⇒ Køb Hammerlak online i dag → Se udvalget her\nNetbutikker med hammerlak\nEr du på udkig efter hammerlak? Vi anbefaler følgende webshops…\nHama Maxi PerlerHama Midi PerlerHama Mini PerlerHama PerlepladerHama PerlerHattenålHatteæskeHay KugletæppeHempel BundmalingHjertegarn\nRito.dk er aktuelt iblandt de bedste internet forretninger inden for kreative produkter. Firmaets sortiment indeholder ca. 15000 varer fra flere producenter. Webshoppens Trustpilot-vurdering på 9,8 ud af 10 indikerer stor kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 4008 evalueringer, hvoraf 3827 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 35104 brugere tilhængere af Rito.dk, og her har butikken modtaget 597 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,8 ud af 5, som lige så vel er ekstremt beundringsværdig.\nHobbyshoppen.dk er pt. en af de bedste internet webshops inden for kreative produkter. Deres sortiment består af omkring 250 produkter fra forskellige mærker. Netshoppens Trustpilot-bedømmelse på 8,9 af 10 manifesterer stærk kundetilfredshed. Tallet er baseret på 70 ratings, hvoraf 63 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 5224 personer tilhængere af Hobbyshoppen.dk, og her har butikken modtaget 86 evalueringer med en middel rating på 4,5 af 5, hvilket ligeså er ekstremt godt.\nSymaskineTorvet.dk er pt. imellem de største netshops der sælger kreative produkter. Firmaets sortiment omfatter omkring 800 produkter fra flere mærker. Forretningens Trustpilot-rating på 9,8 ud af 10 røber en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 1353 anmeldelser, hvoraf 1255 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 4398 brugere tilhængere af SymaskineTorvet.dk, og her har butikken modtaget 42 evalueringer med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,9 af 5, hvilket lige så vel er usædvanligt imponerende.\nCCHobby.dk er aktuelt en af de største webbutikker inden for kreative produkter. Firmaets sortiment rummer over 10000 produkter fra forskellige brands. Virksomhedens Trustpilot-score på 7,3 ud af 10 vidner om en høj grad af kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 599 vurderinger, hvoraf 383 af dem giver topkarakter. På Facebook er 28853 mennesker tilhængere af CCHobby.dk, og herpå har firmaet modtaget 159 vurderinger med en middel score på 4,6 af 5, hvilket tillige er ualmindeligt overlegent.\nHobbii.dk er aktuelt iblandt de førende internet forretninger inden for kreative produkter. Forhandlerens udvalg indbefatter omkring 9000 produkter fra diverse producenter. Webbutikkens Trustpilot-rating på 9,8 af 10 bevidner en høj grad af kundeloyalitet. Tallet er baseret på 1952 bedømmelser, hvoraf 1815 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 65783 personer fans af Hobbii.dk, og her har forhandleren modtaget 1042 ratings med en middel vurdering på 4,8 af 5, som ligeledes er temmelig godt.\nHammerlak købes over nettet\nEn masse online forhandlere tilbyder til alt held mange forskellige leveringsmetoder. En af de mest moderne er i vore dage levering til et afhentningssted, så du selv kan hente de købte produkter når det passer dig. Fragtformen er altså ualmindeligt praktisk, samt oftest desuden den mest letkøbte fragtform.\nDu bør ydermere beslutte dig for at få ordren sendt hjem til hvor du bor eller til hvor du arbejder. Denne bliver desværre lidt dyrere, men også vældig let gængelig. Den mest letkøbte leveringsmetode af hammerlak vil dog altid vise sig at være at du selv henter pakken, som dog afhænger af at du bor med kort afstand til hammerlak webshoppens lager.\nLeveringstiden kan være ret så essentiel ifald vi har behov for din ordre inden for kort tid, så i det øjemed er det ret så vigtigt at man besigtiger den estimerede leveringsdato for det aktuelle produkt.\nEn masse hammerlak butikker på nettet tilsiger 1 dags levering på en lang række produkter, hvilket er påkrævet at du bestiller forud for et fastsat tidspunkt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få hammerlak klar forud for at pakkemedarbejderne holder fyraften.\nEn række shops på nettet yder fragt uden omkostninger, men i mange tilfælde afkræver det at du aftager for et bestemt beløb. Som alternativ burde du overveje den billigste mulighed for levering, hvilket i de fleste tilfælde – om du bor nær Esbjerg, Holbæk eller Helsinge – vil være at få dem til at levere ordren til en pakkeshop.\nDet har vist sig at være rigtig overkommeligt for internetbrugere at finde de laveste priser på hammerlak fra forskellige online forretninger, og herved har langt de fleste online selskaber fundet det uundgåeligt at nedskære salgsværdien på produkterne – til børn, og samtidig også til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange love levering uden beregning.\nMen det kan til hver en tid blive tiden værd at kigge forbi et par online firmaer efter hammerlak rabat forinden du handler, således at man er sikret at få den mest betalelige pris.\nMan bør bare være obs på, at såfremt en e-forretning afsætter hammerlak til en udsalgspris som er utopisk lav, så er det ofte være en indikator for en uærlig webbutik. Kortbestillinger er imidlertid omsluttet af en regel, hvilket assisterer en imod fup online butikker.\nVi anbefaler generelt handler med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du vælge en løsning på afbetaling fra for eksempel ViaBill, forudsat du efterspørger at honorere prisen over et længere tidsrum.\nInden nogen bestiller hammerlak i en netbutik burde man utvivlsomt gennemlæse e-shoppens forretningsaftale, men det er tit ikke særlig morsomt.\nEn nem løsning kan være at efterse hvorvidt e-handlen er medlem af e-mærket, grundet at det ofte er en påvisning af at online forretningen overholder de officielle danske regler, tillige med at internet shoppen fra tid til anden vurderes af sagkyndige der har indsigt i de gældende love. Dette er desuden en god anledning til støtte, for så vidt du får problemer ved dit køb.\nTillige er det godt at kunden er opmærksom på de mest betydningsfulde forhold der kan have indvirkning på transaktionen, eksempelvis den byttepolitik på hammerlak internet webshoppen garanterer. Derfor er det tillige afgørende, at man altid bevarer ens ordremail, således man fremadrettet kan vidne om købet, ligegyldigt om du skal købe til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembringer uden sammenligning fortræffelige løsninger til at besigtige diverse øvrige brugeres tanker og derfor er det godt, at du gennemsøger internet shoppens hammerlak ratings før du køber.\nFacebook frembringer lignende ret habile chancer for at få kendskab til online forhandlerens pålidelighed. Foruden det er der mange netbutikker hvor folk kan offentliggøre en vurdering af deres køb, hvilket tillige burde udnyttes til at afveje hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret af reklameindtægter. Vi arbejder tæt sammen med forskellige online outlets idet vi publicerer virksomhedernes varer, og tager honorar såfremt en af de besøgende på vores website gennemfører et indkøb.\nViden angående hammerlak og e-butikker opretholdes rutinemæssigt, men det er ikke muligt for os at give garantier imod ændringer der eventuelt er udført efter at vi sidst opdaterede hjemmesidens informationer.


Forskere beder om mere tid til Grindsted-anbefaling | fredericiaavisen.dk\n– Projekt om sygdomsforekomst blandt borgere i Grindsted – en opdatering af den oprindelige sundhedsundersøgelse fra 2020\n– Projekt om vurdering af human risiko af forureningen for borgere i Grindsted\n– Projekt om de sundhedsmæssige konsekvenser af forureningen – et tilbud til bekymrede borgere.\n– Forskergruppen har desuden besluttet, at et fjerde forslag, som bl.a. indeholder en eksperimentel model, afventer videre stillingstagen, da undersøgelsen kræver information og data om forureningskilder og eksponering i Grindsted, der endnu ikke er tilgængelig. Disse informationer og data kan potentielt findes via to af de anbefalede undersøgelser.\n– Vi er næsten i mål med projektbeskrivelserne i den anbefaling, der skal følge op på den oprindelige sundhedsundersøgelse. Den udvidede forskergruppe har dog brug for lidt ekstra tid til af få drøftet projekterne endeligt igennem, så det sikres, at der er overensstemmelse mellem gruppens anbefaling og de projektbeskrivelser, der vedlægges anbefalingen til politisk behandling.


Breve fra og til Johanne Luise Heiberg. 1867-1890 - Johanne Luise Heiberg - E-book - BookBeat\nBind 2 består af breve fra og til Johanne Luise Heiberg fra 1867-90. I denne periode af livet levede hun som enke, men adopterede tre moderløse piger fra de Dansk Vestindiske Øer. I en årrække arbejde hun ved Det Kgl. Teater som sceneinstruktør og fortsatte med at være en arne i dansk åndsliv frem til sin død.\nForfatter Just Rahbek (1892-1979) står bag udvælgelse og samling.


Medicare & langsigtede handicap - Mosolyorszag.com\nMedicare & langsigtede handicap\nMedicare er en regering-run medicinsk forsikringsselskab til næsten 40 millioner amerikanere, der er fyldt 65 år, under 65, der har visse handicap og enhver borger med slutstadiet nyresygdom. (Kilde 2) Mere end 9 millioner Medicare deltagere skal pleje for en langvarig invaliditet eller kronisk sygdom i 2010. At antallet forventes at nå op på 12 millioner i 2020. (Kilde 1)\nLangvarig pleje indebærer, at give handicappede patienten med supportservices kræves til daglige levende aktiviteter, såsom dressing, badning og spise. Når der udføres af ikke-fagfolk, kaldes det "frihedsstraf pleje." Medicare dækker ikke disse typer af udgifter, medmindre det skønnes "lægeligt nødvendigt," pleje udføres af professionelle og patienten er bosiddende i et sygepleje facilitet. (Kilde 1)\nNon-hospital baseret faglærte-sygepleje faciliteter (SNFs) er for folk, hvis sygdom eller handicap kræver en relativt høj grad af medicinsk behandling og overvågning. Intermediate plejefaciliteter (kontrolrammerne) er for dem, der har langsigtede behov for lægehjælp, men betingelser, ikke der som akut som patienter, der kræver en SNF eller hospital. Frihedsstraf plejefaciliteter (CCFs), også kaldet "resten hjem," give mindre omfattende lægehjælp og er for dem, der ikke kræver omfattende lægehjælp og intervention. Medicare dækker typisk SNF afgifter, men ikke ICF eller CCF afgifter. (Kilde 3)\nTyper af Medicare\nMedicare har 4 typer af dækning: del A dækker hospitalsudgifter; Del B dækker læge besøg og ud patient tjenester; Del C (også kaldet Medicare fordel) tilbydes gennem HMOs og offentlige posttjenester af Medicare-godkendt privat forsikring udbydere og del D dækker receptpligtig medicin. Del A er normalt gratis, men alle andre dele har en månedlig tillægsgebyrer, der normalt betales af patienten. (Kilde 6)\nHandicap forsikring og Medicare\nInvalideforsikring kan leveres af den føderale regering via Social Security Administration (SSDI) eller af private forsikringsselskaber. I modsætning til Medicare gå handicap forsikring betalinger direkte til patienten, ikke sundhedstjenesteyder. Det forsikrer tab af indkomst, ikke lægebehandling. Det er derfor muligt at modtage ydelser fra både SSDI og Medicare samtidigt. Dollaren størrelsen af fordele for SSDI bestemmes af patientens indkomst og arbejde historie, i modsætning til Medicare, der betaler for alle dækket udgifter, uanset arbejde historie. (Kilde 4)\nFor en person, der kvalificerer til Medicare på grund af et handicap, vil dækning under Medicare delB (lægebesøg og ambulant pleje dækning) begynde automatisk i den 3-måneders periode før, den 3-måneders periode efter, 25 måned modtager Social Security handicap betalinger. Patienten har mulighed for at deltage i Medicare del D (receptpligtig medicin dækning) eller en Medicare fordel planer i samme 6-måneders periode. (Kilde 4, side 19)\nÆndre Medicare planer\nFolk på lang sigt handicap med Medicare kan foretage ændringer til deres Medicare plan hvert år mellem November 15-December 31 eller mellem januar 1 og 31 marts kun. Men Medicare del D kan kun tilføjes eller faldet i perioden November-December. (Kilde 4, side 21)\nDe langsigtede handicappede, der har begrænset indkomster og ressourcer kan være berettiget til Medicaid så godt. Kvalificerende kriterier for Medicaid varierer fra stat til stat. Medicaid vil ofte betale for langvarig pleje, som Medicare ikke vil. (Kilde 4, side 32)\nKvalifikationer for langsigtede handicap\nSymptomerne på en seneruptur\nHvad elementer skal være inkluderet i en medicinsk begrundelse brev?\nFarerne ved pincet\n• Hvordan man bruger æteriske olier til parfumeret puder\n• Hvordan til at screene for Type 2-Diabetes\n• Løsninger til høje testosteron hos kvinder\n• Hvordan til behandling af Psoriasis ved hjælp af tjære\n• Sådan stimulere hårvækst hos kvinder\n• Recepter til rygestop\n• Hvad er behandlingerne af urin infektion?


Bilbao: Juve forhandler med Llorente - Fodbold Cookie- og Privatlivspolitik\nBilbao: Juve forhandler med Llorente\n13:27Gus all in preflop mod esser, dobbeltsuitede konger med Q-2-3-4…?12:38Anders Jensen: Min største pot nogensinde12:11WPT Championship: Heldige Emil tæt på skillingerne10:26Mikael Viuff et mulehår fra SCOOP-sejr09:54Dansk Morrison megacasher i SCOOP: $88.064\tAf Martin Davidsen, tipsbladet.dkTorsdag den 3. januar 2013, 13:43\nFernando Llorente forlader Athletic BilbaoJuventus vil af med Bendtner nuValencia fyrer trænerenBendtner træt af at ligge vandret annonce\nJuventus har meddelt Athletic Bilbao, at man agter at tage kontakt til Fernando Llorente. Det skriver basker-klubben på sin hjemmeside\nFernando Llorente kan meget vel være fortid i Athletic Bilbao til sommer, når hans kontrakt udløber. Den spanske angriber har været eftertragtet gennem længere tid, og nu meddeler klubben fra Baskerlandet, at Juventus planlægger at forhandle med spilleren.\nAthletic Bilbao skriver på sin hjemmeside, at Juventus har informeret klubben om, at man vil tage kontakt til Fernando Llorente med henblik på at skrive kontrakt med ham.\nFernando Llorente kan skifte klub gratis til sommer, men hvis Juventus vil have ham allerede i dette transfervindue, så skal han købes fri fra sin kontrakt med Athletic Bilbao.\nJuventus er blevet meldt interesserede i Fernando Llorente lige siden i sommer, hvor han afsluttede en fornem sæson for Athletic Bilbao.


Film, Radio & TV - Ophavsret for undervisere på SDU - Guides at University of Southern Denmark\nOphavsret for undervisere på SDU: Film, Radio & TV\nDanmarks Audiovisuelle Kulturarv\nTV- og radioprogrammer i Mediastream\nDu har adgang til Mediestream, som er Det Kgl. Biblioteks digitale samlinger af aviser, radio og tv samt reklamefilm. Mediestream indeholder radio- og tv-udsendelser sendt på udvalgte danske kanaler siden december 2005. Nye udsendelser er tilgængelige med ca. 14 dages forsinkelse.\nSe listen over hvilke radio- og tv-kanaler man kan finde i Mediestream her\nSøg udsendelserne frem i Mediestream, vælg herefter "Syddansk Universitet" på WAYF-mellemsiden og log på med dit SDU login.\nBrug af materialet i Mediestream må kun ske i forbindelse med forskning, studie- og undervisningsbrug.\nSDU har også en AVU-plus aftale, som giver adgang til at kopiere og lagre tv-udsendelser fra et større antal danske og udenlandske tv-kanaler i undervisningen.\nSe listen over hvilke tv-kanaler AVU-plus indholder her\nMaterialet MÅ lægges på itslearning.\nDu må IKKE kopiere fjernsynsudsendte spillefilm, som er produceret med henblik på biografvisning\nDa de enkelte tv- og radiostationer efterhånden lægger mere af deres produktion ud på internettet (on demand) vil det være tillokkende at bruge små mediestumper fra disse websider. At tingene allerede eksisterer i elektronisk form og at de er tilgængelige på internettet, betyder ikke at du må kopiere dem og lægge dem ind på itslearning uden først at have fået tilladelse. Brug i stedet links til den pågældende webside.\nFilm og videoer er omfattet af ophavsretsloven. Hvis du gerne vil anvende eller fremvise dem i forbindelse med dit studie eller din ansættelse på SDU, skal du derfor indhente tilladelse til fra rettighedshaveren til den enkelte film/video.\nSom underviser må du gerne opgive filmen som pensum for de studerende, men du må ikke fremvise, uploade eller dele filmen med de studerende - heller ikke på itslearning - uden rettighedshaverens samtykke. Det er den enkelte studerendes eget ansvar at få set filmen, hvis den opgives som pensum eller til eksamen.\nSDU har IKKE nogen aftale på dette område, ansatte og studerende ved SDU skal derfor selv indhente tilladelse.\nYoutube og tilsvarende online platforme indeholder brugergenereret indhold, som også er omfattet af ophavsretsloven. Det er kun tilladt at fremvise videoerne, hvis det er rettighedshaveren selv, der har uploadet videoen.\nSom underviser skal du være opmærksom på, at brug af YouTube og lignende medier kan have GDPR-mæssige udfordringer.\nDet er IKKE tilladt at ændre på videoerne eller anvende dem i en anden sammenhæng, med mindre det er angivet ved videoen eller den er markeret med en creative commons licens.\nDet kan dog være vanskeligt at afgøre, hvem rettighedshaveren er og om videoen er lagt lovligt ud på platformen.\nHvis du gerne vil fremvise eller bruge en video fra Youtube eller en tilsvarende platform, bør du derfor undersøge:\nHar rettighedshaveren noteret, hvad man må med filmen?\nEr filmen markeret med en creative commons licens?\nHvis ovenstående er tydeligt, kan du fremvise eller bruge videoen.\nHvis videoen ikke er markeret med en creative commons licens eller på anden måde markeret med, hvad man må med den, skal du kontakte rettighedshaveren og spørge om lov til at bruge det - en bekræftelse på e-mail er nok.\nHusk at ophavsretten på film udløber 70 år efter det år, hvor instruktøren, forfatteren eller tilsvarende rettighedshavere er døde. Hvis en film er så gammel, må den fremvises og anvendes uden tilladelse.\nDer findes en del gratis materiale, som du kan bruge i din undervisning. Bl.a. indeholder ”The Internet Archive” en masse ældre spillefilm.\n<< Foregående: E-tidsskrifter & E-bøger\nNæste: Kopi og print >>


15. Orientering om implementering af skolereformen i Herning Kommune\nOrientering om implementering af skolereformen i Herning Kommune\nPå Herning Kommunes skoler er arbejdet med implementering af de mange elementer i skolereformen fortsat i fuld gang – og skolerne har de første år gjort sig mange gode erfaringer. Børne- og Familieudvalget får en aktuel status på implementeringen af skolereformen i Herning Kommune. Den faglige leder for Center for Børn og Læring (CBL) konsulenterne og to skoleledere orienterer om status på arbejdet ud fra et centralt såvel som et decentralt skoleperspektiv. Endelig vil forvaltningen lægge op til, at udvalget har en drøftelse af udvalgte tematikker i reformen\nSkoleleder Betina Folke, Aulum-Hodsager Skole og skoleleder Elise Cramon, Engbjergskolen har i efteråret 2015 været på studietur til Ontario, Canada for at finde inspiration til Herning Kommunes fortsatte arbejde med skolereformen.\nBetina Folke og Elise Cramon vil præsentere Børne- og Familieudvalget for de indtryk og de forandringer, som turen har givet anledning til i de to skolers pædagogiske praksis.\nEfterfølgende vil faglig leder i CBL Thomas Binderup give en aktuel status på arbejdet med projektet ”Indhold i skolereformen”, som er Herning Kommunes ramme omkring arbejdet med reformens indholdsdele på skolerne.\nI skoleåret 2014-15 - reformens år 1 - havde vi i Herning Kommune fokus på de nye rammer og strukturer, der skulle udvikles for at understøtte indholdsdelen i skolereformen.\nI skoleåret 2015-16 - år 2 med reformen - har vi sat fokus på målstyret læring både centralt i CBL og decentralt på skolerne.\nAmbitionen er, at folkeskolerne i Herning Kommune skal kunne indfri reformens mål om; at skolerne skal kunne udfordre alle elever, så de bliver så dygtige som de kan; at skolerne skal kunne mindske betydningen af elevernes sociale baggrund i forhold til faglige resultater; og endelig at skolerne skal sørge for, at tilliden til og trivslen i folkeskolen bliver styrket blandt andet gennem respekt for professionel viden og praksis.\nIndhold i reformen er Herning Kommunes tilgang til at arbejde med målstyret undervisning i skoleåret 2015-2016. Projektet handler om, at alle folkeskoler i Herning iværksætter et mindre forløb på egen skole ud fra en fremlagt procesplan. Procesplanen er vedhæftet som bilag.\nProjektet sigter mod to centrale problematikker omkring målstyret undervisning:\nHvordan praktiseres målstyret undervisning\nHvordan ledes målstyret undervisning\nProjekt ”Indhold i skolereformen” har som fokus at styrke skolernes lokale arbejde med målstyret undervisning, men samtidig skal projektet også give indsigter i, hvordan CBL fra et forvaltnings perspektiv kan understøtte skolernes arbejde med målstyret læring.\nProjektet er baseret på følgende principper:\nSkolen har ejerskabet\nMed få og klare mål sikrer vi fokus og prioritering\nVi har fokus på at inddrage alle led fra ledelse, medarbejdere og elever\nElevernes læring og udbytte er i centrum\nVi arbejder vidensbaseret, lærer af hinanden og deler vores erfaringer\nFor at hjælpe alle skoler godt på vej, og for at opkvalificere de pædagogiske ledere, har hvert netværk udvalgt 1 pædagogisk leder, som i starten af skoleåret er blevet klædt på til at være tovholder for de enkelte netværk. Tovholderne mødes hver måned.\nOmfangsmæssigt deltager samtlige af Herning Kommunes skoler med en leder og 2-5 medarbejdere. Den 3. november 2015 blev der afholdt et Kick off arrangement på Snejbjerg Skole, hvilket markerede starten på aktionslæringsforløbet, som finder sted på hver skole, med udgangspunkt i de enkelte skolers særlige fokusområder.\nI relation til arbejdet med folkeskolereformen, var alle lærere og ledere inviteret til et arrangement med James Nottingham den 11. november 2015. Der har været rigtig gode tilbagemeldinger på arrangementet fra deltagerne, og Nottinghams pointer vedrørende feedback påtænkes indarbejdet i en lignende proces i næste skoleår, hvor målgruppen tænkes både at være dagtilbud og skoler.\nSkolereformen er blevet kaldt en lærings-, trivsels- og vidensreform, idet de tre hovedmål:\ner blevet oversat til, at eleverne skal lære så meget som muligt imens de trives, hvilket blandt andet skal ske ved, at lærere og skoleledere baserer deres praksis på viden. De første to hovedmål er knyttet til eleverne, mens det tredje mål knytter sig til medarbejdernes pædagogiske praksis, som skal baseres på professionel viden om elevernes læring. Begreberne læring og trivsel sætter eleven og elevens udbytte i centrum for skolens virke, hvilket betoner, at det er for elevernes skyld, at vi holder skole.\nForvaltningen lægger med afsæt i ovenstående betragtninger op til en drøftelse af følgende tematikker i Børne- og Familieudvalget med henblik på senere beslutning:\nHvordan sikrer vi ejerskab til de fremtidige strategier for arbejdet med målstyret læring/målbevidst læring i Herning Kommune?\nHvordan får vi ”motiveret” skoleledelserne for ledelse af kerneopgaven ”læring”?\nHvilke ønsker er der til etablering af et læringssamarbejde mellem Herning Kommune og et School board i provinsen Ontario i Canada?\nHvordan skal lærerne klædes på for at kunne arbejde med målstyret læring/målbevidst læring?\nDe faglige fyrtårne (vejlederne): Hvordan får vi dem gjort til ”målstyringens fanebærere”?\nHvordan medtænkes kvalitetsrapporter og udviklingsplaner?\nKan James Nottingham give inspiration (“proving is good - improving is better”…)?\nHvordan skal målbevidst læring tilpasses den pædagogiske virkelighed på Herning Kommunes skoler? Der er vedhæftet bilag til belysning af dette punkt.\nBetina Folke, Elise Cramon og Thomas Binderup deltager under punktet.\nat orienteringen om status på implementering af skolereformen i Herning Kommune tages til efterretning.\nOrientering taget til efterretning. Punktet genoptages på kommende møde.\nFraværende i Børne- og Familieudvalget - 10. februar 2016:\nBILAGIndhold i reformen - Procesplan\nBILAGIndhold i reformen KvaN\n16. Tilskud til pasning af egne børn\nSagsnr.: 28.03.16-G01-1-15 Sagsbehandler: Pia Elgetti\nPå baggrund af henvendelser fra borgere, der ønsker tilskud til pasning af eget barn i Herning Kommune, er sagen blevet undersøgt af administrationen.\nFlere af borgerhenvendelserne refererer til ordningen der bruges i Ringkøbing-Skjern Kommune\nOrdningen har tidligere været benyttet i Herrning Kommune.\nDagtilbudslovens §86-91 beskriver mulighederne for, at forældre kan få tilskud til at passe deres børn hjemme.\nIfølge loven kan kommunalbestyrelsen beslutte at tilskuddet kun gives til forældre til børn i en bestemt aldersgruppe – fx 0,5-4 år. Den maksimale tilskudsperiode er fra barnet er 24 uger gammelt til skolestart. Tilskuddets størrelse fastsættes også af kommunalbestyrelsen, men kan højest udgøre 85% af den billigste nettoudgift i et dagtilbud til samme aldersgruppe i kommunen. Tilskuddet fastsættes også til at være ens for alle børn omfattet af ordningen. Tilskuddet kan gives for én samlet periode på minimum 8 uger og maksimalt 1 år. Kommunalbestyrelsen kan beslutte at fastsætte en længere minimumsperiode og en kortere maksimumsperiode. Det samlede tilskud pr. husstand kan ikke overstige beløbet for maksimale dagpenge.\nLoven giver ikke hjemmel til at opstille kriterier for pædagogiske tiltag, der sikrer barnets udvikling, med mindre der iværksættes hjælpeforanstaltninger efter §52 i lov om social service, der anser det for nødvendigt, at barnet er optaget i et dagtilbud – her kan kommunalbestyrelsen beslutte, at der ikke skal ydes tilskud.\nDer skal være opmærksomhed på, at såfremt, det besluttes at yde tilskud til pasning af eget barn, vil det være vigtigt, at man i overvejelserne drøfter det faktum, at der ikke er mulighed for at opstille kriterier og føre tilsyn med kvaliteten i denne ordning. Det skal derfor overvejes om ordningen skal gælde for børn i en bestemt aldersgruppe – for på den måde at sikre, at overgang fra dagtilbud forløber på en måde, der understøtter de politiske årsmål på børne- og ungeområdet herunder de forskellige metoder som fx dialogisk læsning, fremtidens dagtilbud, Sverigesprogrammet, Herningmodellen / PALS og kompetenceløftet i dagplejen, der bruges som veje til de politiske årsmål.\nDer er lavet to udregninger på udgifter ifm tilskud til pasning af eget barn. Tallene er baseret på 2015-takster.\nDen billigste nettoudgift pr. måned på 0 - 2,9 års-området i Herning Kommune er 6322,25 kr. og på 2,9 - 6 års-området er den 4303,75 kr.\nTilskuddets størrelse må højest udgøre 85% af den billigste nettoudgift, hvorfor den ene udregning er lavet med afsæt i denne grænse. Den anden udregning tager udgangspunkt i et tilskud på 70% af den billigste nettoudgift.\nUdgifter til tilskud pr. barn udgør:\nProcentdel af nettoudgift\n0 – 2,9 år\n2,9 – 6 år\nVed udregning af den samlede udgift i forbindelse med tilskud til pasning af eget barn i Herning Kommune forudsættes det, at det samlede antal børn, der omfattes af ordningen vil svare til det antal, der benytter ordningen i Ringkøbing Skjern Kommune, hvor 3,33% af de 0,5 - 4 årige benytter ordningen. Omregnet på antal børn i Herning Kommune vil det betyde 123 børn. Det forudsættes samtidigt at 2/3 af børnene er at finde i gruppen 0 - 2,9 år og 1/3 er at finde i gruppen 2,9 - 4 år.\nDet skønnes, at der ved 123 børn i alderen 0 - 4 år vil være en merudgift ved et tilskud på 70% fra 1,335 mio kr til 5,403 mio kr.\nDet skønnes, at der ved 123 børn i alderen 0 - 4 år vil være en merudgift ved et tilskud på 85% fra 2,589 mio kr til 6.654 mio kr.\nNår der laves udregninger, er det altid baseret på vurderinger og skøn og der kan der derfor være forskel på de økonomiske beregninger, som det fx er tilfældet i bilaget til denne sagsfremstilling og de beregninger, der er lavet i denne sagsfremstillng.\nat der træffes beslutning om, om ordningen om tilskud til eget barn skal indføres i Herning Kommune\nat såfremt der træffes beslutning om at indføre ordningen, at det besluttes for hvilken aldersgruppe, ordningen skal omfatte\nat det besluttes hvor højt tilskuddet skal være, dog max 85% af den billigste driftsudgift i et dagtilbud samt finansiering heraf.\nDer indføres ikke en ordning til tilskud til pasning af egne børn.\nKasper Ravn Fredensborg (R) stemte i mod, idet han principielt mener at forældre bør have tilskud til pasning af egne børn.\nBILAGNotat Tilskud til pasning af egne børn\nBILAGNotat økonomiske betragtninger ifm tilskud til pasning af eget barn\n17. Inklusionsstrategi for Herning Kommune 2015-2020\nInklusionsstrategi for Herning Kommune 2015-2020\nSagen er en genoptagelse af punkt 116 fra BFU mødet den 25. november 2015.\nInklusionsstrategien, "Alle børn og unge er en del af fællesskabet", har været sendt til høring i dagtilbuds- og skolebestyrelserne samt øvrige høringsberettigede.\nFra medio december 2015 til ultimo januar 2016 har strategien med tilhørende bilag været sendt til høring i dagtilbuds- og skolebestyrelserne. Der er i alt indkommet 44 høringssvar fordelt på følgende måde:\n20 fra dagtilbud inklusiv dagplejen\n22 fra skolerne\n2 fra faglige organisationer (BUPL &HLF)\nCentralt i høringsvarene er:\nGenerel stor tilslutning til strategiens mindset i alle høringssvar\nDesuden tilslutning ift. følgende:\n· Inddragelse af forældre samt vigtigheden af at møde forældre som samarbejdspartnere\n· Vigtigt, at der nu er skabt en fælles forståelse og et fælles sprog for inklusion\n· Det mødes med stor tilfredshed, at implementeringsperioden er på 4 år – at nå målene i 2020 vurderes som realistisk\n· Positivt med et øget fokus på samarbejdet mellem dagtilbud og skole ift. at sikre overgangsarbejdet\n· De klare rammer for inklusion er med til at lette arbejdet for pædagoger og lærere\n· God ide, at flere uddannes AKT-ressourcepersoner\nUdpluk fra høringssvar:\n”Bestyrelsen i Børnecenter Nord er begejstrede for den måde institution og skolen bindes sammen i det fælles Mindset. (rød tråd)”\n”Vi ser positivt på hele inklusionsstrategien som et styringsredskab. Det har vi savnet.” - Børneliv\n”Det vil være et mål i Børneoasen at involvere forældrene mere i forhold til at alle børn trives på stuerne.”\n”Det er fra udvalgets side lavet et ualmindeligt flot og grundigt stykke arbejde. Blandt andet er der en tydelig tilgang til de forskellige områder fx de udstukne pejlemærker - Stor anerkendelse herfra.” - Lundgårdskolen\nUdfordringer og efterspørgsler:\n· Der opleves en udfordring i at få alle forældre med til forældrearrangementer\n· Bekymring for manglende ressourcer ift. implementeringen. Flere hænder efterspørges.\n· Fortsat efteruddannelse er vigtigt – især for nyansatte.\n· Bekymring for mængden af tiden, der går med beskrivelser og udarbejdelse af principper mm.\n· Ønske om et tættere samarbejde mellem pædagoger og lærere ift. børn i udsatte positioner.\n”Det kan dog være en meget svær opgave for fællesskabet at inkludere alle børn, når personale ressourcerne ikke er til det. Uddannelse er vigtigt.” – Børneoasen Lind\n”Vi finder det vigtigt, at få forældrene med, hvis det ikke lykkes vil det være en faldgruppe i inklusionsstrategien og vi tænker derfor, at forældredelen kan blive den udfordrende del” - Brændgård.\nÆndringer i inklusionsstrategien siden sidste BFU møde den 25. november 2015\n· Kan og skal opgaver er omformuleret til Rammer for inklusionsarbejdet og er at finde i slutningen af hvert kapitel (1.5, 2.8, 3.9, 4.4, 5.10, og 6.4)\n· Kravet om at alle dagtilbud og skoler arbejder med Fri for Mobberi er nedtonet til at alle dagtilbud og skoler arbejder med det inddragende forældresamarbejdet, hvor Fri for Mobberi anbefales som metode.\n· Liste over anbefalinger til det gode forældresamarbejde er udarbejdet og indgår under afsnit (4.4)\n· Afsnit om Passion for læring er udgået\nDesuden er følgende afsnit ud-/indgået:\n· Afsnit om Kollegial vejledning er udgået\n· Afsnit om AKT konference er indgået ((2.7.1)\n· Afsnit om Herningmodel Skole er indgået (3.3.)\nat strategien vedtages med de foreslåede ændringer.\nKasper Ravn Fredensborg og Søren Peder Jensen\nBILAGPixiudgave til forældre\nBILAGInklusionsstrategi - Alle børn og unge er en del af fællesskabet\n18. Kapacitetstilpasning på specialundervisningsområdet\nSagsnr.: 17.03.00-P21-1-15 Sagsbehandler: Preben Siggaard\nKapacitetstilpasning på specialundervisningsområdet\nØvrige sagsbehandlere: Bo Meldgaard, Sven Nørgaard\nSagen genoptaget fra Børne- og Familieudvalgets møde d. 19. januar 2016.\nDer har været afholdt høringsmøde om sagen på Skolernes Samrådsmøde d. 28. januar 2016. I mødet var alle skoledere inviteret til at deltage.\nHøringen bestod dels af en gennemgang og dels af gruppedrøftelser i de 6 netværksgrupper – hver gruppe afleverede et samlet høringssvar.\nSammenskrivning af de 6 høringssvar er vedlagt som bilag.\nSamlet sagsfremstilling fra 19. januar 2016 pkt. 1: Udmøntning af Byrådets beslutning om kapacitetstilpasning på specialundervisningsområdet.\nDirektøren for Børn og Unge indstiller, 19. januar 2016, pkt. 1:\nBørne- og Familieudvalget, 19. januar 2016, pkt. 1:\nSagsfremstilling den 10. februar 2016: Kapacitetstilpasning på specialundervisningsområdet\nGenerelt er tilbagemeldingerne positive.\nAf høringssvarene fremgår, at flere er bekymrede for håndteringen, når forældrene siger nej tak til et specialtilbud og eleven dermed forbliver i klassen.\nForvaltningen oplyser, at situationen forekommer yderst sjældent. Forvaltningen er opmærksomme på problematikken og vil støtte skolerne bla. gennem PRR´s arbejde.\nUd over gruppehøringssvarene fra Samrådsmødet er der givet bestyrelserne mulighed for at indsende individuelle høringssvar med frist d. 1. februar 2016. Disse vedlægges ligeledes som bilag.\nat Børne- og Familieudvalget godkender\nat Specialklassen ”Hjørnehuset” på Lind Skole nedlægges med virkning fra 1. aug. 2016\nat De i økonomiskemaet opgjorte beløb anvendes til indfrielse af Byrådets beslutning om reduktioner på 1 mio. kr. i 2016 og 3. mio. kr. i 2017 og overslagsår, samt til en omlægning af enkeltinkluderede elever.\nat Vildbjerg skoles, Sønder Feldings skoles, Sunds skoles, Gjellerupskolens og Gullestrup skoles specialklasser med virkning fra 1. august 2016 overgår til tildeling pr. elev\nat PPR er behjælpelige i dialogen, hvor forældrene ikke ønsker det visiterede specialtilbud.\nGodkendt, idet det bemærkes at Hjørnehuset, Lind Skole nedlægges senest 1. august 2017.\n19. Børne- og Familieudvalgets pulje budget 2016\nBørne- og Familieudvalgets pulje budget 2016\nI forbindelse med budgetforliget for 2016 blev der afsat en pulje på 1 mio. kr. til Børne- og Familieudvalgets disponering.\nPå mødet skal drøftes principper for anvendelse og mulige formål/projekter\nPå mødet drøftes anvendelse af puljen til forskellige konkrete formål, herunder særligt:\nprojekter hvor finansieringen bortfalder i 2016 og frem\nsærlige udfordringer i mulighedskataloget\nat Børne- og Familieudvalget drøfter principper for anvendelse og mulige formål.\nDrøftet. Punktet genoptages på kommende møde.\nBILAGForslag til anvendelse af Børne\n20. Sang- og Musikprofil dagtilbud og skoler\nSang- og Musikprofil dagtilbud og skoler\nØvrige sagsbehandlere: Preben Siggaard og Bo Meldgaard\nHerning Kommune er hjemsted for en række kulturaktører med kompetencer, ikke mindst på sang- og musikområdet. Med inspiration fra den åbne skole er Center for Børn og Læring (CBL) gået i dialog med disse aktører omkring samarbejder, som kan understøtte målsætningerne på børneområdet. Dette har ført til, at der er indgået en aftale med Den Jyske Sangskole (DJS), samt Herning Musikskole og Ensemble Midtvest (projektdeltagere i skole-delen) om at udarbejde oplæg omkring muligheden for at arbejde med sang- og musikprofilen som en integreret og gennemgående del af børnenes hverdag.\nDJS har holdt oplæg for kommunens institutions- og skoleledere om mulighederne. Lederne har efterfølgende drøftet oplæggene med deres relevante personale. På denne baggrund har 7 daginstitutioner og 4 skoler aktivt tilsluttet sig processen med ønsket om at arbejde frem mod en tydelig Sang- og musikprofil mens dagplejen deltager i projektet med 5 legestuegrupper med i alt 25 dagplejer.\nDet samlede projekt vil således i år 1 omfatte ca. 2700 børn og elever over hele kommunen.\nProjektet vil fokusere på at udvikle kvaliteten i børn og elevers hverdag og læring, og styrke pædagoger og læreres faglige indsats – primært direkte i praksis, sammen med børn og elever.\nI forbindelse med budget årsmålene 2016 er der identificeret en række veje til målet, som projektet her understøtter, bl.a.\nUnderstøtte sprog- og læsestrategi (dokumenteret større pararthed til at lære ord og at huske dem bedre)\nDen personlige kompetence i fællesskabets rammer (fokus på det enkelte barns kompetencer og bidrag – tydelige strukturer for de aktive børn og trygge rammer for improvisation og udfoldelse for de mere tilbageholdende)\nGruppe og klasseledelse (inspiration fra praksis på musikskolen og DJS)\nKvalitet i tilrettelæggelse af differentierede læreprocesser (Dybere faglige viden giver mulighed for mere individuel tilpasning)\nKvalitet i den understøttende undervisning og fritidstilbuddene (fokus og målretning i forhold til profilen)\nDJS har holdt møder med de 4 skoler med henblik på at udvikle mål og tiltag som understøtter de centrale målsætninger og bidrager positivt til skolernes faglighed, pædagogik og samarbejde.\nParallelt med dette projekt arbejder DJS med at udvikle en national certificeringsordning for Sangprofil Børnehaver. Denne model danner grundlag for projektet her. DJS har sparret med CBL og daginstitutionerne om modellen.\nTiltaget vedr. dagplejerne er udarbejdet på baggrund af læringen fra projektet ”Cool Beans”.\nFormålet er at bidrage væsentligt til den røde tråd i Herning kommunes arbejde med børn og elever i alderen 3 måneder til 9. klasse og tydeligt bidrage til at alle er en del af fællesskabet og at alle bliver så dygtige som de kan.\nMålsætningen er at de 25 dagplejer, 7 daginstitutioner og 4 skoler har skabt en tydelig mærkbar og målbar udvikling inden for deres individuelle projektperioder.\nHvordan skal målene indfries?\nDer er tale om et udviklingsprojekt, hvor ikke alle svar kendes på forhånd, og hvor nye strukturer og samarbejde i forbindelse med den åbne skole (og tilsvarende åbenhed i dagplejen og i daginstitutionerne) skal udvikles. Herning kommune har med arbejdsgruppen om den åbne skole, gjort et grundigt forarbejde. Vi starter ikke på bar bund.\nMed projektet ønsker CBL at udvikle og afprøve en række nye tiltag inden for institutions- og skoleudvikling, som vil imødegå en række af de udfordringer institutioner og skoler i dag står over for.\nDisse tiltag er følgende:\n”Opkvalificering af den daglige praksis” og ”sidemandsoplæring”. CBL ønsker at udvikle metoder som giver dagplejer, pædagoger og lærere mulighed for at udvikle sig fagligt og pædagogisk i den daglige praksis, sammen med børn og elever. Dette sker gennem samarbejde med fag-specialister med pædagogisk erfaring fra kulturinstitutionerne og ved at danne teams af pædagoger og undervisere hvor de mere sang- og musikerfarne pædagoger og lærere understøtter de mindre erfarnes faglige og pædagogiske udvikling. Denne metode anvendes på alle tre områder.\nEn del af denne opkvalificering af den daglige praksis vil for skolernes vedkomne kunne ses i sammenhæng med Herningkommunes A.P. Møller projekt ”Sang, bevægelse og læring” – og er dermed delvist finansieret. (Kursusvirksomhed er finansieret gennem projektet, men vikardækning udestår).\n”Sang- og musikfaglige resursepersoner”. En ordning hvor primært skolerne sammen med CBL finansiere forløb af varighed hvor en resurseperson teamer op med en eller flere lærere inden for et fagområde for at udvikle, gennemføre og evaluere – samt videregive –forløb inden for den fagopdelte undervisning.\nUddannelse af musikvejledere: En del af Herningkommunes A.P. Møller projekt ”Sang, bevægelse og læring” er udviklingen af en delvist certificeret musikvejleder uddannelse. Det vil være oplagt at nøglelærere fra de fire musikprofilskoler deltager i denne uddannelse.\nUdvikling og fokusering af §3 stk. 3 undervisningen – frivillig musik. Resurserne til den frivillige undervisning vil blive prioriteret således at aktiviteterne understøtter den enkelte skoles sang- og musikprofil.\nKortlægning af øvrige lokale sang og musikresurser. For hver legestuegruppe, daginstitution og skole undersøger den lokale arbejdsgruppe sanglige og musikalske samarbejdsmuligheder i nærmiljøet.\nSang og musikprofilen får selvstændig opmærksomhed i CBLs tværgående kulturudvalg.\nMusikudvalget på skoleområdet spiller en aktiv rolle, som netværk for lærere fra profilskolerne og de øvrige skoler således at udvikling, viden og erfaring kommer alle skolerne tilgode.\nProjektets økonomi jf. projektbeskrivelse:\nDagplejen - 125.892,20 kr\nDaginstitutioner - 1.091.492,50\nSkoler - 1.968.480,00\nCBL ønsker at drøfte finansiering af projektet med DJS.\nat Børne- og Familieudvalget godkender projektbeskrivelsen og drøfter finansieringen.\nat CBL bemyndiges i samarbejde med DJS, at arbejde videre med projektet samt finansieringen.\nBILAGSangglad i forhold til pædagogiske læreplaner\nBILAGProjektbeskrivelse_Sang- og musikprofil\n21. Ansøgning om kortere skoledag for specialklasseelever på Gullestrup Skole\nAnsøgning om kortere skoledag for specialklasseelever på Gullestrup Skole\nGullestrup Skole har haft specialklasseelever siden 1. august 2015. I den periode har skolen oplevet, at skoledagen for eleverne på mellemtrinnet (4. - 6. klasse) er meget lang. Skolen ansøger derfor om at udnytte muligheden i folkeskoleloven om at gøre skoledagen kortere for disse elever.\nGullestrup Skole oplever, at eleverne i løbet af skoledagen bruger mange kræfter på at indgå i læringsmiljøet. Det stiller store krav til deres koncentration og betyder, at de problematikker eleverne har, bliver meget tydelige sidst på skoledagen. Det betyder ligeledes, at eleverne sidst på dagen ikke er modtagelig for undervisning.\nSkolen ansøger derfor om at udnytte muligheden i medfør af Folkeskolelovens § 16 b, stk. 1 om at gøre skoledagen kortere for eleverne på mellemtrinnet i skolens specialklasser. Skolen ønsker at timetallet nedsættes fra 33 timer til 30 timer.\nDen frigivne lærerressource vil blive anvendt til mere personale i klasserne.\nAnsøgningen gælder for den resterende del af skoleåret 2015/16.\nAnsøgningen fremsendes af skolelederen og er forelagt skolebestyrelsen den 11. januar 2016. Skolebestyrelsen bakker op om ansøgningen.\nat dispensationsansøgningen fra Gullestrup Skole på 3 ugentlige timer imødekommes for den resterende del af skoleåret 2015/16.\n22. Orientering: Analyserapport vedr. social indsats for børn/unge\nSagsnr.: 27.00.00-P20-3-15 Sagsbehandler: Bo Ulrich Bertelsen\nOrientering: Analyserapport vedr. social indsats for børn/unge\nSom en del af Socialstyrelsens partnerskabsprojekt har Socialstyrelsen udarbejdet en analyserapport, der tegner et billede af Herning Kommunes indsats for kommunens børn og unge i socialt udsatte positioner med fokus på tidlig forebyggelse. Analysen identificerer styrker og udfordringer ved den nuværende praksis og danner fundament for det videre udviklingsarbejde.\nPartnerskabsprojektet indebærer et partnerskab mellem Socialstyrelsen og tre kommuner, herunder Herning, om at omlægge og videreudvikle indsatsen for børn og unge i socialt udsatte positioner til at være tidligere forebyggende og mere effektiv (jf. dagsordenpunkt 31 på Børne- og Familieudvalgsmødet 15. april 2015). Det er Børn og Unges ambition, at samarbejdet med Socialstyrelsen skal bidrage til, at den Herningmodel (i pilotperioden benævnt Sverigesprogrammet), der indtil 2015 er udviklet og afprøvet i tre skoledistrikter, implementeres og videreudvikles i resten af kommunen.\nAnalysen afdækker styrker og udviklingspunkter ved kommunens nuværende praksis i forhold til en tidlig forebyggende indsats for børn og unge i en social udsat position. Analysen dækker tre hovedområder: den kommunale rammesætning for indsatsen, sagsbehandlingen og den kommunale tilbudsvifte.\nAnalysen er afgrænset til at koncentrere sig om praksis i de tre skoledistrikter, hvor der de seneste år er arbejdet efter Herningmodellen, da det er den model, som kommunen har ambition om at udbrede og videreudvikle.\nI Analyserapporten vurderer Socialstyrelsen følgende (hovedkonklusionerne fra bilag 1: Analyserapport Herning Partnerskab):\nDen kommunale rammesætning\nHerning Kommunes politikker er et godt styringsmæssigt fundament for en tidligere forebyggende og mere effektiv indsats for børn og unge i en socialt udsat position. Der er sat klar retning for en forebyggende indsats, og det brede forebyggelsesfokus går på tværs af det specialiserede og almene børneområde.\nMed etableringen af projektet "Sverigesprogrammet" er de politiske visioner for forebyggelse blevet yderligere konkretiseret. Analysen peger på, at de forebyggende visioner lever i praksis, og at medarbejderne på tværs af det specialiserede område og almenområdet i de tre skoledistrikter således arbejder efter et fælles forebyggende ’mindset’.\nDer har været etableret et organisatorisk set up omkring Sverigesprogrammet, der understøttede det tværfaglige samarbejde om indsatsen. I styringen af programmet er der blevet fulgt tæt op på politiske mål og resultater, hvilket vurderes at have været en positiv katalysator for fremdriften.\nAnalysen peger dog også på, at programmet, fordi det var et pilotprojekt, har haft særligt gunstige vilkår: tæt ledelsesmæssig bevågenhed, stærk medarbejderinddragelse i implementeringen og en tættere styring og dokumentation, end hvad der kendetegner den øvrige kommunale praksis på området. Det anbefales derfor, at der i udbredelsen af programmet er opmærksomhed på, hvordan gode erfaringer med implementering af det forebyggende ’mindset’, tværfaglig organisering og tæt resultatopfølgning bringes i spil i kommunens øvrige distrikter.\nHerning Kommune er nået langt i etableringen af en sagsbehandlingspraksis, der understøtter, at der sættes tidligere forebyggende ind for børn og unge i en socialt udsat position. Der er prioriteret ressourcer til, at rådgiverne kan medvirke i den tidlige forebyggende indsats i almenområdet, hvilket understøtter, at sagsbehandlingen kommer tidligt ind i sager og i potentielle sager. Kontinuiteten i sagsforløbet understøttes ved, at det som udgangspunkt er samme rådgiver, som behandler en given underretning, som herefter arbejder med afklaring eller undersøgelse.\nDer er implementeret inddragende netværksmøder som metode til at inddrage barn, familie og netværk, og det faciliteres, at der skabes løsninger baseret på barnets hverdagsliv.\nKommunens praksis for udarbejdelsen af den børnefaglige undersøgelse sikrer, at undersøgelsen kommer omkring de relevante områder, at relevante aktører inddrages, og at undersøgelsen udarbejdes i overensstemmelse med den lovfastsatte tidsramme – eller hurtigere.\nRådgiverne sætter i foranstaltningssager gennemgående ind med rette match, og indsatserne påbegyndes for det meste uden megen ventetid. Samtidig understøtter den hyppige opfølgning i alle sager, at der følges tæt op på progression i forhold til mål og handleplan for barn og familie, hvilket er en forudsætning for at kunne lave løbende justeringer, der matcher barnets udvikling.\nDer peges på følgende opmærksomhedspunkter til kommunens videreudvikling af en mere forebyggende sagsbehandlingspraksis: Det anbefales, at der sættes fokus på den faglige vurdering af, hvornår der iværksættes børnefaglig undersøgelse efter serviceslovens § 50 frem for forebyggende støtte efter § 11, stk. 3. Og at der sættes fokus på, hvordan viden fra de specialiserede tilbud kan bringes mere systematisk i spil for at kvalificere sagsbehandlernes arbejde med for eksempel sagsbelysning og matchning.\nDen kommunale indsatsvifte\nDen kommunale indsatsvifte i Herning Kommune er et godt fundament for videreudviklingen af en tidligere forebyggende indsats for børn og unge i en socialt udsat position.\nPå almenområdet er der fokus på opsporing og tidlig indsats, blandt andet gennem anvendelse af vidensbaserede metoder, der har sigte på udvikling og trivsel hos børn. Samtidig er der i de tre skoledistrikter skabt et tæt og systematiseret samarbejde mellem sagsbehandlerne og de almene institutioner. Dette understøtter, at børn i risiko opdages, og at almenområdet kan spille en aktiv rolle i den tidlige støtte omkring barnet.\nI de specialiserede tilbud er indsatsviften bred og bygger i vid udstrækning på vidensbaserede metoder og programmer. Kommunen har arbejdet med at geare tilbuddene til en styrket forebyggende praksis, blandt andet ved at have fokus på, at tilbuddene sikrer barnets tilknytning til hverdagslivets relationer som familie, skole og fritidsinteresser, samt at de specialiserede tilbuds kompetencer også anvendes til at forstærke indsatsen i mindre indgribende foranstaltninger. Samtidig har kommunen udviklet nye former for kortvarige institutionsanbringelser.\nAnalysen anbefaler dog, at der på almenområdet sættes fokus på at understøtte en systematisk vurdering af, hvornår et barn kan defineres som værende i en socialt udsat position. At der sættes fokus på at styrke sammenhængen mellem den udvikling, der pågår i henholdvis de specialiserede tilbud og sagsbehandlingen, blandt andet ved at styrke samstemthed og samarbejde mellem tilbud og rådgivere. Og at der sættes fokus på at styrke samarbejdet mellem det specialiserede område og almenområdet i forhold til børn og unge, der modtager en foranstaltning.\nPå baggrund af den fælles Ramme og Retning for partnerskabsprojektet, der er udarbejdet af Socialstyrelsen (vedlagt som bilag 2: Ramme og Retning november 2015) og de tre partnerskabskommuner, samt analysen beskrevet ovenfor udarbejder Børn og Unge primo 2016 en udviklingsplan for kommunens fortsatte implementering af en tidligere forebyggende og mere effektiv indsats. Partnerskabsprojektet og udviklingsarbejdet i partnerskabskommunerne varer frem til ultimo 2017, hvor projektet evalueres.\nBILAGAnalyserapport Herning Partnerskab\nBILAGRamme og Retning november 2015\n23. Godkendelse: Udviklingsplan vedr. social indsats for børn/unge\nGodkendelse: Udviklingsplan vedr. social indsats for børn/unge\nI forbindelse med Projekt Partnerskab med Socialstyrelsen er der udarbejdet en udviklingsplan, som fremlægges til godkendelse.\nBørn og Unge har udarbejdet en udviklingsplan for kommunens fortsatte implementering af en tidligere forebyggende og mere effektiv indsats på området for børn og unge i udsatte positioner eller i risiko for at komme det. Planen er udviklet på baggrund af den fælles Ramme og Retning for partnerskabsprojektet, der er udarbejdet af Socialstyrelsen og de tre partnerskabskommuner, samt Socialstyrelsens analyse af Herning Kommunes praksis.\nUdviklingsplanen beskriver følgende (se bilag 1: Udviklingsplan 15_01_16 - FÆRDIG):\nHerning Kommunes ambition med projektet\nAmbitionen er at implementere og videreudvikle en helhedsorienteret praksis i hele Børn og Unge med udgangspunkt i den afprøvede Herningmodel (i pilotperioden benævnt Sverigesprogrammet) og med henblik på at skabe en mere forebyggende og mere effektiv (bedre og billigere) praksis på området:\nStørre andel af anbringelser i slægt, netværk og plejefamilie samt lavere andel på institution og med kortere varighed. Større kvalitet i alle typer af anbringelser\nStyrket mestring, livsduelighed og inklusion i fællesskabet med fokus på sundhed, skolegang, uddannelse og beskæftigelse\nIndsatsområder og løsningselementer:\nFor at nå ambitionen vil Børn og Unge:\nImplementere Herningmodellen, afprøvet i 3 skoledistrikter i 2013-2015, i hele Børn og Unge.\nÆndre organiseringen i Center for Børn og Forebyggelse fra fagbureaukrati til opgaveorienteret matrixorganisation med henblik på at understøtte implementeringen af Herningmodellen\nVidereudvikle Herningmodellen inden for følgende områder:\nStyrkelse af tidlig opsporing på almenområdet: Fokus på at skabe endnu bedre fælles forståelse og systematik i og på tværs af myndighed, almenområdet og tilbudsvifte på målgruppen\nStyrket myndighedssagsbehandling, især i forhold til inddragelse af slægt og netværk og indførelse af et udrednings-/undersøgelsesmodul og progressionsmålingssystem\nStyrket kobling mellem myndighed, almenområdet og tilbudsvifte, bl.a. gennem ovennævnte udrednings-/undersøgelsesmodul\nTilpasning af indsatserne på Indsatstrappen\nFor at sikre bæredygtige og hverdagslivsorienterede løsninger vil der på både tilbudsside og myndighedsside være fokus på at inddrage brugerperspektiver og frivillige organisationer\nSelvom Partnerskabsprojektet ikke har fokus på børn og unge med funktionsnedsættelser (medmindre de også er i en social udsat position eller i risiko for at komme det), vil Børn og Unge i Partnerskabsperioden også arbejde målrettet med en styrket praksis på dette område\nPlanen beskriver desuden de forudsætninger samt den styring og opfølgning, der skal til for at nå projektets mål.\nDer tages forbehold for Socialstyrelsens godkendelse af udviklingsplanen.\nat Børne- og Familieudvalget godkender Udviklingsplanen vedrørende indsats for børn og unge i udsatte positioner eller i risiko for at komme det.\n24. Godkendelse: Central udmelding for børn/unge med alvorlig synsnedsættelse\nSagsnr.: 27.00.00-A00-1-16 Sagsbehandler: Ellen Dissing\nGodkendelse: Central udmelding for børn/unge med alvorlig synsnedsættelse\nKKR har 20. november 2015 godkendt afrapporteringen og indstiller den til godkendelse i kommunerne og i Regionen. Afrapporteringen vedr. børn og unge med alvorlig synsnedsættelse forelægges hermed Børne- og Familieudvalget til godkendelse. Afrapporteringen i forhold til voksne med kompleks erhvervet hjerneskade behandles i regi af Social- og Sundhedsudvalget.\nAf afrapporteringen fremgår, at antallet af børn og unge (0-17 år) med alvorlig synsnedsættelse, som de midtjyske kommuner var handlekommune for pr. 1. januar 2015, er opgjort til i alt 184 børn og unge. Dette tal adskiller sig fra Socialstyrelsens opgørelse af målgruppen via Synsregistret, som er på i alt 135 børn og unge i de midtjyske kommuner. Afvigelsen vidner om, at kommunernes indberetninger er behæftet med en vis usikkerhed, og at tallene skal læses og anvendes med dette in mente.\nDe midtjyske kommuners indberetninger viser, at kommunerne fortrinsvis anvender en afgrænset gruppe af højt specialiserede tilbud til børn og unge med alvorlig synsnedsættelse.\nIndsatser til børn og unge med alvorlig synsnedsættelse sker via abonnementsaftaler, som fastsættes på årsbasis. Således har alle midtjyske kommuner samarbejdsaftaler med et eller flere synscentre.\nat Børne- og Familieudvalget godkender afrapporteringen i forhold til den centrale udmelding for børn og unge med alvorlig synsnedsættelse.\nBILAGFølgebrev, Afrapportering for to centrale udmeldinger 2015\nBILAGAfrapportering Den Central Udmelding - børn og unge med alvorlig synsnedsættelse 101115\n25. Genoptagelse af orienteringsag om skolebusser - håndtering af cykler\nSagsnr.: 17.21.00-G01-1-15 Sagsbehandler: Bo Meldgaard\nGenoptagelse af orienteringsag om skolebusser - håndtering af cykler\nØvrige sagsbehandlere: Katrine Damsgaard Boye\nOrientering om historikken, økonomien og mulige udfordringer for medtagelse af cykler i skolebusserne. Sagen genoptages fra Børne- og Familieudvalgets møde den 28. oktober 2015 - punkt 102.\nPå Børne- og Familieudvalgets møde den 16. september 2015 blev forvaltningen anmodet om at udarbejde en redegørelse for økonomien og mulige udfordringer ved medtagelse af\ncykler i skolebusserne.\nCenter for Børn og Læring og Teknik og Miljø har i samarbejde afdækket historikken for medtagelse af cykler i skolebusserne. Der har ikke tidligere været en generel mulighed for,\nat de kørselsberettigede elever, kunne medtage cykler i skolebusserne, som Forvaltningen har været bekendt med.\nTeknik - og Miljøudvalget har den 11. august 2014 besluttet, at kørsel med skolebusserne fra og med skoleåret 2015-16 skal være gratis for alle. Da skolebusruterne således er\nblevet gratis og åbne for alle, er der på nogle ruter udfordringer med, at der er flere passagerer med busserne end de kørselsberettigede børn.\nI forbindelse med den nyligt afholdte licitation på skolebuskørsel er busserne udbudt, størrelsesmæssigt, i forhold til det omtrentlige antal kørselsberettigede elever på de enkelte\nruter. Busserne er derfor tilpasset i størrelse til det antal kørselsberettigede elever som er på de forskellige skolebusruter. Dette gøres af hensyn til den overordnede økonomi, da\nstørre busser som oftest også er dyrere i drift.\nNår der er flere børn, end beregnet, som benytter busserne, kræves der større busser. Opgradering af en bus er ikke alene en udfordring for vognmændene men også for den\nkommunale økonomi, idet en større bus som oftest er dyrere i busomkostninger.\nUd over de materielle udfordringer er der også de sikkerhedsmæssige spørgsmål. På de ruter, hvor der kører minibusser, uden baggagerum, er det ikke muligt at medbringe cykler,\naf hensyn til plads og sikkerhed for både elever og chaufør. I de større busser, hvor cyklerne kan komme ind i et bagagerum, kan det desuden også skabe nogle\nuhensigtsmæssige situationer ved af- og pålæsning . Det er derfor langt fra alle steder og i alle busser det er muligt eller hensigtsmæssigt at medbringe cykler. Derudover vil\nhåndtering af cykler forlænge køretiden på de enkelte ruter, som derved vil resultere i dyrere kørsel og længere tid i busserne for børnene.\nForvaltningen har henvendt sig til Midttrafik med henblik på at få en redegørelse for kontrakternes indhold i forhold til cykler i skolebusserne. Midttrafiks svar kan læses\nMidttrafik har ikke og har aldrig haft bestemmelser om medtagelse af cykler i B-kontrakterne, og der stilles ikke krav om bagagerumsplads og størrelsen heraf til de busser,\nder kører i henhold til B-kontrakter.\nAf Midttrafiks generelle rejsebestemmelser fremgår følgende vedr. medtagelse af cykler:\n”Vær opmærksom på, at du ikke kan medbringe din cykel i bybusser. Du kan dog medbringe din cykel i øvrige busser, hvis der er plads til det. Cyklen skal altid placeres i\nbussens bagagerum, og du skal forvente, at du selv skal placere cyklen i bagagerummet. Du kan ikke reservere plads til din cykel.\nDu skal købe en cykelbillet, hvis du vil have din cykel med i bussen. En cykelbillet svarer til en 2-zoners billet til voksentakst. Billetten gælder for hele rejsen (inkl. omstigninger), hvis\ndu har en gyldig billet eller et gyldigt kort til rejsen. Hvis du køber en ny billet i forbindelse med omstigning (f.eks. ved returrejse eller ved omstigning fra tog til bus), skal du også\nforny din cykelbillet.”\nBestemmelsen forudsætter, at der faktisk er et bagagerum, ligesom den forudsætter, at kunden selv er i stand til at få cyklen placeret i bagagerummet. Midttrafik har i\noverensstemmelse hermed heller ikke i kontrakten mulighed for at pålægge chaufførerne at hjælpe med håndtering af cyklerne.\nDer er således ikke ændret noget på dette punkt i forhold til Herning Kommunes tidligere kontrakter om kørsel på rabatruterne. Den eneste forskel i forhold til tidligere er, at der på\nenkelte ruter er indsat minibusser, hvor det rent fysisk ikke kan lade sig gøre at medtage cykler.\nMidttrafik er ikke bekendt med, at medtagelse af cykler i skolebusser tidligere har været et problem i forhold til andre kommuner.\nAf hensyn til den kommunale økonomi, sikkerhed for elever og chauffører, ligebehandling af eleverne og for at undgå at stille vognmænd og chauffører i uheldige situationer, hvor de\ner nødt til at afvise elever med cykler, er det blevet meddelt til skolerne, at det fremover ikke vil være muligt at medbringe cykler i skolebusserne.\nAf administrative og økonomiske hensyn skønnes det heller ikke muligt at indføre en ordning hvor, at eleverne mod betaling kan medtage cykler i skolebusserne.\nSagen genoptages fra Børne- og Familieudvalgets møde den 28. oktober 2015 punkt 102.\nBørne- og Familieudvalget ønskede en undersøgelse af, om det via dialog med busselskaberne kunne skabes alternative transportmuligheder med skolebusserne på enkelt dage, som tilgodeser mulighederne for at medtage cykler.\nTeknik og Miljøforvaltningen har nu været i dialog med Midttrafik, som varetager kontakten til de vognmænd, som står for skolebuskørslen. Det oplyses fra Midttrafik, at dialogen med vognmændene ikke har afstedkommet mulighed for at medtage cykler i skolebusserne. Det er især det trafiksikkerhedsmæssige aspekt, som ligger vognmændene på sinde.\nSom et alternativ foreslås det, at Center for Børn og Læring afdækker behovet for anskaffelse af cykler og herefter indkøber fx. 150 cykler på Politiets hittegodsauktion. De indkøbte cykler fordeles mellem skolerne i Herning Kommune, så skolerne har mulighed for at stille en cykel til rådighed for eleverne, når der laves ekskursioner ud af huset. Endvidere planlægges det med, at UngHernings motorhold kan klargøre cyklerne og sætte dem i stand i det omfang, som der måtte være behov for det. UngHerning sørger efterfølgende for, at cyklerne fordeles mellem skolerne efter en nærmere aftalt fordelingsnøgle. Skoler i Herning Kommunes opland prioriteres ved fordelingen af cyklerne.\nUng-Herning tilføres en mindre ressource til klargøring og eventuelle mindre reparationer af de indkøbte cykler.\nDer påtænkes indkøbt fx. 150 cykler til gennemsnitspris af kr. 500 hvilket giver en udgift på kr. 75.000. Dertil kommer udgifter til klargøring af cyklerne på kr. 20.000. Engangsudgifterne andrager samlet set kr. 95.000. Det foreslås, at det fælles cykel indkøb finansieres med kr. 75.000 fra Børne- og Familieudvalgets disponible pulje. Endvidere foreslås det, at UngHerning fra Børne- og Familieudvalgets disponible pulje tilføres et budget på kr. 20.000 til klargøring og eventuelle mindre reparationer af cyklerne\nat Børne- og Familieudvalget tager orienteringen til efterretning\nat Børne- og Familieudvalget bemyndiger forvaltningen til at lave et fælles indkøb af fx. 150 cykler på Politiets hitttegodsauktion og UngHerning i fornødent omfang klargør cyklerne til brug for skolerne\nat de klargjorte cykler fordeles efter en nærmere aftalt fordelingsnøgle som tilgodeser skolerne i Herning Kommunes opland\nat udgiften til indkøb af fx.150 cykler finansieres med kr. 75.000 for Børne- og Familieudvalgets disponible pulje\nat UngHerning fra Børne- og Familieudvalgets disponible pulje tilføres et budget på kr. 20.000 til klargøring og eventuelle midre reparationer af de indkøbte cykler.\nBehovet ønskes afdækket, hvorefter der skal tages stilling til en eventuel finansiering\n26. Orientering om aftenklubber i Herning Kommune\nCenter for Børn og Læring orinterer hermed om fordelingen af aftenklubpladser i Herning Kommune.\nSom opfølgning på Børne- og Familieudvalgtes beslutning i august 2014 om at Center for Børn og Læring bemyndiges til af juserer antal pladser i de enkelte aftenklubber, alt efter hvor der er efterspørgsel efter dem, kommer hermed en status på den nuværende fordeling af pladserne.\nDet samlede antal aftenklub pladser i Herning Kommune udgør 750 pladser.\nPr. januar 2016 er pladserne fordelt blandt de 13 aftenklubber således:\nKlubberne har åben 1 eller 2 aftner om ugen.\n27. Orientering om kompetenceløft i dagplejen\nSagsnr.: 28.09.00-P20-1-14 Sagsbehandler: Pia Elgetti\nOrientering om kompetenceløft i dagplejen\nDet er tidligere besluttet at gennemføre et kompetenceløft for alle dagplejere i Herning Kommune. I efteråret 2014 udbød Socialstyrelsen en pulje med temaet "tidlig indsats - livslang effekt) Herning Kommune søgte deltagelse i projektet som en del af det vedtagne kompetenceløft i dagplejen.\nUltimo februar 2015 kom der prositivt svar fra Socialtyrelsen om, at Herning Kommune sammen med to øvrige kommuner skulle indgå i projektet.\nHerning Kommune har efterfølgende deltaget i flere møder med Socialstyrelsen og de øvrige kommuner i projektet. Undervejs i processen har Socialstyrelsen afsøgt muligheden for, at flere kommuner kunne indgå i projektet - dog uden held.\nSocialstyrelsen besluttede dog i efteråret 2015 at skrinlægge projektet.\nHerning Kommune har på baggrund af ovenstående indgået en aftale med VIA om at gennemføre kompetenceløftet for dagplejerne. Projektets titel bliver "Samspil og relationer i dagplejen".\nUddannelsen tilrettelægges som et AMU-forløb fordelt over 5 workshopdage for hver dagplejer.\nDer er udarbejdet en tidsplan for udrulningen. Det forventes, at sidste hold er afsluttet i foråret 2018.\nDer er udarbejdet en baseline, der blev sendt ud til dagplejerne ultimo november 2015. Baselinen skal bruges til senere evaluering af den oplevede effekt hos dagplejerne.\nDer blev afholdt kick-off d. 12. januar, hvor projekt- og uddannelsesbeskrivelse blev fremlagt for dagplejerne. Alle dagplejere fik samtidigt flyers til forældrene med henblik på at beskrive kompetenceløftet for forældregruppen, men også for at skabe en forståelse for, at forældrene vil opleve dage, hvor deres børn bliver gæsteplaceret, når deres dagplejer er på uddannelse.\nMålet med kompetenceløftet er at udvikle, afprøve, implementere og evaluere en samlet helhedsorienteret kompetenceudviklingsindsats til personalet i dagplejen i Herning Kommune. Formålet med indsatsen er at styrke professionalismen i dagplejernes arbejde med at skabe inkluderende læringsmiljøer (jf. Herning Kommunes målsætninger om at 95% af en årgang skal have en ungdomsuddannelse og 96% af en ungdomsuddannelse skal inkluderes i det almene område) samt at skabe det på en måde så børn, forældre og medarbejdere oplever sammenhæng, når børnene bevæger sig videre til børnehave og skole. Indsatsen skal derfor tale ind i øvrige centrale indsatser på dagtilbud- og skoleområdet i kommunen.\nProjektet omfatter følgende tre delopgaver:\nUdvikling og afprøvning af en samlet helhedsorienteret kompetenceudviklingsindsats for dagplejen. Herunder beskrivelse af indsatsens struktur, organisering og indhold samt udarbejdelse af materialer til støtte for indsatsens gennemførelse. Det udviklede koncept skal inkludere et uddannelsesforløb for dagplejerne inden for de gældende mål og rammer for arbejdsmarkedsuddannelsen ”Samspil og relationer i pædagogisk arbejde”. Konceptet skal endvidere inkludere aktiviteter og materialer til støtte for dagplejepædagogernes rolle i den kommunale implementeringsproces.\nAfvikling af undervisning og implementeringsstøtte i kommunen. Herunder kapacitetsopbygning gennem et kompetenceudviklingsforløb for dagplejepædagogerne. Pædagogerne skal rustes til gennem vejledning af dagplejerne af understøtte implementeringen af indsatsen i praksis samt sikre vedligeholdelse under og efter projektperioden.\nEvaluering af indsatsens virkning i relation til de forventede resultater på kort og lang sigt.\nDe forventede effekter af kompetenceløftet er på kort sigt:\nEn højere grad af ensartethed og fælles forståelse i dagplejens pædagogiske arbejde (et fælles fagligt grundlag).\nEn stigning i kvaliteten af dagplejernes interne samarbejde og sparring (fx i netværksgrupperne).\nEn øget faglighed samt større målrettethed og sammenhæng i dagplejernes arbejde med at understøtte børnenes sociale, emotionelle og kognitive udvikling.\nEn øget faglighed samt større målrettethed og sammenhæng i dagplejernes arbejde med inklusion.\nEn stigning i kvaliteten af dagplejernes relationer og daglige samspil med børnene.\nEn stigning i kvaliteten af dagplejernes samarbejde med forældrene.\nEn stigning i dagplejernes vurdering af egne kompetencer.\nDe forventede effekter af kompetenceløftet er på lang sigt:\nEn øget trivsel blandt børnene.\nEn forbedring af børnenes børnehave- og skoleparathed i form af sociale, emotionelle og kognitive kompetencer.\nFærre børn ekskluderes fra de almene udviklings- og læringsfællesskaber på normalområdet (dagpleje, børnehave, skole).\nEn tidligere opsporing af børn i en udsat position.\nUdbyderen af uddanenlsen skal betales i alt 278.600.\nHerudover skal der beregnes udgifter til gæstepleje, befordring, kick-off arrangement, kommunikation til forældre og implementeringsstøtte\n28. Orientering - samråd for skoler og dagtilbud\nSagen genoptaget efter behandling på Børn- og Familieudvalgets møde den 19. januar 2016.\nDirektøren for Børn og Unge indstiller, 19. januar 2016, pkt. 10:\nBørne- og Familieudvalget, 19. januar 2016, pkt. 10:\nPeter Villadsen og Søren Peder Jensen\n29. Orientering: Ændring af børnetal i Feldborg Frie Børneunivers\nSagsnr.: 28.03.16-P21-2-14 Sagsbehandler: Pia Elgetti\nOrientering: Ændring af børnetal i Feldborg Frie Børneunivers\nDen private daginstitution Feldborg Frie Børneunivers ønsker at udvide deres børnegruppe fra 6 vuggestuebørn og 35 børnehavebørn til 7 vuggestue og 40 børnehavebørn.\nFeldborg Frie Børneunivers er i dag normeret til 6 vuggestuebørn og 35 børnehavebørn.\nDen private institution vil pr. 1. februar 2016 have udvidet deres normering til 7 vuggestuebørn og 40 børnehavebørn.\nDen ændrede normering betyder, at de skal stille med en samlet driftsgaranti på 750.000 kr.\nat Børne- og Familieudvalget tager den ændrede normering i Feldborg Frie Børneunivers til efterretning. Således de pr. 1. februar 2016 har 7 vuggestue og 40 børnehavebørn\nat Feldborg Frie Børneunivers stiller med en samlet driftsgaranti på 750.000 kr.\n33. Evt./meddelelser fra udvalgets medlemmer - åbne\nOpfølgning af KL´s Børn og Unge Topmødet den 19. - 20. januar i Aalborg\nCenter for Børn og Læring har modtaget henvendelse fra forældre, at der udover de nuværende 2 tilbud i fritidshjem/SFO, også oprettes mulighed for, at der alene tilbydes morgenpasning i Herning Kommune\nDer er fremsat ønske om, at skolebørn med morgenpasning i fritidshjem/SFO, kan dele pasningen således, at barnet kan benytte sig af morgenpasning i ét skoledistrikt og eftermiddagspasning i et andet skoledistrikt\n30. Kvalitetstilsynet med folkeskolen 2014-2015\nSagsnr.: 17.00.00-G01-5-16 Sagsbehandler: Bo Meldgaard\nKvalitetstilsynet med folkeskolen 2014-2015\n31. Læringscenter Syd\n32. Evt./meddelelser fra udvalgets medlemmer


10.2a Samordnet genbrug af ejendoms- og bygningsdata - Kvalificering af business case - PDF\nDownload "10.2a Samordnet genbrug af ejendoms- og bygningsdata - Kvalificering af business case"\n1 Fællesoffentlig Digitaliseringsstrategi a Samordnet genbrug af ejendoms- og bygningsdata - Kvalificering af business case EBST-REF: SPOR: 1 Arbejdspakke 3 - Processer ift. BBRregistrering under byggesagsbehandling Version: 1.0 Status: Godkendt af styregruppe Oprettet: 25. januar 2012 Udskrevet: 26. januar 2012 Fil:10 2a ver 1.0.doc\n2 Dokument historie Version Dato Beskrivelse Initialer Procesbeskrivelser fra 1. workshop oprettet i skabelon til beskrivelse af processer. KH-S&D og HTE-S&D Præcisering/uddybning af processer. KH-S&D og PLI-EBST Procesbeskrivelse tilrettet efter 2. workshop og internt review Procesbeskrivelse klargjort til interessentreview herunder er diagrammer indsat i dokumentet KH-S&D og HTE-S&D HTE-S&D Procesbeskrivelse klargjort til Spor 2 HTE-S&D Klargjort til styregruppeaflevering KH-S&D Opdateret til version 1.0 efter godkendelse på styregruppemøde KH-S&D Indholdsfortegnelse INDLEDNING... 4 PROJEKTETS ANLEDNING OG BAGGRUND... 4 PROCES... 4 METODE... 4 LÆSEVEJLEDNING... 5 PRINCIPPER FOR FREMTIDIG BBR REGISTRERING AF BYGGESAGER... 6 PROCES 3.1 OPRET BYGGESAG I BBR... 7 NUVÆRENDE PROCES... 7 FREMTIDIG PROCES... 9 SYSTEMUNDERSTØTTELSE Nuværende systemunderstøttelse Fremtidig systemunderstøttelse PROCES 3.2 FLYT BYGNING TIL NY MATRIKEL NUVÆRENDE PROCES FREMTIDIG PROCES SYSTEMUNDERSTØTTELSE Nuværende systemunderstøttelse Fremtidig systemunderstøttelse PROCES 3.3 TILKNYT ADGANGSADRESSE TIL BBR-GRUND (MATRIKEL) NUVÆRENDE PROCES FREMTIDIG PROCES SYSTEMUNDERSTØTTELSE Nuværende systemunderstøttelse af 32 - EBST-REF:\n3 Fremtidig systemunderstøttelse BILAG - PROCESDIAGRAMMER af 32 - EBST-REF:\n4 Indledning Projektets anledning og baggrund I den fællesoffentlige digitaliseringsstrategi er der under fokusområdet fælles grunddata for alle myndigheder formuleret to initiativer, der sigter på genbrug af ejendomsog bygningsdata samt adressedata: Initiativ 10.2a Samordnet genbrug af ejendoms- og bygningsdata, samt Initiativ 10.2b om Genbrug af adressedata. Nærværende dokument indgår i gennemførelsen af spor 1 under førstnævnte initiativ. Dokumentet indeholder en beskrivelse af nuværende og fremtidige processer i relation til ejendomsdannelse inkl. tilhørende systemunderstøttelse. Beskrivelsen er fokuseret på processer af væsentlig betydning for kvalificering af business casen: Dokumentet vil sammen med dokumentet 10.2a Genbrug af ejendoms- og bygningsdata Udkast til gevinster og infrastrukturforbedringer udgøre grundlaget til det efterfølgende spor 2 Kvalificering af business case. Proces Analysen af de forskellige arbejdsprocesser er gennemført i perioden fra 28. september til 21. oktober I denne periode har der været afholdt nedenstående workshops: 1. workshop afholdt onsdag den 28. september hos Erhvervs- og Byggestyrelsen. Identifikation af de nuværende processer omkring BBR registreringer ift. byggesagsbehandling herunder flytning af bygning og adresse til nyt matrikelnummer. Deltagere: KL, KOMBIT, Rudersdal Kommune, Gladsaxe Kommune, KOMBIT, KL, Kort- og Matrikelstyrelsen samt Erhvervs- og Byggestyrelsen. Deltagere: <deltagerliste> 2. workshop afholdt mandag den 3. oktober hos Erhvervs- og Byggestyrelsen. Gennemgang af forslag til nuværende processer og identifikation af fremadrettede processer omkring BBR registreringer ift. byggesagsbehandling inkl. fremtidig systemunderstøttelse. Identifikation af stikord vedrørende gevinster, infrastruktur- og grunddataforbedringer og forudsætninger. Deltagere: KL, KOMBIT, Rudersdal Kommune, Gladsaxe Kommune, KOMBIT, KL, Kort- og Matrikelstyrelsen samt Erhvervs- og Byggestyrelsen. Derudover har der været afholdt nogle interne workshops i Strand&Donslund samt nogle koordinationsmøder med hhv. Devoteam og Erhvervs- og Byggestyrelsen. Metode Projektet fokuserer på arbejdsgange/processer af et vist omfang eller kompleksitet, hvor effektiviseringspotentialet skønnes størst. Processerne grupperes i 5 arbejdspakker. - 4 af 32 - EBST-REF:\n5 De nuværende og fremtidige processer er afdækket via workshops med deltagelse af relevante parter. Disse workshops er gennemført efter nedenstående model: I den første workshop beskrives de nuværende processer og den tilhørende systemunderstøttelse (As-Is). Endvidere skitseres ideer til den fremtidige situation (To-Be). Med dette udgangspunkt udarbejdes et forslag til de fremtidige processer og tilhørende systemunderstøttelse (To-Be), som drøftes og verificeres på den anden workshop. På begge workshops indsamles forslag til gevinster og infrastrukturforbedringer. Processen er mere detaljeret beskrevet i dokumentet Metode Spor 1 - Genbrug af data. Læsevejledning Dokumentet indeholder et kapitel med beskrivelse af hver af nedenstående processer: Proces Opret byggesag i BBR Proces Flyt bygning til ny matrikel Proces Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) Hver af processerne er dokumenteret med en model og en kort beskrivelse af hhv. nuværende og fremtidig proces inkl. tilhørende systemunderstøttelse. De enkelte delprocesser i en proces er fortløbende nummereret ( 1.1.1, etc.). Disse numre anvendes som referencer i Udkast til gevinster og infrastrukturforbedringer. - 5 af 32 - EBST-REF:\n6 Principper for fremtidig BBR registrering af byggesager De fremtidige processer for BBR registrering ift. byggesager bygger på følgende principper: Entydig og stabil identifikation af nye bestemte faste ejendomme (matrikulær udstykning, ejerlejlighedsopdeling og registrering af bygning på lejet grund) samt deres bestanddele sker ved kilden. Det betyder, at oplysninger ikke skal genindtastes i BBR f.eks. tilknytning af byggesag, bygning, adgangsadresse. Bestemte faste ejendomme registreres i Matriklen både som en tidlig registrering i Præ-matriklen og som endelig registrering. I begge tilfælde identificeres hver ejendom ved et bestemt fast ejendomsnummer (BFE-nr.) Informationer og dokumenter i relation til ajourføring af Matriklen opbevares i Præmatriklen og senere i Matriklen som strukturerede data, som andre processer og systemer kan anvende, fordi der er tilknyttet BFE-nr. Der sendes ikke dokumenter rundt i systemet. I stedet hentes aktuelle informationer i Præ-matriklen og Matriklen (via datafordeleren), når der er behov herfor i de enkelte delprocesser. Landinspektøren skal beskrive evt. BBR-bygningers fremtidige matrikulære tilhørsforhold. Bygningerne identificeres entydigt i forhold til BBR. Landinspektøren stiller i forbindelse med udstykningsplanen forslag til evt. nye adgangsadresser og deres placering. Grunddata i BBR skal være udstyret med UUID, status, metadata og historik. Andre processer og systemer kan anvende data fra BBR (via datafordeleren), når der er behov herfor. Ændring af status/livscyklus ift. en bestemt fast ejendom notificeres andre systemer gennem et automatisk advis fra Datafordeleren. - 6 af 32 - EBST-REF:\n7 Proces 3.1 Opret byggesag i BBR Nuværende proces Figur 1. Opret byggesag i BBR nuværende proces. Frekvens: Ca byggesager årligt. Det er ca. X tilfælde, hvor byggesag flyttes til endeligt matriklenr. undervejs i processen. Kommunen modtager en byggeansøgning fra en ansøger/ejer. Der er ingen formkrav for byggeansøgninger, derfor kan den være på forskellige medier brev, mail, indsendt digitalt via Digital Byggesagsbehandling etc. Byggeansøgningen registreres modtaget og visiteres til en byggesagsbehandler, som kontrollerer og vurderer sagen. Er der behov for supplerende information, indhentes yderligere materiale. Nabohøring, kontrol mod forskellige planer og regler kan også være en del af denne proces. Med mindre byggesagen afvises påbegyndes denne proces registreringer i BBR, når der er givet en byggetilladelse. - 7 af 32 - EBST-REF:\n8 3.1.1 Opret byggesag i BBR-ændringsregister 1 Kommunen opretter byggesagen i BBR s ændringsregister med en række grundoplysninger: Selve byggesagen registreres med de nødvendige bygningstekniske data arealer, ydervægsmateriale, antal værelser, bad/toilet mv. samt datoregistreringer (modtagelsesdato, dato for fyldestgørende materiale og dato for byggetilladelse). Byggesagen tilknyttes et eksisterende ejendomsnummer og et eksisterende eller foreløbigt matrikelnummer. Der kan - i de tilfælde hvor udstykningssagen ikke er afsluttet og der er flere foreløbige matrikler at vælge imellem - være behov for at præcisere den matrikel, som bygningen ligger på, f.eks. ved hjælp af ændringskortet, som følger med udstykningssagen Selve bygningen oprettes som en BBR-bygning med angivelse af de oplysninger, som kræves hertil (enheder, etager etc.). Der tilknyttes adresse (vejkode, husnummer m.m.) til BBR-grund (BBR s ejendomsbegreb svarer tilnærmelsesvis til samlet fast ejendom) også selvom denne adresse måtte findes i forvejen i ESR. (Her antages det, at adressen i forvejen findes i BBR. De situationer, hvor dette ikke er tilfældet, håndteres i initiativ 10.2b omkring adressedata) Adressen tildeles til BBR-grund, og dette slår automatisk igennem på bygningen. Er der flere adresser til bygningen (eksempelvis opgange eller lejligheder), tildeles disse. BBR-grund oprettes med de for grunden gældende oplysninger om afløbsforhold, vandforsyning m.m Opdater BBR-ændringsregister Kommunen afventer nu modtagelse af en startmelding fra ansøger/ejer. Når denne modtages, registreres dette i BBR og evt. yderligere oplysninger (f.eks. kloak eller ændringer til det oprindelige) fra anmelder/ejer registreres i BBR s ændringsregister. Når der modtages en startmelding sendes der et advis til SKAT om, at byggeriet er påbegyndt Flyt byggesag til endeligt matrikelnr (evt.) Kommunen (via ESR) modtager matrikulære opdateringer fra KMS, herunder endelige matrikelnumre til erstatning af de foreløbige matrikelidentifikationer baseret på delnumre. Gennem ESR s godkendelsesbilledet tjekker Kommunen, om der er tildelt et endeligt matrikelnummer. Såfremt dette er tilfældet, flytter nogle kommuner (eksempelvis København) byggesagen til det endelige matrikelnummer, hvorimod andre venter, til de kan afslutte byggesagen (jf Opdater BBR-stamregister og afslut sag). Byggesagen med dens bygninger m.m. burde selvom byggesagen ikke er afsluttet flyttes til det endelige matrikelnummer, når dette er tildelt af KMS. Men der er kommuner, som undlader dette, fordi det med den nuværende løsning er både besværligt og ressourcekrævende at flytte en ikke-afsluttet byggesag med tilhørende bygninger m.m. Eksempelvis kræver en sådan flytning, at bygningen nedlægges på det foreløbige matrikelnummer for efterfølgende at skulle oprettes på det endelige matrikelnummer med dertil hørende bygningsdata, adresser m.m. 1 I det følgende omtales to dele af BBR: Stamregisteret (tilgås via BBR-systemet) og ændringsregisteret (tilgås via BBR-klient Opret byggesag). Uagtet at BBR ikke længere sondrer mellem disse to begreber, er det hensigtsmæssigt i denne sammenhæng af benytte dem. - 8 af 32 - EBST-REF:\n9 Herefter ventes, indtil der modtages en færdigmelding på byggeriet fra anmelder/ejer, eller der modtages en indflytningsmeddelelse fra CPR. Hvis der efter 3-6 måneder ikke er modtaget en respons, sendes der automatisk en mail til ejer Opdater BBR-stamregister og afslut sag Kommunen modtager en færdigmelding og/eller en indflytningsmeddelelse, hvorefter kommunen afslutter byggesagen i BBR ved at overføre registreringerne i BBR s ændringsregister til BBR s stamregister. Her er der lidt forskellig praksis i kommunerne, men situationen er den, at i praksis kan personer godt flytte ind, inden selve byggeriet er færdigmeldt. Nogle kommuner har her den praksis, at de afslutter byggesagen, så snart personer flytter ind, mens andre afventer selve færdigmeldingen. Såfremt bygningens matrikulære reference er ændret (og byggesagen ikke blev flyttet tidligere jf ), skal bygningen i forbindelse med overførslen til BBR s stamregister have tilknyttet et nyt matrikelnummer. Fremtidig proces Figur 2. Opret byggesag i BBR fremtidig proces. Processer der udgår, ændres eller tilføjes fra nuværende til fremtidig proces Udgår: Flyt byggesag til endeligt matrikelnr. Ændres: Opret byggesag i BBR-ændringsregister Opdater BBR-ændringsregister - 9 af 32 - EBST-REF:\n10 Tilføjes: Opdater BBR-stamregister og afslut sag Opret byggesag i BBR-ændringsregister For BBR-medarbejderen i kommunen sker der ingen ændring i arbejdsgange. Det bemærkes, at byggeansøgningen allerede i forbindelse med byggesagsbehandlingen er knyttet til et BFEnummer. I relation til oprettelsen i BBR-ændringsregisteret er der behov for systemmæssigt at kontrollere, at bygningen placeres på det korrekte jordstykke (matrikel) Opdater BBR-ændringsregister For BBR-medarbejderen i kommunen sker der ingen ændring i arbejdsgange. Forskellen er, at bygningens matrikulære tilknytning er på plads fra starten, hvorfor der ikke er behov for flytte byggesager/bygninger, fordi det matrikulære grundlag ændrer status fra foreløbig til endelig Opdater BBR-stamregister og afslut sag For BBR-medarbejderen vil der ikke ske nogen ændring af arbejdsgange, men når BBRstamregistret er ajourført, vil data blive stillet til rådighed for andre via datafordeleren Flyt byggesag til endeligt matrikelnr. udgår, da registrering af byggesagen på den entydige identifikation af den foreløbige matrikel (Præ-matrikel) frem for delnummer gør, at registreringen i BBR er korrekt hele vejen igennem uanset navngivning af matrikel af 32 - EBST-REF:\n11 Systemunderstøttelse Nuværende systemunderstøttelse Figur 3. Opret byggesag i BBR nuværende systemunderstøttelse. Selve byggesagen håndteres i kommunens byggesagssystem og andre fagsystemer, herunder ESDH. Registreringer i forhold til BBR sker i BBR s ændringsregister frem til tidspunktet, hvor byggeriet er færdigmeldt/taget i brug. Herefter overføres ændringsregisterets oplysninger til BBR s stamregister. minimaks sender matrikulære opdateringer (en gang i døgnet). ESR er leverandør af de matrikulære opdateringer til BBR. Indflytningsmeddelelse fra CPR til BBR s stamregister samt advis til VUR fra BBR s stamregister af 32 - EBST-REF:\n12 Fremtidig systemunderstøttelse Figur 4. Opret byggesag i BBR fremtidig systemunderstøttelse. Registreringerne i kommunens byggesagssystem og andre fagsystemer er uændrede. I BBR-ændringsregister skal der ske den ændring, at bygninger skal registreres med tilknytning BFE-nummer og e-ref. Derved sikres, at bygningerne kommer til at ligge på de rigtige jordstykker (matrikler). Dvs. at BBR via datafordeleren har adgang til ajourførte oplysninger fra Matriklen med eventuelle ændringer i relation til den bestemte fast ejendom. Dette medfører bortfald af behovet for at flytte byggesager/bygninger til nye matrikler. Når BBR-stamregister er ajourført, skal data stilles til rådighed for andre via datafordeleren af 32 - EBST-REF:\n13 Proces 3.2 Flyt bygning til ny matrikel Nuværende proces Figur 5. Flyt bygning til ny matrikel nuværende proces. Frekvens: Ca nye jordstykker årligt. Det er imidlertid kun i ca. X tilfælde, at der skal flyttes eksisterende bygninger til nye matrikelnumre. Når en matrikel udstykkes til nye matrikler forbliver en evt. hovedbygning på den eksisterende matrikel. Det kan forekomme, at der er en (eller flere) bygninger på ejendommen, som skal flyttes til en eller flere af de nye matrikler Modtag matrikelopdatering og send intern advis Kommunen (via ESR) modtager matrikulære opdateringer fra KMS, herunder endelige matrikelnumre til erstatning af de foreløbige matrikelidentifikationer baseret på delnumre. Gennem ESR s godkendelsesbillede identificeres denne ændring, og oplysningen videregives til en BBR medarbejder som et manuelt advis Ajourfør BBR-grund før tilknytning af bygning Kommunen indberetter på den nye BBR-grund oplysningerne om grundens afløbsforhold, vandforsyning mv. (overføres ikke elektronisk fra BBR-grund, som var tilknyttet den foreløbige matrikel, hvorfor disse genindtastes på det nye BBR-grund). Desuden tilknyttes grunden en adresse af 32 - EBST-REF:\n14 3.2.3 Ændr matrikelnummer i BBR og i interne fagsystemer Kommunen flytter bygningen til det nye matrikelnummer. Det sker ved opdatering af BBRbygning med det korrekte og endelige matrikelnummer. Hvis der er flere bygninger og/eller flere matrikelnumre at vælge imellem, findes den korrekte bygning ved at sammenholde oplysningerne med landinspektørens ændringskort, som kopi af gældende matrikelkort og med bygninger indtegnet. Kommunens fagsystem til byggesagsbehandling opdateres med det korrekte matrikelnummer Slet foreløbig matrikel Er der tale om at bygningen er flyttet fra et foreløbigt matrikelnummer, sletter kommunen den foreløbige matrikel i ESR. Fremtidig proces Figur 6. Flyt bygning til ny matrikel fremtidig proces. Processer der udgår, ændres eller tilføjes fra nuværende til fremtidig proces Udgår: Modtag matrikelopdatering og send intern advis Ajourfør BBR-grund før tilknytning af bygning Slet foreløbig matrikel i ESR Ændres: Ændr matrikelnummer i interne fagsystemer Tilføjes: af 32 - EBST-REF:\n15 Hele denne proces bør kunne afskaffes (automatiseres) ved anvendelse af præ-matrikel og en entydig og uforanderlig nøgle bortset fra en enkelt delproces: Ændr matrikelnummer i interne fagsystemer Kommunen opdaterer interne fagsystemer med det korrekte og endelige matrikelnummer. Systemunderstøttelse Nuværende systemunderstøttelse Figur 7. Flyt bygning til ny matrikel nuværende systemunderstøttelse. BBR, ESR og interne fagsystemer. Der sendes et advis til VUR. minimaks sender matrikulære opdateringer (en gang i døgnet) af 32 - EBST-REF:\n16 Fremtidig systemunderstøttelse Figur 8. Flyt bygning til ny matrikel fremtidig systemunderstøttelse. Interne fagsystemer ajourføres fortsat af 32 - EBST-REF:\n17 Proces 3.3 Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) Nuværende proces Figur 9. Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) nuværende proces. Frekvens: Ikke identificeret p.t. svarer formentlig til antallet af nye samlede faste ejendomme. Udgangspunktet er, at en adgangsadresse skal tilknyttes et nyt matrikelnummer i BBR (BBRgrund). Adresse er oprettet i ESR eller det gøres parallelt hermed (oprettelsen i ESR er beskrevet under Arbejdspakke 1: Ejendomsdannelse). For nogle kommuner er starthændelsen, at der modtages et advis fra ESR om, at der er behov for en adresse i forbindelse med oprettelse af en ny ejendom (Jf. Arbejdspakke 1. Ejendomsdannelse). Andre kommuner afventer og tilknytter først adresser til BBR-grund, når registreringsmeddelelsen med det endelige matrikelnummer modtages fra KMS Opret adresse i BBR (evt.) For de kommuner, der reagerer på adviset fra ESR, er det kun, hvis adressen ikke er en valid BBR-adresse, at der skal oprettes en adresse i BBR ellers skulle adressen automatisk være på plads (oprettet i ESR). De andre kommuner, der afventer registreringsmeddelelsen fra KMS, går først ind i BBR på det tidspunkt og opretter evt. adressen. Adresse er beskrevet i projekt 10.2b Genbrug af adressedata Tilknyt adgangsadresse til foreløbig grund - 17 af 32 - EBST-REF:\n18 I kommunen tilknytter BBR-medarbejderen en adgangsadresse til den foreløbige matrikel. Dette sker ved at opdatere den foreløbige matrikels adgangsadresses matrikulære reference i BBR-grund Flyt adgangsadresse til endelig matrikel I kommunen tilknytter BBR-medarbejderen en adgangsadresse til den endelige matrikel. Dette sker ved at tilknytte en matrikulær reference til en eksisterende adgangsadresse i BBR-grund. I nogle kommuner (f.eks. Gladsaxe) er der allerede i en tidligere fase tilknyttet adgangsadresse til de nye ejendomsnumre (og sendt ejendomsnumrene til landinspektøren). På den måde fungerer ejendomsnummeret her som fast identifikationsnummer. De skal derfor ikke flytte adgangsadressen til endelig matrikel (det gøres automatisk for dem). Fremtidig proces Figur 10. Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) - fremtidig proces. Processer der udgår, ændres eller tilføjes fra nuværende til fremtidig proces Udgår: Flyt adgangsadresse til endelig matrikel Ændres: Tilknyt adgangsadresse til foreløbig grund Tilføjes: Godkend forslag til adgangsadresse Landinspektøren anmoder kommunen om at få godkendt et forslag til udstykning (Arbejdspakke 1: Ejendomsdannelse), som betyder dannelse af en eller flere nye ejendomme. Landinspektøren kan i samme forbindelse foreslå en adgangsadresse med placering på de fremtidige grunde (foreløbige matrikeler). Processen kan også være initieret af andre i kommunen, der f.eks. i forbindelse med byggesagsbehandlingen anmoder om at få tilknyttet en adgangsadresse til BBR-grund Tilknyt adgangsadresse til foreløbig grund For BBR-medarbejderen i kommunen sker der ingen ændring i arbejdsgange. Identifikationen af den foreløbige matrikel (BFE-nr. + e-ref) er hentet via datafordeleren af 32 - EBST-REF:\n19 3.3.5 Godkend forslag til adgangsadresse BBR-medarbejderen i kommunen skal godkende landinspektørens forslag til adgangsadresse med placering på de fremtidige grunde (foreløbige matrikeler). Identifikationen af den foreløbige matrikel (BFE-nr. + e-ref) er hentet via datafordeleren. Proces 3.3 skal evt. flyttes til arbejdspakke 1. Ejendomsoprettelse. Systemunderstøttelse Nuværende systemunderstøttelse Figur 11. Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) nuværende systemunderstøttelse. Registrering meddelelsen modtages fra KMS (minimaks). I BBR-grund tilknyttes adgangsadressen en matrikulær reference (forløbig og senere endelig) af 32 - EBST-REF:\n20 Fremtidig systemunderstøttelse Figur 12. Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) fremtidig systemunderstøttelse. I BBR-grund tilknyttes adgangsadressen en matrikulær reference (BFE-nr), der er hentet via data fordeleren (fra KMS). Landinspektørens forslag til adgangsadresse skal præsenteres f.eks. i BBR-grund. De opdaterede stamoplysninger i BBR gøres tilgængelige for andre via datafordeleren af 32 - EBST-REF:\n21 Bilag - Procesdiagrammer Figur 1. Opret byggesag i BBR nuværende proces af 32 - EBST-REF:\n22 Figur 2. Opret byggesag i BBR fremtidig proces af 32 - EBST-REF:\n23 Figur 3. Opret byggesag i BBR nuværende systemunderstøttelse af 32 - EBST-REF:\n24 Figur 4. Opret byggesag i BBR fremtidig systemunderstøttelse af 32 - EBST-REF:\n25 Figur 5. Flyt bygning til ny matrikel nuværende proces af 32 - EBST-REF:\n26 Figur 6. Flyt bygning til ny matrikel fremtidig proces af 32 - EBST-REF:\n27 Figur 7. Flyt bygning til ny matrikel nuværende systemunderstøttelse af 32 - EBST-REF:\n28 Figur 8. Flyt bygning til ny matrikel fremtidig systemunderstøttelse af 32 - EBST-REF:\n29 Figur 9. Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) nuværende proces af 32 - EBST-REF:\n30 Figur 10. Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) - fremtidig proces af 32 - EBST-REF:\n31 Figur 11. Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) nuværende systemunderstøttelse af 32 - EBST-REF:\n32 Figur 12. Tilknyt adgangsadresse til BBR-grund (matrikel) fremtidig systemunderstøttelse af 32 - EBST-REF:\nFællesoffentlig Digitaliseringsstrategi 2012 2015 10.2a Samordnet genbrug af ejendoms- og bygningsdata - Kvalificering af business case EBST-REF: 602-18098 SPOR: 1 Version: 1.0 Status: Godkendt af styregruppen\nBBR-tilsynsrapport for Århus Kommune\nBBR-tilsynsrapport for Århus Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen 12. august 2008, j.nr. 08/00535 BBR-tilsynsrapport for Århus kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Århus kommune... 1 Indholdsfortegnelse...\nBBR-tilsynsrapport for Odsherred Kommune\nBBR-tilsynsrapport for Odsherred Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen August 2009, j.nr. 09/00312 BBR-tilsynsrapport for Odsherred kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Odsherred kommune...\nfr :12 Til Erhvervs- og Byggestyrelsen\nfr 09-11-2007 15:12 Til Erhvervs- og Byggestyrelsen Erhvervs- og Byggestyrelsen har bedt om Kort & Matrikelstyrelsens bemærkninger til udkast til bekendtgørelse om videregivelse af data fra Bygnings- og\nEDS Udrejse Kontekst, regler, proces og data\nEDS Udrejse Kontekst, regler, proces og data 1. Indledning Denne rapport indgår som en del af leverancen fra Effektiv digital selvbetjening i forbindelse med As-Is og To-Be analyserne af de selvbetjeningsområder,\nVideregivelsesregler angivet i dette dokument, er regler fastlagt af Erhvervs- og byggestyrelsen.\nVideregivelsesregler for KMD e-distribution Videregivelsesregler angivet i dette dokument, er regler fastlagt af Erhvervs- og byggestyrelsen. Efter en tilmelding til KMD e-distribution, vil du modtage\nBBR-tilsynsrapport for Bornholms Regionskommune\nBBR-tilsynsrapport for Erhvervs- og Byggestyrelsen November 2009, j.nr. 09/00151 Indholdsfortegnelse... 1... 1 Indholdsfortegnelse... 1 1 Resumé... 2 2 Indledning og formål med tilsyn... 3 3 Datakvalitet...\nBBR-tilsynsrapport for Samsø Kommune\nBBR-tilsynsrapport for Samsø Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen 5. september 2008, j.nr. 08/00534 BBR-tilsynsrapport for Samsø kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Samsø kommune... 1 Indholdsfortegnelse...\nBBR-tilsynsrapport for Mariagerfjord Kommune\nBBR-tilsynsrapport for Mariagerfjord Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen 14. marts 2008, j.nr. 07/07402 BBR-tilsynsrapport for Mariagerfjord kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Mariagerfjord\nEn byggesags gang gennem huset\nAnkommer med posten eller afleveret personligt. Hentes af TF s sekretariatet, stemples med dato. Enkelte sager sorteres fra og gennemgås af Teknisk direktør før de overgår til Byggesagsafdelingen. Elin\nBBR-tilsynsrapport for Varde Kommune\nBBR-tilsynsrapport for Varde Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen December 2009, j.nr. 09/00153 BBR-tilsynsrapport for Varde kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Varde kommune... 1 Indholdsfortegnelse...\nBBR-tilsynsrapport for Lejre Kommune\nBBR-tilsynsrapport for Lejre Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen 14. april 2009, j.nr. 08/01544 BBR-tilsynsrapport for Lejre kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Lejre kommune... 1 Indholdsfortegnelse...\nBBR-tilsynsrapport for Ishøj Kommune\nBBR-tilsynsrapport for Ishøj Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen 2010, j.nr. 10/01354 BBR-tilsynsrapport for Ishøj kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Ishøj kommune... 1 Indholdsfortegnelse...\nBilag 1: Oversigt over videregivelsesreglerne\nBilag 1: Oversigt over videregivelsesreglerne Side 2 af 6 Oversigt over videregivelsesreglerne De registre, der videregives oplysninger fra gennem OIS, indeholder i vidt omfang personoplysninger. Ved personoplysninger\nSide 1. Æblerosevej 11. Generelle oplysninger Beliggenhed Æblerosevej 11\nÆblerosevej 11 Generelle oplysninger Beliggenhed Æblerosevej 11 Ejerlav Yderby By, Odden Matrikelnummer Ejendomsnummer 37867 Moderejendomsnummer 0 Ejendommen benyttes til Ubebygget areal (Ikke landbrugsareal),