af jobsikkerhed.\nEn større andel af de ansatte i den private ældrepleje er bekymret for at miste deres job og det betyder, at de også er tilbageholdende med at kritisere deres arbejdsplads internt.\nLov for private virksomheder\nUndersøgelsen viser, at 38,9 procent af de privatansatte og 25,7 procent af de offentligt ansatte i hjemmeplejen, har holdt kritik af deres arbejdsplads tilbage pga. frygt for negative konsekvenser.\nDe offentligt ansattes adgang til at fortælle offentligheden om forholdene i den offentlige sektor er afgørende for gennemsigtigheden i den offentlige forvaltning og dermed i det offentliges levering af velfærds- og serviceydelser, mener forbundsformanden.\n- Hvis ikke de offentlige ansatte tør gøre omverdenen opmærksom på ressourcemangel og svigt, hvis de ikke tør sige fra, når de oplever at forholdene ikke er i orden, hvem skal så råbe vagt i gevær når systemet svigter? De offentligt ansattes ytringsfrihed er med til at sikre at den enkelte borger får en ordentlig hjælp og service, lyder det fra Dennis Kristensen.


Diinglisar - Nusseklud - Kanin → Køb billigt her - Gucca.dk\nDenne nusseklud produceret af Diinglisar er formet som en kanin og er utroligt blød og dejlig. Den vil hurtigt blive barnets favorit og vil være den perfekte følgesvend for dit barn både som... Læs mere.\nDenne nusseklud produceret af Diinglisar er formet som en kanin og er utroligt blød og dejlig. Den vil hurtigt blive barnets favorit og vil være den perfekte følgesvend for dit barn både som legekammerat og naturligvis som beroligende ven ved sengetid.\nNår man handler online er sikkerhed uhyre vigtig, og det er naturligvis noget, Gucca vægter højt. NETS har godkendt vores betalingsløsning, og det fungerer som den overvejende garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er det at købe og betale hos os 100% sikkert.\nNår vi skriver 30 dages fuld returret, så er det naturligvis på alle vores produkter. Kort sagt, skulle du fortryde købet, kan du returnere din vare tilbage til os, og herefter vil vi sørge for, at dine penge bliver refunderet. Vi er selvfølgelig altid klar med svar og rådgivning, såfremt du måtte ønske at sende dit produkt tilbage.\nVi ønsker ikke at lade dig vente i alt for lang tid på din vare, og vi har derfor fokus på at sikre den hurtigste levering. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste som kan forlænge leveringen, er, hvis varen ikke er på lager. Du kan se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Spørgsmål til lagerstatus og/eller leveringstid? Så hold dig ikke tilbage med at tage fat i os.\nHos Gucca.dk har du flere forskellige betalingsmuligheder at vælge imellem. Du vælger bare den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Det er den samme høje sikkerhedsstandard, uanset hvilken betalingsmetode du vælger. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Husk på, at kreditkort har den fordel, at det først er på afsendelsesdagen, at pengene trækkes fra din konto.\nHvis du undervejs på Gucca.dk møder udfordringer eller har spørgsmål, ringer eller skriver du naturligvis bare til os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne på hverdage imellem kl. 10-15, og vi er klar på e-mailen eller ved telefonen til at yde dig kvalificeret hjælp med et smil på læben og i godt humør.\nHandler du hos os, har du mulighed for at tracke din ordre, fra den sendes fra vores lager, og til den er dig i hænde. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at gå ind på din personlige ordreside. På ordresiden kan du følge med i, hvornår din pakke er blevet afsendt. Du vil også modtage en e-mail med leveringsinformation i samme øjeblik, vi afsender dine produkter.\nDin anmeldelse af Diinglisar - Nusseklud - Kanin\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_babylegetøj path__forside path__legetøj path__babylegetøj path__sutteklude path__babylegetøj path__sutteklude path__teddykompaniet path__diinglisarnussekludkanin


Fremtidens Firskovvej | Lyngby Taarbæk Kommune\nForside Erhverv Vidensby og erhvervsudvikling\nLyngby-Taarbæk Kommune vil udvikle erhvervsområdet ved Firskovvej og Nørgaardsvej til et attraktivt og moderne byområde. Følg med i trafik- og vejprojekter, lokalplaner, events, etc. her på siden.\nDer har gennem en længere periode været et ønske om at udvikle erhvervsområdet ved Firskovvej. Intentionen er, at området over tid skal udvikles med en blanding af boliger, virksomheder og større butikker.\nOmrådet ligger tæt på stationen og bymidten og rummer stort potentiale for udvikling og fornyelse. I dag huser området kontorer, en medieskole, tømmerhandel, bilforhandlere, genbrugsplads og driftsplads.\nDen fremtidige udvikling af området omfatter en forlængelse af Firskovvej til Jægersborgvej, og at der opføres et nyt moderne byggecenter. Derudover vil den fremtidige planlægning ske på baggrund af en udviklings- og helhedsplan, som udarbejdes i dialog med grundejerne.\nVia nedenstående links kan du følge med i, hvad der sker i området lige nu, ligesom du kan følge med i planprocessen omkring f.eks. lokalplaner og kommuneplantillæg.\nVisualisering, der viser tilslutning til den eksisterende Firskovvej, her set mod syd og Jægersborgvej.\nHer kan du følge med i, hvilke planer der er for at forbedre de trafikale forhold.\nVisualisering, der viser det nye byggecenter på Firskovvej.\nFølg med i udviklingen af det nye moderne byggecenter på Johannes Fogs ejendomme på Firskovvej 14-20 samt Nørgaardsvej 40.\nLuftfoto af Firskovvej-området med projekterne indtegnet.\nHer kan du følge arbejdet med udviklings- og helhedsplanen for Firskovvej.\nVisualisering, der viser en genåbnet Fæstningskanal ved Lyngby Storcenter.\nDet historiske forsvarsværk bliver genåbnet. Genåbningen af Fæstningskanalen er samtidig et af de store klimatilpasningsprojekt i regionen. Følg med i projektet her.\nHøringer og dialog\nBorgerne inddrages i udviklingen af Firskovvej-området. Du kan følge dialogen her.\nSiden er sidst opdateret den 20.09.2018


Hjælp til fælge og dæk - Saab Klub Danmark\nHjælp til fælge og dæk\n10. nov 2018, 08:15\nTusind tak for hjælp før vores bilkøb. Det blev - selvfølgelig - en Saab, 9-3 2.0 Hirsch aut. fra 2008 (dog først solgt 2010).\nDet er dog ikke blot vores første Saab, men også vores første bil. Der er sommerdæk på bilen, og jeg skal derfor have fat på nogle vinterdæk.\nEfter at have brugt timer, er jeg blevet mere forvirret end før.\nNuværende fælge er 7,5x18” 10 spoke Saab-fælge med 225/45 1516 dæk.\nMit spørgsmål er så, hvilke fælge og hvilke dæk kan jeg bruge som vinterhjul?\nKan jeg købe et sæt 14 spoke 6,5x16” fælge hos Saabparts og så få sat nogle dæk på - og i givet fald hvilke dæk?\nJeg har også set nogle brugte fælge med hjul. Kan jeg bruge dem?\nhttps://www.dba.dk/alufaelge-15-195--60 ... re_listing\nJeg er forvirret over, at der mange steder står, man ikke lave for store skift i størrelse. Kan simpelthen ikke hitte ud af det.\nDet skal siges, at jeg ikke skal bruge bilen dagligt i vinterperioden, så den skal ikke køre i salthelvede.\nTusind tak for jeres hjælp!\nRe: Hjælp til fælge og dæk\n10. nov 2018, 09:23\nHvis du har brugsforvirringen til bilen, så står alle oplysninger om dæk og fælgstørrelse der.\nDet er de anbefalede størrelser af fabrikken.\nStørrelsen på dækket er givet af fælgstørrelsen, og omkredsen på dækket, omkredsen må variere 5%, som jeg husker det.\nHvis du ikke har brugsforvirringen, så er der lidt oplysninger her.\nHvis du kigger efter brugte hjul, så skal de passe på en Saab 9-3 fra 2003 og frem.\nMen her skal man være opmærksom på dato mærkningen af dækket, og ikke købe over 3 år gamle vinterdæk.\nMit bud ville være et 16" tommer hjul, for det bedste kompromis.\n10. nov 2018, 13:38\nHvis du mangler brugerhåndbog, er her et link til den på engelsk:\nhttp://www.vintagesaabmanuals.org/moder ... nuals.html\nLæg mærke til, at den er beregnet til det nordamerikanske marked, og mindre afvigelser ( især i udstyr) kan forekomme\nHer er link til typegodkendelse:\nhttp://www.fstyr.dk/DA/Krav-til-koretoj ... delse.aspx\nHvis du ser, er din model ikke typegodkendt til 15 tommer fælge, men til 16, 17 og 18 tommer.\nJeg vil anbefale dig at købe nogle 16 tommers fælge, og montere 205/55x16 GoodYear Ultragrip. ( 215/55x 16 er også en mulighed, de er noget billigere, men også marginalt bredere, hvilket ikke er en fordel til vinterkørsel.)\nJeg har tidligere kørt med Continental, men er nu mere tilfreds med GoodYear Ultragrip på min 9-3 MY 06. De støjer mindre, er en smule mere komfortable og kører tilsyneladende lidt længere på literen end Conti uden at man mister sikkerhed.\nVær opmærksom på, at valg af dæk, og motorolie, er de to emner, der her på forum starter de kraftigste meningsudvekslinger. Folk er bare ikke enige\nHeld og lykke med valget, De biler køre bare dejligt, også på vinterdæk\nTilmeldt: 19. mar 2016, 15:42\n10. nov 2018, 15:02\nTilykke med den nye bil\nAng dato mærkning så står den på siden af dækket 3817 = uge 38 2017\n10. nov 2018, 15:05\nHelt enig med Morten og Mick. Skal der lidt fakta til støtte i "religionskrigen", har FDM (ADAC?) testet identisk dæktype (Dunlop Winter Sport 5) i fem forskellige størrelser (fra 195/65-15H til 225/40-18V), og konklusionen er: Jo mindre jo bedre.\nJeg foretrækker selv 195/65-15T til min egen 9K, da den er godkendt til den størrelse. Man skal bare huske et mærkat ved speedometeret med max. hastighed for dækket, hvis man skal til Tyskland (også en god ide i DK, hvis man er glemsom, og kan finde på at køre over 190 km/t...). Jeg prioriterer egenskaberne i regn og sjap, hvor forskellen er størst (og is, men her er der ingen forskel på størrelserne).\n10. nov 2018, 16:48\nEr der noget til hinder for at sætte vinterdæk på 17” fælge? Det er jo også muligt at få fx Ultragrip til 17”.\nJeg har instruktionsbogen, men var usikker på, om man blot kan skifte mellem 16”, 17” og 18” uden at det ændrer speedometer mv. Jeg forstår lidt på jer, at jeg sagtens kan skifte blot jeg holder mig til anbefalingerne i instruktionsbogen. Eller har jeg misforstået?\n10. nov 2018, 17:18\nDu kan sagtens skifte imellem de anbefalede størrelser, uden problemer.\n17" vinterhjul, intet problem, måske prisen, og indtil du rammer noget sne,\nSne har desværre en tendens til at skjule huller i vejen, kantsten og lignende.\nHvilket gør 17" hjul meget udsatte for skader.\nStyreindput, det lavere profil giver er underordnet nå det først er glat.\nSå det kan være en af grundene til at vælge den mindste diameter fælg der passer på bilen.\nHvis jeg ikke havde opgraderet mine bremser, så havde min rullet rundt på 15", men forbremserne betinger en 16" fælg.\n10. nov 2018, 21:18\nDu skal nok blive glad for din SAAB.\nSpeedometret har forskellige grader af misvisning alt efter, hvilken fælgdiameter og hvilken dækdimension, du monterer på dem.\nTech2 instrumentet kan finjustere speedometret til at vis nøjagtig hastighed med netop din fælg- og dækdimention.\n10. nov 2018, 22:26\nSå kom jeg hjem, så jeg kunne tjekke instruktionsbogen.\nNår jeg slår op under 2.0 Turbo, så anbefaler Saab blot fire fælge:\n215/55 R16 93 Q\n225/45 R17 94 Q RF/XL\nSå reelt anbefaler Saab blot to-tre slags vinterhjul:\n16" alu med 215/55\nTo forskellige 17" med 225/45.\nJeg kan dog se, at de "tillader" en del flere kombinationer, så ovenstående er blot deres anbefalinger.\nTak for jeres input - meget brugbart\nTilmeldt: 17. okt 2016, 01:12\n10. nov 2018, 23:33\n10. nov 2018, 23:59\nHvis du gerne vil have alu-vinterfælge, lyder dit forslag om 6½x16 fra SAABparts fornuftigt. 215/55-16 er for brede efter min smag (men det er jo din, der skal afgøre det). Mon ikke 205/60-16 har ca. samme omkreds? Jeg ville gå efter et lidt smallere dæk med en lidt højere profil, hvor omkredsen svarer til sommerhjulene. Så overholder du kravene, og slipper for omjustering med Tech 2 ved skift (eller upræcis speedometer- og kilometertællervisning).\nHeld og lykke med det -og i øvrigt tillykke med bilen og velkommen .\n11. nov 2018, 03:20\nTillykke med den nye vogn, den skal i nok blive glad for.\nMht. vinterdæk så køb "små " fælge med høj profil.\nDvs. 16" til din vogn.\nDet kan godt være man planlægger at undgå sne men over tid ænders betingelser.\nSå et sæt Saab alu. 16" er nok optimalt.\nMht. til dæk der har jeg prøvet mange typer.\nHar bedst erfaringer med med Mitchelin X (4)\nHar lige skiftet på vores pendler bil. De havde kørt 85000 km og blev 4 år. Kunne nok tage 15kkm mere , men fruen havde været for mange gange på kantstenen så de var lidt skæve.\nMits og dunlop er markeds mest støjsvage dæk og klarer sig godt i regn.


Borgerløn i Danmark – status og udfordringer i 2017\nLæs artiklen på engelsk.\nAf Erik Christensen. Erik Christensen har for nylig udgivet bogen På Vej til Borgerløn, på forlaget Hovedland.\nDisposition for statusrapporten:\nFor at forstå nutiden må man altid vide noget om fortiden. Derfor et kort rids af borgerlønnens historie i Danmark.\nDernæst en orientering om Borgerlønsbevægelsen, BIEN Danmark og den aktuelle borgerlønsdebat.\nHvorfor kom borgerløn igen på den politiske dagsorden i Danmark 2016? Et vindue åbnede sig på baggrund af, at den danske velfærdsstat havde ændret sig til en konkurrencestat.\nHvis borgerlønsideen i fremtiden skal vinde tilslutning i fagbevægelsen og blandt venstrefløjspartier må den forbindes med en ny form for økonomisk demokrati.\nI sammenhæng hermed må der formuleres en borgerlønsfortælling i forlængelse af ”den danske model og utopi”.\nBorgerlønnens historie i Danmark\nBorgerlønsbevægelsen blev dannet i år 2000 og internationalt anerkendt som del af BIEN (Basic Income Earth Network) i 2004.\nMen ideen om basic income (borgerløn) har en længere historie i Danmark.\nSelve begrebet og idéen om borgerløn blev lanceret med bogen ”Oprør fra midten”, der var skrevet af Niels I. Meyer, Kristen Helveg Petersen og Villy Sørensen og udkom i 1978. Borgerløn har siden været på den officielle politiske dagsorden i Danmark fire gange. Første gang var i begyndelsen af 1980’erne, anden gang i begyndelsen af 1990’erne, tredje gang i valgkampen 2005 og så igen i fra 2016.\nI ”Oprør fra midten” argumenterede man for, at ingen skulle være tvunget til at påtage sig et arbejde, da enhver har ret til at bestemme over sig selv, samt at en fleksibel arbejdstid og ligestilling af arbejde i og uden for hjemmet var central.\nBogen fik så stor succes (blev i løbet af nogle år solgt i over 100.000 eksemplarer), at forfatterne besluttede at danne en ny græsrodsbevægelse, ”Midteroprøret”, der først i 1980’erne arrangerede møder og udgav en bog om netop dette spørgsmål: ”Borgerløn og beskæftigelse”, 1984.\nBorgerløn kom derved på den politiske dagsorden. Konkret viste det sig ved, at nogle fremtrædende politikere i både Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Socialdemokratiet udtrykte interesse og sympati for idéen. Men i slutningen af 1980’erne tabte ”Midteroprøret” pusten, og borgerlønsspørgsmålet gled langsomt ud af den politiske dagsorden.\nI begyndelsen af 1990’erne bevægede Danmark sig ind på et borgerlønslignende spor i arbejdsmarkedspolitikken ved indførelsen af en række orlovsordninger, specielt en sabbatsorlov, samtidig med en relativ stor interesse for borgerløn i flere politiske partier. Et vindue havde åbnet sig for et paradigmeskift i retning af borgerløn.\nIdeen kom på den politiske dagsorden i perioden 1992-94. Tanken blev nu rejst af nye aktører. Det var de ”udstødte”, outsiderne i det arbejdsmarkedspolitiske system (både i fagbevægelsen og blandt arbejdsgiverne), tidsskriftet SALT, samt medlemmer i flere politiske partier (Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Kristeligt Folkeparti, Venstre og Enhedslisten).\nI efteråret 1993 blev borgerlønsspørgsmålet i særlig høj grad profileret. Det startede i september på Det Radikale Venstres landsmøde, hvor et flertal på landsmødet gik ind for borgerløn, imod partiledelsens advarsler. Det vakte opsigt, at et nyt regeringsparti vedtog en sådan udtalelse, og den daværende økonomiminister Marianne Jelved beroligede da også hurtigt pressen med, at vi ikke havde råd til borgerløn, og at folketingsgruppen ikke ville fremsætte et sådant forslag.\nMidt i december toppede debatten i offentligheden, efter at Økonomiministeriet havde udsendt deres økonomiske oversigt, hvor man havde lavet beregninger på forskellige borgerlønsmodeller, der viste, at borgerløn var helt urealistisk, fordi det ville give skatteprocenter på omkring 100 %. Det medførte straks, at samtlige dagblade i ledere de følgende dage erklærede borgerlønsidéen for totalt urealistisk og død.\nEmbedsmændene begik imidlertid med deres modelberegninger en række elementære analysefejl. Det var et klart eksempel på manipulation, udarbejdet således, at resultatet passede ind i ministerens borgerlønskritiske dagsorden.\nEfter 1995, da arbejdsløsheden (ca. 12 %) begyndte at falde, forsvandt borgerløn ud af den politiske dagsorden. Med den neoliberale globaliserings gennembrud i den vestlige verden fra midten af 1990’erne blev alle håb og drømme om borgerlønseksperimenter dræbt.\nBorgerlønsbevægelsen, BIEN Danmark og borgerlønsdebatten i Danmark\nBorgerlønsbevægelsen, BIEN Danmark, har altid været en tværpolitisk bevægelse. Medlemmerne i bevægelsens første bestyrelse spændte meget vidt. Der var en repræsentant, som var erklæret liberal (medlem af det danske parti Venstre), og repræsentanter, som var erklærede socialister (medlemmer af Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti) samt melemmer som hældede imod det danske Socialdemokrati og midterpartiet Det radikale Venstre. I dag er der i bestyrelsen medlemmer af partiet Alternativet, De Nye Grønne, Klimademokraterne og Enhedslisten samt nogle uden partitilknytning.\nPrincippet om at Borgerlønsbevægelsen er tværpolitisk har fungeret godt og har betydet at vi igennem årene har haft nogle gode konstruktive diskussioner i bestyrelsen og har fået et bredt kontaktnetværk. En konsekvens af det tværpolitiske grundlag har samtidig været, at foreningen aldrig har anbefalet en bestemt økonomisk model for en basisindkomst, men at medlemmer i bestyrelsen har stået bag udformningen af forskellige modeller, som løbende har været præsenteret på vores hjemmeside.\nI Sverige har man ingen national forening for basic income (på svensk medborgarlön), men flere stærke lokale foreninger. I Danmark (som er et mindre land) har vi en stærk national forening og endnu kun nogle svage tilløb til at danne lokale foreninger.\nBIEN Danmark er en lille græsrodsforening med kun ca. 150 medlemmer, der betaler 200 kr. (ca. 27 Euro) om året i kontingent. Bestyrelsen i BIEN Danmark arbejder på den måde, at vi afholder en årlig generalforsamling og derudover som regel to fysiske møder hvoraf et sker i forbindelse med et foredrag eller debat om borgerløn. Derudover afholder bestyrelsen et Google hangout-møde hver måned (1 ½ time), hvor løbende debatindlæg og initiativer bliver diskuteret. Derudover udsender vi 4-5 nyhedsbreve til vores medlemmer hvert år. De sidste 5 år har foreningen deltaget i det store politiske folkemøde i Danmark, Folkemødet på øen Bornholm, hvor foreningen i et telt har arrangeret debatter om borgerløn med repræsentanter fra forskellige folkelige bevægelser og politiske partier.\nI perioden 2000-2008 var der meget lidt offentlig debat om borgerløn undtagen omkring folketingsvalget i 2005, hvor et nyt opstillingsberettiget parti, Minoritetspartiet, der især forsøgte at henvende sig til flygtninge og indvandrere havde borgerløn på deres program. Når borgerløn blev nævnt, blev det som regel brugt som et negativt skældsord. Det var en hippie-ide fra 1970’erne eller udtryk for kommunisme.\nI Borgerlønsbevægelsen diskuterede vi igennem længere tid, hvorledes vi skulle tackle denne situation. For at undgå denne stigmatisering var et forslag, at vi i stedet for at bruge begrebet borgerløn, burde bruge ordet basisindkomst (den direkte danske oversættelse af basic income) i tråd med, at man internationalt bruger ordet basic income. Efter lange diskussioner blev vi enige om ikke at gå væk fra brugen af begrebet borgerløn selvom det på det tidspunkt især blev brugt negativt, men at vi fremover ville bruge borgerløn og basisindkomst synonymt og at vi, selvom vi i 2004 kom til at hedde BIEN Danmark, samtidig ville fastholde at vi hed Borgerlønsbevægelsen.\nBorgerløn kom igen på den politiske dagsorden i 2016, og nu blev begrebet brugt positivt. Det startede kort efter nytåret 2016 med en stor artikel i dagbladet Information med titlen ”Tiden er moden for borgerløn” – http://www.information.dk/556871 Den blev i løbet af kort tid delt over 10.000 gange og indkasserede over 100 kommentarer. Det er meget sjældent, at en artikel i Information gør det. Det bevirkede, at Information besluttede at arrangere et debatarrangement den 9. februar: ”Borgerløn – utopi eller nødvendighed?”, hvor blandt andet den engelske arbejdsmarkedsforsker og borgerlønsteoretiker Guy Standing deltog. Siden blev debatten fortsat i forskellige udsendelser i Danmark Radio. Hvor Borgerlønsbevægelsen, BIEN Danmark før var blevet fortiet og ignoreret, kom der nu henvendelser fra aviser og andre medier om interviews og artikler.\nVi fandt ud af, at mange slet ikke kendte ordet basisindkomst, men ofte sagde: Nå… mener I borgerløn? Det har nemlig en meget stor del af den danske befolkning hørt om på et eller andet tidspunkt. Det viste klart, at begrebet borgerløn er det rodfæstede folkelige begreb, som det er værd at bevare, og at det nye begreb basisindkomst kun kendes af få og især yngre mennesker.\nDen største begivenhed for BIEN Danmark i 2016 var en nordisk UBI-konference (UBI er forkortelse for “Universal Basic Income”), som vi i samarbejde med partiet Alternativet afholdt i Fællesalen på Christiansborg (det danske parlament) den 22-23. september. Her kom repræsentanter fra alle de nordiske lande, England, Holland, Belgien, Frankrig, Tyskland og USA, hvor man diskuterede UBI pilotprojekter i forskellige dele af verden, og hvor en række ledende repræsentanter fra BIEN deltog, bl.a. Louise Haagh, Guy Standing og Karl Widerquist.\nDet nye parti Alternativet kom overraskende for de fleste i Folketinget i juni 2015, bl.a. med et krav om ”kontanthjælp uden modkrav”, som det hed i partiprogrammet, altså uden krav am aktivering eller deltagelse i f.eks. nyttejob.\nUBI konferencen betød en intensivering af det nordiske arbejde og at Alternativet for alvor begyndte af arbejde videre med borgerlønstanken. Det næste halve år udarbejdede en gruppe inden for partiet et udkast til en principiel borgerlønspolitik, som blev vedtaget på Alternativets landmøde i maj 2017. I det næste år vil partiet så tage stilling til hvorledes man mere konkret skal arbejde videre med borgerlønstanken og hvorledes man skal udforme en konkret økonomisk model.\nI foråret 2017 skete der yderligere det spændende at en fremtrædende erhvervsmand og tidligere bankstifter (af Saxo bank), Lars Seier Christensen i presse og fjernsyn proklamerede at han mente at borgerløn blev en økonomisk nødvendighed set i relation til den fremtidige automatiseringstendens. Det førte til en omfattede debat i erhvervskredse, hvor der både var modstandere og tilhængere af borgerløn. Tidligere havde et fremtrædende erhvervsblad, ”Mandag Morgen” i flere artikler orienteret om borgerlønsspørgsmålets fremmarch internationalt og udtrykt sympati for tanken.\nSet i en dansk kontekst betød det et betydeligt fremskridt. Borgerløn kunne nu ikke længere forbindes med en bestemt side i politik, beskyldes for at være socialisme eller kommunisme, eller beskyldes for at være neoliberal politik. Der findes mange forskellige former for borgerløn. Borgerløn kan tænkes på mange forskellige måder. Den kan både være grøn, venstreorienteret og neoliberal. I Danmark mangler vi nu en borgerlønsmodel udformet af Enhedslisten, af SF og Socialdemokratiet på den ene side og af de radikale og de øvrige borgerlige partier på den anden side.\nHvorfor åbnede der sig pludselig et vindue for borgerløn?\nHvorledes kan man forklare, at borgerløn i en lang periode fra midt i 1990’erne frem til 2016 blev fuldstændig ignoreret, men så pludselig blev interessant og foreslået som løsning på en række problemer?\nDet har beslutningsprocesteoretikere (Cohen, Marsh og Olsen) blandt andet forsøgt at illustrere og forklare med den såkaldte skraldespandsmodel.\nUmiddelbart tror de fleste, at politiske problemer og beslutninger løses ved, at man først identificerer et problem. Så opstilles forskellige løsningsmuligheder, og derefter træffes en beslutning, der implementeres. Men ofte foregår det helt anderledes, fordi den politiske proces kan ses som en stadig strøm af problemer, løsninger, beslutningsdeltagere og beslutningsanledninger. Det er ikke altid, at problemer kommer før løsninger. Nogle gange søger løsninger problemer. Derfor kan man opleve, at problemer og løsninger mere eller mindre tilfældigt finder sammen i et beslutningsvindue, en såkaldt skraldespand.\nBorgerløn har i mange år været en løsningsmulighed for mange problemer: Arbejdsfordelings- og arbejdsløshedsproblemet, klientgørelsesproblemet, kønsarbejdsdelingsproblemet. Men det har de centrale politiske aktører ikke kunnet se. De har måske nok anerkendt, at der eksisterede nogle problemer, men mente, at man skulle bruge andre redskaber end borgerløn til at løse dem, og de har slet ikke kunnet se, at borgerløn ville være en løsning på flere af disse problemer på samme tid.\nBorgerløn som løsningsmulighed har derfor befundet sig i skraldespanden. Borgerlønsbevægelsen, BIEN Danmark, har hidtil været en ”sovende”, usynlig (for offentligheden) bevægelse, der har sikret at borgerlønsmuligheden forblev i skraldespanden og kunne trækkes op af en politisk aktør, når en ny anledning viste sig.\nFra 2016 befinder vi os så i en ny situation. Den stigende internationale interesse for borgerløn har fået det nye parti Alternativet til at fiske den gamle løsning, borgerløn, op af skraldespanden og begynde at koble denne løsning sammen med en række problemer, i første omgang med klientgørelses- og fattigdomsproblemet, ved fremførelsen af kravet om ”en kontanthjælp uden modkrav”.\nHvorfor sker det? Det sker, fordi der er kommet en ny aktør, der ser anderledes på de problemer, der er blevet forværret. For at der kan ske noget nyt i en politisk beslutningsproces, skal der ofte være krise, man er kørt fast, og der er kommet nye aktører til, der kobler løsninger og problemer på en ny måde. Der åbner sig pludselig et vindue. Man får en beslutningsanledning, og en ny løsning viser sig mulig.\nEfter at Alternativet i maj 2017 tilsluttede sig borgerlønsidéen, må man forvente, at de ikke bare kobler den sammen med problemerne på arbejdsmarkeds- og socialpolitikken, men også får øje på, at borgerløn er den bedste løsning til mange flere problemer set i sammenhæng. Det gælder i erhvervspolitikken (iværksætteri og udvikling af lokalsamfund), i kulturpolitik (kunstnerstøtte), den grønne omstilling (økologiske eksperimenter), uddannelsespolitikken (mulighed for livslang læring), familiepolitikken (bedre mulighed for samliv og skilsmisse) og ulandspolitikken (unconditional cash grants).\nNår borgerløn længe er blevet udelukket som en seriøs løsningsmulighed af mange aktører, hænger det uden tvivl sammen med, at denne løsning isoleret set inden for den enkelte sektor næppe har været den bedste løsning til de isolerede problemer. Men ser man derimod ud over den enkelte sektor og på flere sektorer i sammenhæng, er det uden tvivl den bedste og billigste løsning på mange problemer. Det betyder, at borgerlønsløsningens synergieffekter er meget store.\nBevægelsen fra velfærdsstaten til en konkurrencestat\nMen den nye interesse for borgerløn nationalt og internationalt skal også ses og forstås i et længere historisk perspektiv som en reaktion imod den samfundsudvikling og ændringer af velfærdsstaterne til konkurrencestater, der er sket de sidste 25 år.\nDa spørgsmålet om borgerløn sidste gang var på den politiske dagsorden i begyndelsen af 1990’erne var målet i kampen at gøre velfærdsstaten mere universel. I dag, hvor globaliseringen og neoliberalismen rigtig er slået igennem i velfærdsstaterne, er målet en større kamp, nemlig et opgør med konkurrencestaten igennem en genindførelse af universalismen på en ny måde.\nFor at forstå forandringerne fra velfærdsstat til konkurrencestat er det værd at klargøre, hvilke principper der lå i de universelle velfærdsstater.\nSociale ydelser kan enten omfatte alle (universalisme) eller målrettes mod de ”svage”, ”fattige” (residualisme). Universalisme har fire elementer: 1. Alle er omfattet af det samme regelsæt for rettigheder. 2. Alle er berettiget til at modtage ydelsen. 3. Alle modtager den samme ydelse. 4. Ydelsen er tilstrækkelig. Det bruges både om kontante sociale ydelser og serviceydelser.\nEn universel velfærdsmodel betyder, at de sociale sikringer er skattefinansierede og omfatter alle medborgere. De universelle kontante ydelser er SU og folkepensionen, hvor kontanthjælp og førtidspension er målrettede, residuale ydelser. De vigtigste universelle institutioner, der giver serviceydelser, er folkeskolen og sundhedsvæsnet. Det står i modsætning til behovsbaserede og præstationsbaserede ordninger (knyttet til sociale bidrag og beskæftigelse).\nHvordan er den universelle velfærdsstat i de sidste 25 år blevet ændret? På arbejdsmarkeds- og socialområdet har de ledige og overførselsindkomstmodtagerne fået beskåret deres rettigheder og er samtidig blevet pålagt flere pligter. Samtidig er ydelserne blevet reduceret, og flere rettigheder og ydelser afhænger af arbejdsmarkedstilknytning. Det gælder a-kassesystemet, efterløn, og hele arbejdsmarkedspensionssystemet. Desuden er kontrol, overvågning og skærpede sanktioner over for arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere steget.\nDet har betydet, at det sociale medborgerskab er blevet rullet tilbage og vi er gået imod en mere residual eller dualistisk velfærdsmodel. Danmark, som i begyndelsen af 1990’erne havde en af de mest universelle velfærdsmodeller i Europa, har nu udviklet sige til at være en af de mest restriktive workfare-orienterede modeller. I dag siger velfærdsforskere, at det er lidt svært ”at få bukserne til at holde”, når man praler af at være verdens bedste velfærdsmodel. På sigt kan det blive svært at holde den fortælling i live, at ”vi er alle i samme båd”.\nBilledligt talt står den danske arbejdsmarkedsmodel, flexicurity-modellen, på tre ben: 1. Fleksibilitet. 2. Økonomisk tryghed og 3.En aktiv arbejdsmarkedspolitik. Men den er i krise. I de sidste mange år er der skabt betydelig mindre tryghed, og samtidig er den aktive arbejdsmarkedspolitik blevet forsømt. Desuden halter det også med fleksibiliteten. Det betyder, at den står for fald, hvis der ikke sker noget.\nI velfærdsstaten er medborgerrollen det centrale, hvor det i konkurrencestaten er det at være på arbejdsmarkedet, at være nyttig i samfundsøkonomien. I velfærdsstaten var rettigheder og pligter universelle, og målet var at skabe lighed mellem landets borgere, hvorimod det i konkurrencestaten er at skabe den størst mulige effektivitet og udnytte den enkeltes arbejdsreserve.\nBevægelsen fra velfærdsstat til konkurrencestat betyder en afdemokratisering, en centralisering og en teknokratisering med en klar klassedeling mellem dem inden for arbejdsmarkedet og dem udenfor. I konkurrencestaten fokuserer man i højere grad på den sociale service frem for på overførselsindkomsterne.\nBorgerløn og en ny form for økonomisk demokrati\nMange er i de sidste år blevet opmærksomme på, at vores demokrati mangler fortællinger, der kan udvikle demokratiet. Arbejderbevægelsen byggede på to store fortællinger, først fortællingen om socialisme og siden fortællingen om velfærdsstaten. De kunne skabe begejstring og tilslutning. Den første fortælling måtte omformuleres og delvis forlades, hvorimod den sidste blev realiseret. I dag, efter ØD-idéens (ideen om økonomisk demokrati) sammenbrud i 1980’erne, mangler man en ny fortælling.\nDet interessante ved tidsånden i begyndelsen af 1970’erne, hvor man diskuterede økonomisk demokrati, var, at datidens debat om ulighed, som på nogle områder minder om nutidens debat, straks førte til, at man begyndte at opfatte demokrati på en ny måde. Demokrati var ikke alene et politisk begreb, men var noget, som måtte udstrækkes til hele samfundslivet. Det var et forsøg på at udvikle et alternativ til den kommunistiske statssocialisme – at finde en tredje vej som adskilte sig fra den dominerende keynesianske liberalsocialisme.\nSpørgsmålet er, om tiden ikke er moden til en ny debat om økonomisk demokrati. Den store debat og interesse for økonomisk ulighed og den ekstreme kapitalkoncentration internationalt i dag synes at være en frugtbar baggrund for fremsættelsen af nye tanker om en spredning af ejendomsretten.\nØD-forslaget i begyndelsen af 1970’erne indeholdt tre demokratidimensioner: 1. Retten til at eje og disponere over produktionsmidlerne. 2. Retten til overskuddet af disse produktionsmidlers anvendelse og 3. Retten til at deltage i beslutninger om produktionsmidlernes anvendelse. Bag hele tankegangen lå den gamle socialistisk-marxistiske idé om arbejdets ret. Det er arbejdet, der skaber værdierne, hvorfor ejendomsretten også må tilhøre arbejderne.\nMålet var flerdimensionalt. Det var dels at sikre større lighed i indkomst- og formuefordelingen igennem at give arbejderne en andel af kapitalvæksten, men også at sikre en øget opsparing og øget kapitaltilgang til erhvervslivet og endelig at demokratisere beslutningsprocesserne.\nDet gamle ØD-projekt havde nogle problemer. Et centralt problem var, at det kun tog udgangspunkt i arbejderklasse og fagforeninger og ikke havde som projekt at skabe et økonomisk demokrati for alle borgere. Et andet problem var, at det var var meget centralistisk og teknokratisk tænkt. Man opererede med en central fond, der blev domineret af fagforeningsrepræsentanter. Det skabte selvfølgelig en modstand fra store kredse uden for arbejderbevægelsen og venstrefløjen, der mente, at det kunne komme til at true pluralismen i samfundet. Derfor blev spørgsmålet om økonomisk demokrati aldrig den store folkelige succes. Opbakningen internt i arbejderbevægelsen var svag, og modstanden fra både borgerlig side og fra venstrefløjen var klar. Dog er det bemærkelsesværdigt, at Socialdemokratiet og fagbevægelsen formåede at fastholde emnet på den politiske dagsorden hele vejen gennem 1970’erne og endda tvang de økonomiske vismænd til at forholde sig til spørgsmålet. Og selv om den borgerlige lejr var modstandere af det socialdemokratiske forslag, blev de tvunget til at komme med deres egne tanker til reformer indeholdende økonomisk demokrati.\nPå den baggrund må et nutidigt ØD-forslag udformes anderledes bl.a. ved at have et borgerlønselement.\nNormalt tænkes borgerløn som en løbende skattefinansieret ydelse som led i det årlige statsbudget. En anden måde at udforme en borgerløn på er at se den som en social dividende udbetalt af en eller anden form for uafhængig, demokratisk statslig investeringsfond.\nDet er en model, som blandt andet er blevet præsenteret af den norske økonom, Karl Ove Moene og den indisk økonom, Debraj Ray. De forestiller sig, at 9-12 % af det årlige nationalprodukt (BNP) hensættes til en fond, som alle borgere i et samfund får en individuel andel af (ejendomsret til). Staten forpligter sig så til at udbetale en borgerløn til alle borgere af denne andel. Det vil give alle borgere del i gevinsten fra den teknologiske revolution med robotter.\nHvordan begrunde moralsk at udtage (beskatte) omkring 10 % af det årlige BNP til en fond? Det sker ud fra en forståelse af, at en væsentlig kilde til den moderne rigdom skyldes vores fælles ejede viden. Mange økonomer mener, at størstedelen af den økonomiske vækst ikke er skabt af arbejdet og kapitalen, men af den teknologiske arv fra tidligere generationer. Nogle anslår således, at vi i virkeligheden kun fortjener en femtedel af vores indkomster. Resten kan ses som en kollektiv arv, som i øjeblikket tilfalder et lille mindretal, men som rettelig burde deles ligeligt af alle borgere.\nEn sådan fond kunne også bygge på beskatning af diverse renteindkomster (kapital- og formueskat, copyright-afgifter, naturressource- og jordskat samt skat på internationale valutatransaktioner). Man ville derved undgå at knytte finansieringen til indkomstskatten. Det er den model, som den engelske arbejdsmarkedsforsker og borgerlønsteoretiker Guy Standing foreslår.\nHvad er fordelen ved en sådan borgerlønsmodel? Det er en social dividende, der er en udbetaling af en andel af et kollektivt produkt, en kollektiv arv. Man kommer derved uden om reciprocitetsargumentet (”noget for noget” og ret- og pligtlogikken) som traditionelt forbindes med borgerløn som en form for overførselsindkomst. Den kan introduceres i alle lande, rige og fattige. Man kan starte med en lille andel og derefter langsomt udfase de eksisterende understøttelsessystemer. Den behøver ikke at blive indekseret, da den er en fast andel af BNP. Som Ray og Moene siger, ændrer det ikke på det bestående skattesystem, men vil give et incitament til at skabe et bedre skattesystem.\nDen væsentligste fordel ved et nyt ØD-projekt, udformet som et borgerlønsprojekt, ville være, at det kunne opnå meget større og bredere tilslutning end det gamle, der var præget af det industrielle kapitalistiske samfunds klassetænkning. Men noget nyt i forhold til tankerne og projekterne i 1970’erne er en målsætning om skabelsen af en bæredygtig samfundsøkonomi. Da man i begyndelsen af 1970’erne talte om ØD, var der ingen, der så det som et element i skabelsen af en bæredygtig udvikling. Det aspekt i en fondstænkning må være vigtigt. Derfor kunne man tænke udvikling af en række grønne fonde ved siden af og måske i tilknytning til en borgerlønsfond.\nEn borgerlønsfortælling i forlængelse af den danske model og utopi\nBorgerløn kan ses som en teknisk ændring af overførselsindkomst- og skattesystemet. Sådan er det naturligt og nødvendigt at se det, når der skal laves konkret lovgivning af embedsmænd og politikere. De formulerer en teknisk borgerlønsfortælling, som skal være forståelig og økonomisk realistisk på kort sigt, for at den skal vinde tilslutning blandt politikerne.\nMen borgerløn skal også ses i et større perspektiv og formuleres i et andet sprog end det teknisk-økonomiske. For at vinde folkelig tilslutning må borgerlønsidéen også formuleres i et politisk-moralsk sprog. Den må opfattes som værende retfærdig, samfundsmæssig og fremmende for både frihed, lighed og broderskab.\nDet gøres igennem en større politisk fortælling. Fortællinger er centrale for mennesker, fordi de er identitetsskabende og tildeler forskellige aktører en rolle. De skaber en forbindelse til fortiden, en identitet i nutiden og en horisont af muligheder for fremtiden.\nDen engelske journalist George Monbiot har sagt, at borgerlønsidéen havde potentialet til at blive den næste store fortælling. Den samme tanke er for over 25 år siden blevet fremført af den belgiske filosof Philippe Van Parijs, der i 1992 sagde, at borgerløn ikke kun skal betragtes som en strukturel forbedring af velfærdsstaten, men som en mere grundlæggende reform, der rangerer på linje med slaveriets ophævelse og gennemførelsen af den almindelige stemmeret.\nI forlængelse heraf mener jeg, at borgerløn, for at vinde folkelig tilslutning, må formuleres som en politisk fortælling, som et opgør med konkurrencestaten og en videreudvikling af velfærdsstaten, hvor en borgerløn er et element i en ØD- og skattereform, der ses i et bæredygtigt udviklingsperspektiv.\nHvor er mulighederne for at koble en sådan fortælling sammen med de historiske fortællinger, som har en udbredt tilslutning i den danske befolkning?\nFor 20 år siden argumenterede den danske historiker Claus Bjørn for, at der i dansk historie findes en stor fortælling om ”den danske model og utopi”. Den havde som element fortællingen om arbejderbevægelsen og udviklingen af det danske velfærdssamfund, men også fortællingen om bonde-, husmands- og andelsbevægelsen, startende med stavnsbåndet ophævelse i 1788. Bjørn taler både om en utopi, en model og en identitet, fordi det, der blev skabt, var en politisk kultur, et specielt demokratisk institutionssystem og en speciel dansk identitet og mentalitet i tilknytning hertil.\nHvis borgerlønsidéen og forestillingen om en bæredygtig udvikling skal have en chance, må de netop formuleres i forlængelse af denne utopi og model. For mig at se, vil en fortælling om borgerløn glimrende kunne føje sig ind i denne fortælling og utopi som et bud på, hvorledes denne fortælling kan videreudvikles. I den danske utopi ligger flere kim til en borgerlønsfortælling. Den ligger således i kontinuerlig forlængelse af fortællingen om den universalistiske danske velfærdsstats udvikling, som den har givet sig udtryk med folkepensionen, SU, børnechecken, efterlønsordningen og sabbatorlovsordningen. En stor grøn fortælling med et borgerlønselement ville betyde, at den lille tekniske borgerlønsfortælling fik luft under vingerne og en videre folkelig klangbund.\nMen findes der nogle politikere, der har sans for og bruger den store danske utopi og model som fortælling for deres politiske arbejde?\nDa Uffe Elbæk for to år siden dannede det nye parti Alternativet henviste han til den samme store historiske fortælling som grundlag for det nye politiske projekt. Her talte han for udvikling af en ny fjerde samfundssektor, der kombinerer det bedste fra den private, den offentlige og den frivillige sektor. og sammenlignede sine visioner med udviklingen af andelsbevægelsen for 150 år siden.\nHvis Alternativet arbejder videre med deres vision og indføjer et rigtigt borgerlønselement sammen med en ØD-vision, ville de som det eneste politiske parti have skabt en stor grøn borgerlønsfortælling i forlængelse af den historiske model og utopi.\nBorgerløn som et nyt tværpolitisk projekt\nLidt groft sagt kunne man sige, at den velfærdsmodel vi har realiseret indeholder nogle uheldige træk ved de to ideologiske systemer, som vores system består af, liberalismen og socialismen. Den indeholder for meget statsstyre og bureaukrati (et uheldigt træk ved socialismen) på den ene side og på den anden side for lidt social tryghed (et uheldigt træk ved liberalismen).\nDet viser, at kompromiset mellem de liberalistiske og socialistiske træk i vores velfærdsmodel indeholder nogle uheldige egenskaber fra begge de to ideologiske systemer. Begge parter (Socialdemokratiet og fagbevægelsen på den ene side og arbejdsgiverne og partiet Venstre på den anden) lever trygt af, at modparten lever op til de skræmmebilleder, de giver hinanden.\nKunne man tænke sig et nyt kompromis mellem liberale og socialister, hvor man fik fjernet både de uheldige træk ved socialismen og de uheldige træk ved liberalismen? Et system, hvor de liberale fik mindre statsstyre og bureaukrati (større fleksibilitet) og socialisterne fik mere social tryghed?\nDet ville kræve et nyt kompromis. For at få mindre statsstyre og bureaukrati må de liberale og arbejdsgiverne gå ind for større social tryghed, og tilsvarende må socialdemokraterne og fagbevægelsen for at få større social sikkerhed gå med til mindre socialt bureaukrati i arbejdsmarkeds- og socialsystemet.\nGrunden til, at vi befinder os i den nuværende fastlåste situation, kan kun være at liberale og arbejdsgiverne prioriterer den sociale utryghed højere end skabelsen af fleksibiliteten, og at socialdemokraterne og fagbevægelsen prioriterer bureaukrati i arbejdsmarkeds- og socialsystemet højere end den sociale tryghed.\nEt nyt kompromis, der indeholdt de gode træk ved de to ideologiske systemer, ville netop være en ubetinget borgerløn, der kunne forene skabelsen af en større fleksibilitet med en øget social sikkerhed. Ideelt set ville det tilfredsstille begge parter.\nI øjeblikket holder man fast ved de uheldige træk ved de to ideologiske systemer i stedet for at forsøge at realisere de ideelle modeller.\nKender arbejderbevægelsen og venstrefløjen sin besøgelsestid?\nAfgørende for at idéen i de kommende år vinder bredere fodfæste er, at flere politiske partier og dele af fagbevægelsen får øjnene op for behovet for fornyelse af den universelle velfærdsmodel i retning af en universel basisindkomst.\nI øjeblikket stiger tilslutningen til borgerlønsidéen i dele af erhvervslivet, specielt blandt mange nye it-entreprenører i USA. Samtidig kan man også spore en voksende interesse hos dele af nogle gamle venstrefløjspartier. Det ses f.eks. hos venstrefløjen i Labour i England, i Socialistpartiet i Frankrig og i Det Demokratiske Parti i USA.\nMen man møder stadig den største skepsis overfor idéen i fagbevægelsen og de gamle arbejderpartier. Hvis borgerlønstanken ikke i højere grad vinder støtte i denne del af det politiske spektrum i fremtiden, kan man frygte, at idéen i for høj grad bliver omfavnet og forbundet med et borgerlig politisk projekt, hvilket vil være til skade for idéens videre udbredelse.\nDerfor er det vigtigt, at arbejderbevægelsen og fagbevægelsen kommer med andre borgerlønsforslag, end dem man møder fra borgerlige partier og erhvervslivet. Det ville kunne starte en visionær politisk debat, som vi ikke har haft siden 1970’erne, hvor der både var en ØD-debat og en borgerlønsdebat. En af de afgørende fejl ved 1970’ernes debat om ØD var, at den i for høj grad kom til at dreje sig om fagbevægelsens rolle og at venstrefløjen undtaget SF ikke rigtig tog del i ØD-debatten. Hvis venstrefløjen ville tage ved lære af 1970’ernes erfaringer, kunne man koble borgerlønsdebatten med en ny ØD-debat og derved netop gøre borgerlønstanken meget mere populær. I dag mangler man, at Enhedslisten og SF melder sig under fanerne i en ny bred debat om borgerløn. Begge partier lukkede debatten ned midt i 1990’erne, da der viste sig store modsætninger i begge partier. Forhåbentlig vil Alternativets helt anderledes positive tilgang til borgerløn på lidt længere sigt sætte gang i en proces i både fagbevægelsen og på venstrefløjen.\nI fremtiden vil der være brug for politiske partier, der fremlægger forskellige borgerlønsfortællinger, både nogle, som ser borgerløn som et rent rationaliseringsprojekt eller som en løsning på fattigdomsfældeproblemet eller på prekariats- og automatiseringsproblemet. Men det vil også være centralt, at der vil være politiske strømninger, der ikke bare ser borgerløn som en indkomst, men som en kapacitet til at deltage aktivt i samfundet, som indgangsvejen til et andet samfund, en murbrækker for noget større, som element i skabelsen af et nyt bæredygtigt samfund. Det ville kunne skabe en inspirerende konkurrence mellem forskellige borgerlønsfortællinger.\nSet i forhold til forskellige ideologiske forståelsesrammers politiske prioriteringer skulle borgerlønsidéen principielt set kunne støttes bredt: Af socialister (der især lægger vægt på en mere lige deling af det samfundsnødvendige arbejde), af liberale (der især lægger vægt på en reduktion af klientgørelsen), af feminister (der især lægger vægt på en mere retfærdig kønsarbejdsdeling) og af grønne (der især lægger vægt på en styrkelse af det civile samfund).\nBjørn, Claus (1998) Dengang Danmark blev moderne – eller historien om den virkelige danske utopi. København: Fremads debatbøger.\nChristensen, Erik (2017): På vej til Borgerløn. Aktuel idédebat. Aarhus: Hovedland.


For enden af venskabet, venter kærligheden. - Stangbacardi.. - Movellas\nDet var i aften. Det var i aften at Sofie og jeg skulle til fest hos Nikolai. Noget jeg havde set frem til, men alligevel ikke. Godt nok kendte Sofie rimelig mange af os, men vi var stadig et år ældre end hende, og langt mere fremme i skoene.\nJeg var i fuld færd med at lægge eyeliner på Sofies øjenlåg. Jeg havde allerede lagt øjenskygge og foundation på hende.\nJeg sluttede af med noget mascara, og det blev rent ud sagt rigtig fint. Sofies tøj bestod af en nedringet kjole, der gik til lidt over knæene. Inden under havde hun leggins på. Hvis jeg skulle skyde ville jeg syntes at hun lignede en på en 16-17 år.. Måske ikke så godt? Men det gik.\nMit tøj bestod af et pat stramme jeans, og en lang top uden over. Jeg havde lidt mere makeup på end normalt, samt mine store sorte briller. De var efterhånden blevet til et ”must” hver gang der blev holdt fest. Alle gik hele tiden rundt med mine briller, og der blev taget tonsvis af billede, med alle mulige forskellige der havde lige netop mine briller på.\n”Åh jeg begynder at blive nervøs? Jeg håber sådan at Nikolai kysser mig igen!” Sofie var så opsat på Nikolai, at jeg nogle gange fik helt kvalme.\n”Husk nu at han ikke..” ”Nej han er ikke den samme når han har indtaget alkohol og bla bla.. Jeg ved det Maja!” Hun afbrød mig.\nJeg sukkede. Hun havde aldrig oplevet ham fuld – rigtig fuld.\n”Men nu skal du jo heller ikke få så voldsomme tømmermænd at du ikke kan spille på søndag, fordi du ligger syg i den seng vel?” Jeg puffede drillende til hende.\n”Du ved godt jeg ikke drikker ret meget” hun fnøs. Så havde hun aldrig været sammen med mine klassekammerater. Hvis der var noget de var gode til, så var det godt nok at presse folk til at drikke alkohol.\nAftenen havde faktisk forholdt sig stille og roligt denne gang, og jeg var faktisk positivt overrasksket.\nJeg måtte dog senere hen trække ordene i mig. Det begyndte så stille at gå over gevind, og den ene genstand tog den anden.\nJeg havde for det meste brugt min aften på at snakke med en af mine andre veninder Sofia. Hun var heller ikke den store ”drikker” og derfor var det altid os der hang ud sammen til alle festerne.\nSofie havde brugt det meste af aftenen sammen med Nikolai. Han havde været overraskende sød ved hende. Jeg tog mig selv i flere gange at kigge hen på dem, og nogle gange fik jeg det lidt dårligt. Nikolai havde som altid fået en smule for meget, og da de senere hen på aftenen kyssede hinanden heftigt, imens Nikolai var i fuld færd med at tage på Sofie, var jeg overbevist om at det måske var ved at gå over gevind.\n”Øhm Sofie kommer du ikke lige et øjeblik?” Jeg prikkede hende blidt på skulderen og smilte venligt til dem begge to.\n”Nej hun er optaget..” Nikolai brød ind, og kyssede hende på halsen så hun begyndte at grine.\n”Senere” sagde hun, og satte en hånd op foran mit ansigt som tegn på at jeg skulle gå.\nHvor var det bare typisk, det kunne hun virkelig bare ikke gøre. Det gjorde ondt at hun bare var så ligeglad, men så måtte hun godt nok også selv om det.\nJeg spekulerede ikke mere over hende og Nikolai, og morede mig til gengæld med Sofia og nogle andre i stedet for.\n”Jeg tror hun har fået lidt for meget Maja..” Jeg havde ikke skænket Sofie et blik i den sidste lange tid, men det havde Sofia åbenbart. Hun prikkede mig blidt på skulderen og pegede over mod Sofie.\nHun kunne knap stå op, og væltede rundt. Egentlig ville jeg gerne gå over og hjælpe hende, men min holdning var også at hun selv måtte rode med det. Det var måske meget ledt, men så var jeg da i det mindste sikker på at hun aldrig ville drikke sig stangbacardi igen. Jeg lod hende være, selvom jeg nok skulle have hjulpet hende. Med god grund. Det hele endte med at blive min skyld.. Følte jeg..


Revy uden den store kant - anmeldelse af Sønderborg Sommer Revy\nRevy uden den store kant\nAnmeldelse af Sønderborg Sommer Revy\nSønderborg Sommer Revy. Foto: Stefan Kragh\n'Revy uden den store kant'\ntil 21. jul 2018\nFlotte skuespilpræstationer, fin iscenesættelse men lidt for mange tynde indslag præger årets ellers absolut hæderlige og gode Sønderborg Sommer Revy.\nSelvom Sønderborg Revyens idémand, instruktør og medspiller, Leif Maibom, for første gang i revyens 36år-lange levetid ikke længere står på scenen eller trækker i instruktør-trådene, mærkes hans tilstedeværelse tydeligt, for det er hans 11 tekster ud af revyens i alt 23, der langt hen af vejen får revyen til at stå skarpest. Maibom har nemlig i sin evne til at vinkle en tekst ofte en fin sarkasme, gemt under et lag af uskyldighed. En grovhed kan i mange af hans tekster på den konto præsenteres som et åbent spørgsmål stillet af hovedpersonen, hvor svaret så lægges ud til publikum selv og vores egen fortolkning her med en undertone af insinuering fra Maiboms side. Hertil kommer en elegant leg med den dobbelte betydning af ord og gammelkendte vendinger. Fx er navnet på årets revy, Før var vi alle i samme båd, en fin hentydning til Poul M. Jørgensens populære revyvise fra 1944: Vi er alle i samme båd (kendt ikke mindst fra Helge Kjærulff-Schmidts version). Det er en vise om at stå sammen, men med den ændrede titel antydes det, at det ikke er tilfældet længere i en tid, hvor vi er blevet mere ego-fikserede, og hvor solidariteten er gået fløjten.\nPå den led er en af Maiboms tekstlige vandværker, at han ofte leger med ord og vendinger som vi kendte i forvejen og så vender om eller udbygger med blot et enkelt sigende ord, f.eks. når en af hans figurer i forløbet betegner sig som fuldtids-trist.\nPå den led er det igen Maibom der redder revyen, selvom skuespillerne absolut gør deres bedste og yder en super-flot indsats. Det tyndbenede der af og til dukker op, ligger kort og godt i flere af teksterne eller indslagene.\nSønderborg Revyen hører til blandt landets største og mest toneangivne, her dog præget af en sønderjysk revy-konservatisme. For selvom indholdet via teksterne indhold skal fornyes, skal formen helst ikke laves for meget om, før Sønderjyderne og et meget stort opland af revygæster, holder sig væk. På den led er Sønderborg Revyen en højborg for tradition, der heldigvis aldrig står helt stille. Under hatten af det mere traditionelle indgår i år tekster eller indslag som fx en fumlende tryllekunstner, en udlevering af det musikalsk par “Lasse og Mathilde” der nu bare er blevet gamle og andre søde, men også harmløse indslag, der mentalt ikke svipser den enkelte tilskuer over fingrene. Over for sådanne indslag er det igen primært Maibom-teksterne, der skiller sig ud som de farligste.\nBalancegangen mellem at ville ruske publikum, men også holde på de gammelkendte former, hvor alle har æren i behold, selv efter en tur i det mentale syrebad, holdes fint i de fleste af årets gennemgående (Maibom)tekster. På den led er denne revy ikke af slagsen, der ondskabsfuldt går efter at hænge nogle eller noget ud. Alt serveres med et forsvar, der maner til eftertanke, hvor eftertænksomheden – eller manglen på samme – blandt publikum, så får sig et større eller mindre svirp.\nÅrets tekster er valgt af revyens nye direktør, instruktør og medspiller, Jeanne Boel og her har hun i elskværdighedens navn måske været lidt for nervøs for at lægge for hårdt ud. For ud over Maibom-teksterne – hvoraf nogle dog også fortjener et hak i tuden – er en del af de øvrige tekster lidt for meget genbrug, mens andre har en undertone af noget lidt for udglattende.\nHer træder Lone Rødbroes ellers morsomme og musikalske indslag, hvor hun spiller på alle mulige og umulige instrumenter, klart frem. For selvom det er godt leveret – hvor det nye er en medspiller, der aldrig kommer til orde – har Rødbroe leveret dette nummer og indslag adskillige gange før, også i flere tidligere Sønderborg revyer.\nMen langt hovedparten af teksterne og indslagene gør sig imidlertid, ikke mindst takket være de glimrende skuespilpræstationer og en smidig og velfungerende instruktion, der får alting til at køre som i smør. Timingen sidder som den skal og vekselspillet mellem det det alvorlige, det konfronterende, det morsomme og det eftertænksomme står også skarpt.\nI Maibom-teksten Et lille tryk får vi i skikkelse af Asger Reher således et bidende, men fint portræt af Nordkoreas leder, Kim Jong-un, der her selvreflekterer og elegant spørger sig selv om, hvem der mon er mest gal på den, ham eller Donald Trump.\nEt andet af revyens højdepunkter er nummeret For sent, hvor Lone Rødbroe raffineret synger om danskernes hovmod og manglende evne til ikke at ville tage ved lære og acceptere de fremmede og deres vaner, før det er for sent. Et nummer hvor Prins Henriks portræt undervejs toner frem på bagscenen. Flot indslag og her får vi røde ører på tilskuerrækkerne og tak til Leif Maibom for det.\nKarsten Jansfort er utrættelig og oser af veloplagt sceneudstråling, selv i Carl-Erik Sørensen-nummeret Tak – et ikke helt skarpt indslag af den ellers dygtige tekstforfatter. For teksten er her formet som en pastiche, der læner sig lidt for meget op af Epes tekst Pyt.\nDer er heldigvis andre og mere glædelige overraskelser, ikke mindst den lokalfødte Sønderborg Revy-debutant, Bjarne Antonisen, der her veloplagt og med kærlig syrlighed giver den som bl.a. vores udenrigsminister.\nRevyens nye scenograf og med-direktør, Klaus Kristensen, leverer i den grad varen og folder elegant scenen ud, her flankeret af kapelmester Thomas Pakula og hans orkester, der smidigt og overraskende leger med de gammelkendte toner, mens der skabes flotte og skæve sammenhænge tilsat ny musik. Læg dertil Henrik Børgesens sommerlige kostumer og kongelige lysdesign begået af Jesper Hansen.\nDette er absolut helt igennem hæderlig og god revy, men på intet tidspunkt letter taget. Fire stjerner, men så heller ikke mere.\nSønderborg Sommer Revy. Spiller på Hotel Comwell, Sønderborg. Mulighed for spisning inden revyen.\nSpiller udvalgte dage frem til 21. juli 2018.


Tidligere grand slam-vinder frygter for karrieren | BT Tennis - www.bt.dk\n22. jun. 2019 - 15.00\nTidligere grand slam-vinder frygter for karrieren\nJuan Martin del Potro fik onsdag et brud på sin knæskal under Queen's Club Championship. Tony O''brien/Ritzau Scanpix\nTennisspilleren Juan Martin del Potro er ikke sikker på, at han kommer til at spille igen efter ny knæskade.\nTennisspiller Juan Martin del Potro har muligvis spillet sin sidste tenniskamp.\nDet siger argentineren selv, efter at han fik et brud på sin knæskal under Queen's Club Championship i London.\n- Om den kamp var den sidste i min karriere, ved jeg ikke. Under genoptræningen vil jeg være i stand til at tænke klart. Så vil jeg vide, hvad min krop er i stand til, siger han i en video på Instagram.\n30-årige del Potro gled undervejs i onsdagens sejr over Denis Shapovalov og endte med at trække sig fra græsturneringen.\nSkanninger viste et brud i det højre knæ - samme skade, som også tvang ham til fire ugers pause sidste år og også har påvirket ham i år. Han har derfor været tvunget til at melde afbud til Wimbledon i næste måned.\nDel Potro, der ligger nummer 12 på verdensranglisten, har generelt haft mange skader i sin karriere.\nSiden han vandt US Open i 2009 har han gennemgået tre operationer i venstre håndled og en i højre håndled, men har hver gang kæmpet sig tilbage på tennisbanen.\nMen denne gang frygter han, at kroppen siger fra.\n- Efter den medicinske undersøgelse og mine samtaler med lægerne vurderede de, at en operation er den bedste behandling.\n- Jeg spurgte dem om den bedste mulighed for helbredet, ikke bare for tennissporten. De sagde: operation, uden tvivl. Som I kan forestille jer, er det et svært øjeblik. Det er trist at skulle igennem alt dette igen. Jeg havde ikke forventet det overhovedet.\n- Jeg kan ikke sige mere end det. Jeg ved ikke, hvad der vil ske nu. Forhåbentlig vil jeg komme mig fint. Jeg håber, mit knæ kan hele ordentligt, siger han.


Salget af sexlegetøj boomer i julen - winkwink's blog med tips og tricks om sex og samliv!\nDen danske julestemning er over os og det har også ramt sexlegetøj branchen, hvor man oplever et boom i salget af sexlegetøj.\nJulen forbinder man ofte med parfume, tøj og bøger, men andre brancher gør også sit indtog under juletræet i år og det kan mærkes i sexlegetøj branchen. En af Danmarks største sexshops winkwink.dk har oplevet en stigning i omsætningen på 31% i november og 67% i de første 10 dage af december. Indehaver Kristoffer Hjerrild oplever at danskerne forkæler hinanden mere med frækt lingeri eller eksklusivt sexlegetøj og han oplever at danskerne er mere åbne.\n»Vi er generelt blevet mere åbne i Danmark og det hele eksploderede da filmen Fifty Shades of Grey udkom i februar i år. Filmen havde rekord mange besøg i biograferne. Det gjorde at hele familien Danmark pludselig fik kendskab til piske, håndjern og vibratorer. « siger indehaver Kristoffer Hjerrild.\nPar sexlegetøj er populært i julen\nSexlegetøj var tidligere primært henvendt til singler, men i 2015 er det anderledes, da en rigtig stor del af salget af sexlegetøj i dag bruges sammen med en partner. Her er det især produkter som den verdensberømte We-Vibe par vibrator, der er populær. Vibratoren bruges under samleje og stimulerer derfor både mand og kvinde.\nDerudover er hele Fifty Shades of Grey produktserien enormt populært.\n”Jeg tror at mange kan identificerer sig med hele Fifty Shades universet og produkterne gør disse fantasier endnu mere virkelige” siger Kristoffer Hjerrild om den stilrene serie.\nAndre produkter, som er populære hos winkwink.dk er frækt lingeri. I år har shoppen set salget stige. Heriblandt er blonde sæt noget af det der sælger bedst.\nIkke kun i Danmark at sexlegetøj er kommet under juletræet\nDet er ikke kun i Danmark at de pikante produkter er blevet mere normale. Salgstal fra den nyåbnede svenske version af winkwink, winkwink.se viser tilsvarene udvikling, som kunne antyder at vores svenske naboer også er vilde med de frække julegaver.


23 Timer til en stor marketingplan 2018 - Money sgains\n23 Timer til en stor marketingplan\nSelv om nogle er kendte, at de har opnået succes uden en markedsføringsplan, er sådanne virksomheder mere tilbøjelige til at spilde markedsførings dollars og ikke have en ægte følelse af, hvor deres salgsfremmende budgetter giver de bedste resultater. Ligesom et vindende fodboldhold altid går på banen med en solid spilplan, skal din virksomhed have en oversigt over, hvordan man kan nå ud til potentielle kunder for at lykkes.\nHvis ordet plan gør dig sved, frygter ikke. Det er muligt at oprette en simpel og effektiv markedsføringsplan på mindre end 24 timer. Ved at følge en række trin, vil du være i stand til at planlægge dine marketingaktiviteter i din daglige rutine og nå dine vækstmål så meget tidligere.\nHOUR 1: Tag lager.\nFør du kortlægger hvor du vil have din marketingplan at tage dig, skal du finde ud af, hvor du er lige nu. Hvordan er din virksomhed placeret på markedet? Er det sådan, hvordan potentielle kunder ser dig? Du kan måske bede nogle af dem om deres tilbagemelding. Vær så objektiv som muligt, og skriv fire eller fem afsnit, der opsummerer din virksomhed, herunder dets filosofi, styrker og svagheder. Bare rolig, hvis det ikke er ordentligt organiseret - det er vigtigere at få alt ned på papiret.\nHOURS 2-3: Indstil målet.\nNu hvor du har en følelse af hvor du er, kan du bestemme, hvor du vil hen. Spørg dig selv, hvad du forsøger at opnå med denne plan. Ønsker du at øge salget? Skab en vis opfattelse af din virksomhed? Generer mere butikstrafik? Den rette markedsplan kan hjælpe.\nBeskriv hver enkelt af dine mål, så specifikke som muligt. Mens du skal være optimistisk, brug en sund dosis realisme for at holde dig jordet. Husk at den bedste markedsplan i verden sandsynligvis ikke vil øge salget 80 procent næste år, medmindre der er særlige forhold, som f.eks. En fremragende introduktion af nye produkter eller den pludselige forsvinden af din konkurrence. Selv om det er fint at have flere mål, skal du sørge for at prioritere dem, så du kan oprette en realistisk plan for at nå dem.\nHOURS 3-4: Hit target.\nHvem er dine målgrupper? Hvis du siger "alle", skal du genoverveje svaret. Selv de største virksomheder sælger ikke blindt til hver enkelt person. I stedet bringer de deres publikum ned i forskellige profiler eller nichegrupper, og skaber meddelelser og køretøjer for at nå hvert segment.\nDefiner dine niche målgrupper så klart som muligt. Hvis du når ud til virksomheder, skal du beskrive hvilken type, herunder industri, indtjeningsniveau, placering og andre vigtige egenskaber. Hvis forbrugerne er dit publikum, beskriv deres alder, køn, indkomstniveau, civilstand og andre relevante attributter.Vær så specifik som muligt. Du vil sandsynligvis have flere audiencesegmenter, men sørg for at rangordne dem i prioriteret rækkefølge.\nHOURS 4-9. 5: Undersøg din plan.\nNu hvor du har skitseret, hvor du er og hvor du vil hen, er det tid til at spille privat detektiv for at finde den bedste rute for at komme derhen. Intet giver et tydeligere kig på vejen for mindste modstand end solid forskning.\nOplysninger om dine målgrupper er tilgængelige fra en række forskellige kilder, hvoraf mange er gratis. Tag dig tid til at finde ud af om demografi (dit publikums fysiske egenskaber) og psykografi (dit publikums psykologiske egenskaber). Demografi beskriver faktorer som alder, geografi, indkomstniveau mv. Psykografi giver indblik i tendenser, købsvaner, markedssegmenter og lignende.\nHandelsforeninger og publikationer er ofte gode steder at starte din forskning, især hvis du når ud til virksomheder. Tjek din målbranches handelsressourcer for publikumsinformation. For information om forbrugergrupper i din region, prøv din stat eller amt Department of Economic Development. SBA tilbyder begrænset hjælp til markedsundersøgelser. Få mere at vide om deres evner på www. sba. gov.\nNår du har lavet disse oplysninger, skal du skrive en detaljeret profil af dine målgrupper. Medtag alle de demografiske og psykografiske oplysninger, du kan. For eksempel, hvis du sælger et produkt til husejere i Anytown, USA, find ud af, hvor stor en procentdel mennesker ejer deres hjem i Anytown. Hvad er den gennemsnitlige husstandsindkomst? Har de fleste husejere børn? Jo mere specifikt du kan være, desto bedre.\nHOURS 9. 5-18: Planlæg handlingen.\nDette er hjertet i din spilplan. For hvert mål skal du oprette en strategi, nøglebudskaber og en række trin, der kan hjælpe dig med at nå målet. Du har mange værktøjer til din rådighed.\nNår du undersøger hvert af dine mål, skal du gennemføre en mini-brainstorming session. Overvej, hvad de bedste køretøjer til din besked kan være. Du kan beslutte at bruge avis, radio, tv, magasin eller udendørs reklame; direkte markedsføring programmer, herunder postkort, salgsbrev, flyvere, business svar kort, nyhedsbreve og 800 numre; og PR elementer som reklame, begivenheder, talende engagementer, sponsorater, meningsmålinger og lignende. Måske kan du nå dine mål og reducere dine omkostninger ved at samarbejde med relaterede, ikke-konkurrencedygtige virksomheder for salgsfremmende kampagner eller reklamekampagner. Online salgsfremmende muligheder er mere rigelige end nogensinde, og du vil måske overveje at designe en hjemmeside eller uploade oplysninger til en nyhedsgruppe eller specialinteresserede forum.\nSkriv hver strategi, og skriv de vigtigste beskeder og taktik under den. For eksempel:\nStrategi: Placer mig selv som leder i hjemlige inspektioner i mit fællesskab.\nNøglebeskeder: William Wright Home Inspection er et velrenommeret, troværdigt navn i hjemlige inspektioner.\nTaktik: Gå til samfundskollegiet om at undervise i en boligkøbsklasse. Foreslå en feature story til det lokale papir om 10 ting at kigge efter, når du køber et hjem, med mig som kilde. Start et websted med et interaktivt spørgeskema til boligkøb. Opret en brochure med titlen "Secrets of Home Buying" og tilbyde det gratis til folk, der ringer til din virksomhed. Udgiv en pressemeddelelse om den gratis brochure til de lokale medier. Send informative brochurer til ejendomsmæglere og realkreditmæglere, der henvender hjemkøbere til hjemmeinspektører.\nFor hvert trin du planlægger, spørg dig selv, "Hvorfor skal jeg gøre dette?" Bliv ikke fanget i store, sprøjtige kampagner bare for at gøre dem. Det er meget mere effektivt at have mindre, hyppigere kommunikation, hvis dit budget er begrænset. For eksempel ønskede et lille regnskabsfirma at øge omtale i lokale aviser. Ejeren lavede en donation på $ 10.000 til en lokal velgørenheds årlige gala, idet det troede på, at dette ville gøre en god nyhedshistorie. Mens den generøse gestus blev meget værdsat af velgørenhedsorganisationen og dens tilhængere, repræsenterede disse penge størstedelen af firmaets årlige markedsføringsbudget. Til gengæld fik ejeren en lille historie i den lokale avis. Hvis organisationens mål var at blive mere filantropisk, ville donationen have været en effektiv gestus. Men fordi det oprindelige mål var at øge offentligheden, ville pengene have været bedre brugt på et mangfoldigt marketingprogram med flere komponenter.\nEndelig skal du være sikker på, at dine kampagner projicerer det rigtige billede. Hvis dit publikum er konservativt, skal du ikke oprette en uhyrlig forfremmelse. På samme måde, hvis du har brug for at projicere et banebrydende billede, skal du sørge for, at din indsats er smart og sofistikeret.\nHOURS 18-21: Budget dine ressourcer.\nNogle virksomhedsejere mener, at marketing er en valgfri udgift. Dette er en af de mest tragiske myter i erhvervslivet. Marketingudgifter bør være en prioritet, især i tider med langsom kontantstrøm. Når alt kommer til alt, hvordan vil du tiltrække flere forretninger i de langsomme tider, hvis du ikke investerer i at fortælle kunder om din virksomhed?\nTag et realistisk kig på, hvor mange penge du skal bruge på markedsføring. Mens du skal sikre dig, at du ikke overskrider dig selv, er det afgørende, at du tildeler tilstrækkelige midler til at nå dine målgrupper. Hvis du ikke har budgettet til at tackle alle dine målgrupper, skal du forsøge at nå dem en efter en, i prioriteret rækkefølge.\nFor hver af dine taktikker skal du specificere udgifterne og deres forventede omkostninger. Derefter kan du opskære eller opdele din plan afhængigt af din situation.\nHOURS 21-23. 5: Tid dine projekter.\nNu hvor du har brudt de trin, der er involveret i hver marketingaktivitet, tildel et tidsinterval og en deadline for hver. Igen skal du være sikker på at du ikke overextenderer dig selv, eller du kan blive brændt ud. Det er bedre at starte med mindre, mere konsekvente indsats end et alt for ambitiøst program, der bliver kasseret et par måneder senere.\nHOURS 23.5 OG PÅ: Gå for det!\nHvad du nu holder i dine hænder er nok den mest effektive opgaveliste, du nogensinde vil skrive. Du har udarbejdet et dokument, der kan hjælpe dig med at nå dine målgrupper fra et punkt af viden og ekspertise i stedet for at skyde fra hip-hunches.\nSæt ikke markedsplanen på en hylde og glem det. Din markedsplan bør være et levende dokument - det skal revideres og revideres, og det skal vokse og ændre sig over tid. Da din virksomhed høster fordelene ved dine første marketingstrategier, kan du øge omfanget af din markedsføring. Hvis du finder ud af, at noget ikke virker, kassere eller ændre det. Konsistens og kontinuitet, leveret med et strejf af kreativitet, giver dig formlen for succesfuld markedsføring.\nHvis du stadig har brug for hjælp til at udvikle din marketingplan, er der et par steder at henvende dig til for lav eller uden omkostninger.\nSBA har en række små virksomheder udviklingscentre og kvinders business centre over hele landet. SBDC-rådgivningsprogrammet tildeler en konsulent regelmæssigt møde med dig for at overvåge dine fremskridt på et hvilket som helst område, fra markedsføring til menneskelige ressourcer, gratis. Find det nærmeste centrum ved at besøge www. sba. gov.\nSCORE er en gruppe af pensionister med forskellige fagområder. Organisationen tilbyder gratis rådgivning til opstart eller etablerede virksomhedsejere. Du kan anmode om et møde med en person, der har en markedsføringsbakgrund, der hjælper dig med at skrive din plan. Besøg deres hjemmeside på www. score. org.\nKontakt marketingchefen på et lokalt kollegium eller universitet. Foreslå at han eller hun tildeler en klasse til at udvikle din marketingplan, eller find ud af, om der er en marketing eller relateret business club på campus, der ville være villig til at håndtere projektet gratis. sConsider starter et praktikprogram. En marketingstudent kan hjælpe dig med at skrive din marketingplan i bytte for oplevelsen eller et lille stipendium. Ring til marketingafdelingerne for kollegier i dit område og spørg, om nogen kan anbefale en studerende.\nGwen Moran er medforfatter af The Complete Idiot's Guide til forretningsplaner.


Øg din livskvalitet med en bideskinne - Antibite.dk\nSkærer du tænder i søvne? Prøv en bideskinne og slip for spændinger og smerter.\nMange mennesker skærer tænder i søvne uden at vide af det. Mellem 10 og 20% af befolkningen vurderes at skære tænder jævnligt. Langt fra alle er klar over det, da det ikke umiddelbart opdages. Din partner kan gøre dig opmærksom på det, hvis han eller hun hører dig skære tænder, eller du kan opdage det ved symptomer i form af ubehag eller smerter.\nTænderskæren kan forårsage hovedpine og smerter\nLider du af hovedpine eller ondt i kæbe eller kinder, kan det dog være tegn på tænderskæren. At have daglige smerter eller spændinger har en direkte indvirken på livskvaliteten. Måske bliver du nødt til at tage smertestillende, eller måske ønsker du dig ligefrem hjem under dynen for at slippe for lyde og indtryk, der kan forværre en eksisterende hovedpine.\nSkæren tænder medfører tandslid\nDet kan blive en dyr fornøjelse at skære tænder i søvne uden at gøre noget ved det. Udover at det kan give hovedpine, spændinger og smerter i kæbe og kinder, slider det også unødvendigt på tænderne. Ved varigt tandslid risikerer du at skulle have kroner på tænderne for at beskytte dem, og det er en dyr fornøjelse. Den billige løsning er at købe en bideskinne, som du kan skåne dine tænder med, og som kan afhjælpe ubehag, hovedpine og smerter\nBideskinne til 249,-\nHos tandlægen koster en bideskinne mellem 3.000 og 5.000 kr., da den speciallaves. Det er dog langt fra nødvendigt. Med en bideskinne i EVA-plast kan du nemlig tilpasse den til din mund og dine tænder ved at opvarme den i kogende vand inden første gangs brug. Over 10.000 mennesker har allerede glæde af Antibite bideskinnen, og der er tilfredshedsgaranti, så du får dine penge retur, hvis ikke du oplever en effekt.\nBideskinner lige til døren


Udgivelser ›Side 7› Maps Marker Pro\nVi har netop frigivet Maps Marker Pro v4.0.5 med to sikkerhedsrettelser. En opdatering anbefales - som altid - stærkt. Fuld changelog: [mmp-changelog version = "4.0.5"] Hvis du oplever problemer, skal du indsende en helpdesk-billet. Glad kortlægning! Dit Maps Marker Pro-team Sådan opdateres ... Fortsæt med at læse\nVi har netop frigivet Maps Marker Pro v4.0.4 med følgende højdepunkter: tilføj ikon sorteringsindstilling til markørliste Det er nu også muligt at sortere markørlisten nedenfor kort efter ikon: Dette giver dig mere fleksibilitet, hvis du f.eks. Vil sortere dine markører. .. Fortsæt med at læse\nVi har netop frigivet Maps Marker Pro v4.0.3, som igen tilføjer muligheden for at skjule fejlfliser til brugerdefinerede basemaps, hvilket kan føre til, at fejlbilleder vises, hvis den tilpassede fliseserver har en begrænset dækning: Derudover opdaterede vi også migreringsscriptet til korrekt sanering brugerdefineret lag ... Fortsæt med at læse\nMaps Marker Pro v4.0.2 er tilgængelig\nOffentliggjort den 26. oktober 2018\nVi har netop frigivet Maps Marker Pro v4.0.2, som løser et problem med popuptekst, der ikke indlæses korrekt i TinyMCE visuel tilstand på nogle websteder. Derudover tilføjede vi også den manglende indstilling for markørklyngeradius blandt andre mindre forbedringer af brugervenligheden. Hvis du ikke opdaterede ... Fortsæt med at læse


Charlotte Glaser - Rosinante & Co.\nCharlotte Glaser Munch (f. 1972). Inden Charlotte begyndte på Litteraturvidenskab, film- og mendievidenskab og teaterhistorie på universitet i Oslo, Stockholm og København, gik hun som 20-årig på en 1-årig forfatterskole Hun er meget optaget af film, og har skrevet mange interviews og artikler i tidsskrifter, aviser og lærebøger om emnet. Charlotte debuterede i 2001 med ungdomsromanen Trylleslag, og har siden udgivet en række romaner og noveller for unge, samt to letlæste børnebøger.\nFlere af Charlotte Glaser Munchs bøger er oversat til svensk, dansk, nederlandsk og tysk.\nCharlotte flyttede i 2007 til Stockholm, hvor hun bor med sin mand og to børn.\nDel ’Charlotte Glaser’ på Facebook\nSiri er 20 år og forvirret. Hun er indskrevet på en uddannelse, hun ikke ved, om hun tager, fordi hun godt kan lide litteratur eller fordi hendes forældre har sagt, hun skal. Hun er vild med både sin uopnåelige og ikke specielt søde eks Jonas, men som hun har virkelig god sex med, og den søde og rare Ole, som hun kan snakke godt med, men som også er ret kedelig. I virkeligheden vil Siri bare gerne rejse jorden rundt og få nogle nye oplevelser, men hvordan gør man det, når ens forældre er imod det og man lige pludselig bor i en etværelses med en fyr, man ikke ved om man er forelsket i? Derudover er hendes unge moster og bedste veninde dødssyg af kræft, og Siri er ræd for at miste hende. #slipmigfri er en ærlig og oprigtig fortælling om, hvor hårdt det kan være at blive voksen. Hvordan alle valg, man tager eller ikke tager, påvirker både en selv og ens omgangskreds. Det er en historie om en ung kvindes søgen efter sig selv i en hvirvelvind af ekskærester, Instagram-filtre og forventninger om, at det hele nok skal blive bedre på et tidspunkt. Pressen skriver: »Fint portræt af en lidt rodløs og sårbar ung kvinde, der desperat forsøger at passe ind og tilpasse sit liv, så det lever op til forventningerne. Siri arbejder hårdt for, at "den rigtige Siri" ikke viser sit grimme ansigt, og den usikkerhed, der gennemsyrer hendes liv, vil mange unge - og voksne - kunne spejle sig i.« - Christine Christensen, Lektør »#slipmigfri er en roman om at komme til klarhed med sig selv og om, hvad meningen med livet mon kunne være – og desuden også om det, som citatet viser: Verden er større end dig selv. At finde sig til rette i verden er netop at ville vide af, at der er andet og mere end mig og mine lyster […] #slipmigfri er en medrivende og velskrevet bog – fint oversat af Anja Hitz – og den vil ganske givet være et godt bekendtskab for unge (piger især), der er på vej til at finde deres egen mening med tilværelsen.« - Eiler Jensen, Bogbotten


Motorsporten.dk - Ferrari Challenge - Triumf på Monza: Nicklas Nielsen ny verdensmester i Ferrari Challenge\nFormula Racing-køreren Nicklas Nielsen supplerede sit EM med et VM til verdensfinalen i Ferrari Challenge på Monza. Det danske team runder for andet år i træk sæsonen af med store mesterskaber.\nEfter at have sikret sig mesterskabet i Ferrari Challenge Europe lykkedes det søndag for Nicklas Nielsen også at tage VM-titlen blandt alle verdens Challenge-kørere i den internationale finale på Monza. Den unge Formula Racing-kører kan nu kalde sig verdensmester i den prestigefulde mærkeserie.\n– En suveræn afslutning på en fantastisk sæson! Hele teamet har været gennemsyret af kampånd fra vi startede året, og at tage både europamesterskabet og verdensmesterskabet er jo suverænt. Finali Mondiali er et unikt event for alle Ferrari-elskere, og at vinde finalen foran så mange dedikerede fans fra hele verden er en ubeskrivelig oplevelse. Jeg kan ikke takke holdet bag Formula Racing nok, lyder det fra Nicklas Nielsen.\nNicklas Nielsen havde allerede inden årets sidste afdeling sikret sig titlen i den hurtige Trofeo Pirelli-klasse, men danskeren holdt stilen og tog sejren i weekendens første løb, hvor han ellers startede fra en tredjeplads på gridden. Mest vigtig var naturligvis sejren i den ultimative verdensfinale, som havde deltagelse af de bedste kørere fra alle Ferrari Challenge-seriens ligaer i henholdsvis Europa, USA og Asien samt Stillehavsregionen.\nTo Formula Racing-kørere på VM-podiet\nNicklas Nielsen kunne efter sin stærke præstation trykke hånd med store personligheder som Ferraris Formel 1-chef Maurizio Arrivabene, som overværede løbet. Og Nielsen var ikke den eneste Formula Racing-kører på podiet, da også tyske Jens Liebhauser, som sidste år vandt Trofeo Am-mesterskab for teamet, sluttede på en tredjeplads i både Trofeo Pirelli-mesterskabet og i verdensfinalen.\nTo yderligere Formula Racing-kørere var med i titelkampe på Monza, men det lykkedes dog ikke for Eric Cheung at erobre Coppa Shell-mesterskabet – canadieren sluttede dog sæsonen på en stærk andenplads – mens østrigske Alexander Nussbaumer tog en flot tredjeplads i Coppa Shell Am-mesterskabet.\nTeammestre for andet år i træk\nI alt sikrede Formula Racing – foruden Nicklas Nielsens sejr i VM-finalen – et kørermesterskab og et teammesterskab i årets Ferrari Challenge-sæson. Dertil en masse sejre og podieresultater. Det er andet år i træk, at det danske team tager teammesterskabet i Ferrari Challenge-serien.\n– Absolut en godkendt sæson! Vi er stolte over igen at tage teammesterskabet, som er vores altoverskyggende mål med deltagelsen i Ferrari Challenge. Dertil har Nicklas Nielsen præsteret fantastisk og været en enestående ambassadør for holdet, og vi håber, at hans resultater kan gøre ham gavn i kampen om en karriere som professionel racerkører, lyder det fra teamchef hos Formula Racing, Allan Jørgensen.\n– I alt har 10 kørere repræsenteret teamet i denne sæson, og at have fire profiler med i titelkampe helt frem til finalen er jo enestående. Vi har fået fyldt skabet godt op med pokaler, og vi glæder os allerede til den nye sæson. En kæmpe tak til alle, som har supporteret teamet, lige fra kørere, crewet til sponsorer og partnere. Vi føler, at vi slutter stærkere, end vi startede, og vi kan næsten ikke vente med at komme i gang med 2019!