Den skattemæssige behandling af renteindtægter og -udgifter - PDF\nDen skattemæssige behandling af renteindtægter og -udgifter\nDownload "Den skattemæssige behandling af renteindtægter og -udgifter"\n1 REDEGØRELSE fra indkomstskatteudvalget Den skattemæssige behandling af renteindtægter og -udgifter Betænkning nr. 805 April 1977\n3 Denne redegørelse er en fortsættelse af indkomstskatteudvalgets foreløbige redegørelse fra august 1976 (betænkning nr. 780/1976). I augustredegørelsen behandlede udvalget de ligningsmæssige fradrag, bortset fra fradraget for renter af gæld, og fremkom med indstilling om mulighederne for at gennemføre den i kommissoriet ønskede sanering af disse fradrag. I nærværende redegørelse behandles spørgsmålet om fradrag for renter af gæld og spørgsmålet om beskatningen af finansielle renter. Udvalget har siden afgivelsen af augustredegørelsen haft følgende sammensætning: Direktør Poul Dahlgaard. Konsulent i det økonomiske sekretariat J. Børglum Jensen. Professor ved Århus Universitet G. Thorlund Jepsen. Statsautoriseret revisor Preben Juul Kjær. Vicedirektør i Københavns kommune Jørgen Lotz. Afdelingsleder i arbejderbevægelsens erhvervsråd Mogens Lykketoft. Kommitteret i skattedepartementet Henning Møller. Afdelingschef i skattedepartementet P. Bruun Nielsen (formand). Skattedirektør for Århus Skattevæsen Erik Pedersen. Kontorchef i skattedepartementet Jens Rosman. Statsskattedirektor Hans Westerberg. Som observatør for arbejdsgruppen om en rationaliseringsplanlægning for skatteforvaltningen (»Philip-udvalget«) har konsulent i administrationsdepartementet Hans Würtzen deltaget i udvalgets arbejde. Til brug for udvalget har lektor cand. polit. Bodil Nyboe Andersen og lektor cand. polit. Henning Holten udarbejdet en rapport om indkomstskattens betydning for renten (bilag 1). I udvalgets sekretariat har fuldmægtig Jan Steen Jensen, ekspeditionssekretær Ulf Landerslev og fuldmægtig Hans Vinten, alle skattedepartementet, medvirket. Udvalget har siden afgivelsen af augustredegørelsen afholdt 12 møder. Det har ikke indenfor de givne tidsfrister været muligt at tage stilling til de nuværende regler om beskatning af indkomst fra selvstændigt erhverv eller overveje ændringer heri med henblik på at gennemføre ensartet beskatning uanset ejerforholdet til virksomheden. Dette spørgsmål vil blive behandlet i en senere redegørelse, hvorefter der kan foretages en samlet bedømmelse af de af udvalget behandlede emner. Poul Dahlgaard Preben Juul Kjær Henning Møller fens Rosman J. Børglum Jensen Jørgen Lotz P. Bruun Nielsen, (formand) Hans Westerberg København, den 22. april G. Thorlund Jepsen Mogens Lykketoft Erik Pedersen Hans Würtzen Ulf Landerslev. 3\n4 Udvalgets kommissorium November I indeværende folketingssamling fremsætter regeringen forslag om, at skattemæssige fradrag i indkomsten, der ikke som driftsudgifter o. 1. lader sig henføre til indkomsterhvervelsen, ændres til fradrag i skatten af samme procentvise storrelse for alle. Forslaget vil betyde en mere retfærdig fordeling af skattebyrden, men er ikke en endelig losning af fradragsproblemet. For at bane vejen frem mod en endelig kildebeskatning af almindelige lønindtægter må der ske en sanering på fradragsområdet. Det er udvalgets opgave at tage hele fradragsproblemet og sporgsmålet om at gøre kildeskatten af almindelige lønindkomster definitiv op til overvejelse og fremkomme med forslag til en samlet losning af disse problemer. Udvalget skal desuden nærmere undersøge de nugældende regler for beskatningen af indkomst fra selvstændigt erhverv og i form af renteindtægt og foreslå sådanne ændringer, at beskatningsreglerne på disse områder effektiviseres, samtidig med at reglerne ikke begrænser mulighederne for at gore skat af almindelige lønindtægter endelig. Når målet er en endelig kildebeskatning af almindelige lønindtægter, må udvalgets undersøgelser navnlig tage sigte på en afvikling af de individuelle ligningsmæssige fradrag herunder fradrag for renter af privat gæld. I den forbindelse bor det overvejes, om fradraget for udgifter ved lønarbejde helt eller delvis kan afløses af en ordning, hvorefter sådanne udgifter afholdes direkte af virksomhederne som driftsudgifter i disse. Reglerne om beskatning af renteindtægter skal tages op til overvejelse med det formål at udforme en ordning, der passer bedre til kildeskattesystemet og giver større kontrolmuligheder end den nuværende ordning. Endelig skal udvalget undersøge mulighederne for at gennemføre en ensartet beskatning af indtægt ved selvstændig erhvervsvirksomhed, uanset om ejerforholdet er organiseret i selskabsform eller som enkeltmandsfirma. Af hensyn til tilrettelæggelse af skattelovgivningen for 1977 og de nærmeste år må udvalget inden udgangen af august 1976 fremkomme med en forelobig redegorelse for hovedtrækkene i det eller de forslag, som udvalget mener at burde arbejde videre med. Beskrivelsen af de forslag, som udvalget når frem til, må indeholde nærmere belysning af, hvorledes de vil påvirke de indkomstskattebeløb, som forskellige grupper af skatteydere skal betale samt eventuel påvirkning af andre skatter og afgifter. Der må gøres rede for, hvilke oplysninger de enkelte skatteydere skal fremskaffe til brug for skatteadministrationen, ligesom det må belyses, hvilke arbejdsopgaver forslagene vil stille de administrative myndigheder overfor. Udvalget må endelig redegøre for forslagenes betydning for opretholdelse af individuel udskrivning af kommuneskat. Ved sine overvejelser bør udvalget have for øje, - at skattesystemet bliver enkelt og forståeligt for borgerne, - at administrationen forenkles og effektiviseres, - at beskatningen bidrager til en udligning af eksisterende indkomstforskelle, - at skattesystemet i fornødent omfang kan anvendes i den økonomiske politik. Udvalget kan anmode særligt sagkyndige om til brug for udvalgets arbejde at udarbejde redegørelser over emner, der omfattes af kommissoriet, ligesom udvalget kan hidkalde særligt sagkyndige til at deltage i udvalgets drøftelser. 4\n5 Indholdsoversigt side Kapitel 1. Indledning 7 Kapitel 2. Særskilt beskatning af renteindtægter og -udgifter Sammenfatning af redegørelsen om en særlig renteskatteordning 8 1. Skitsen 8 2. Tilpasninger og omgåelsesmuligheder 9 3. Fordelingsvirkninger, kompensations- og overgangsordninger 9 4. Provenumæssige og økonomiske virkninger Udvalgets overvejelser vedrørende den særlige renteskatteordning Hovedprincippet Påvirkning af indkomstgrundlaget Den progressive indkomstskat Overgangsordninger og særordninger m. v 14 Kapitel 3. Afskaffelse af fradrag for renter af privat gæld Sammenfatning af arbejdsgruppens rapport Generelle synspunkter Skitser 17 A. Absolutte begrænsninger 17 B. Relative fordelingsregler efter formueandele Overgangsordninger Tilføjelse Udvalgets overvejelser Administrative virkninger Udvalgets konklusioner 22 Kapitel 4. Sammenlignende vurdering af renteskatteordningen og ordninger med begrænsning af fradraget for gældsrenter De i kommissoriet opstillede mål De økonomiske virkninger 25 Kapitel 5. Sammenhænge vedrørende rente, lejeværdi, skat og inflation »Private«rentefradrag og afkast af privataktiver Renteniveau, inflationsdækning og skat Skattegrundlaget påvirkes af det højere renteniveau under inflation Fordelingsvirkninger af det højere renteniveau under inflation Realrentebeskatning særlig renteskatteordning Forskel mellem faktisk og forventet inflationsudvikling Forskel mellem lejeværdiforhøjelse og rentefradragsbortfald 31 Bilag: 1. Indkomstskattens betydning for renten Redegørelse om en særskilt renteskatteordning 64 5\n6 6 3. Rapport ora afskaffelse af fradrag for renter af privat gæld Udenlandske regler Eksempler på omfordelingsvirkninger mellem husejere ved alternative ændringer i ejerboligreglerne 132\n7 Kapitel 1 Indledning. Efter kommissoriet er det pålagt udvalget at undersøge de gældende regler om beskatning af renteindtægt og foreslå sådanne ændringer, at beskatningsregleme effektiviseres, samtidig med at reglerne ikke begrænser mulighederne for at gøre skat af almindelige lønindtægter endelig. Reglerne om beskatning af renteindtægter skal endvidere tages op til overvejelse med det formål at udforme en ordning, der passer bedre til kildeskattesystemet og giver større kontrolmuligheder end den nuværende ordning. Om renteudgifter siges det i kommissoriet, at udvalgets undersøgelser skal tage sigte på en afvikling af de individuelle ligningsmæssige fradrag, herunder fradrag for renter af privat gæld. Problemerne omkring rentebeskatningen må imidlertid ses i en større sammenhæng. Blandt andet har den kraftige inflation i de senere årtier ført til visse beskatningsmæssige skævheder på dette område. I kapitel 5 er der redegjort nærmere for disse forhold. Under hensyn til, at kommissoriet pålægger udvalget at undersøge den skattemæssige behandling af såvel renteindtægter som -udgifter, har man fundet det hensigtsmæssigt at få foretaget en analyse af skattereglernes betydning for renteniveauet, rentestrukturen og kapitaldannelsen m. v. og af de samfundsøkonomiske virkninger af forskellige ændringer i beskatningen af renteindtægter og -udgifter. Denne analyse er foretaget af lektor cand.polit. Bodil Nyboe Andersen og lektor cand.polit. Henning Holten og er optaget som bilag 1 i nærværende betænkning. På basis af konklusionerne i denne rapport har et underudvalg bestående af Børglum Jensen, Juul Kjær, Lotz, Lykketoft og sekretariatets leder overvejet en ordning, hvor renter både som indtægt og udgift fjernes fra den almindelige skattepligtige indkomst og undergives en proportional definitiv beskatning på 40 pct. (kombineret med et 40 pct.-fradrag i skatten for renteudgift). Underudvalgets redegørelse er optaget som bilag 2. Til at vurdere konsekvenserne af alternative metoder til en begrænsning af fradraget for renter af privat gæld, herunder de principielle muligheder for at udskille den private andel af gælden for erhvervsdrivende, har udvalget endvidere nedsat en arbejdsgruppe, bestående af konsulent M. Fjellerup og sekretær Fl. Jacobsen, begge statsskattedirektoratet, statsautoriseret revisor E. Mousten, ekspeditionssekretær H. Panduro, Århus skattevæsen, ekspeditionssekretær Ulf Landerslev og fuldmægtig H. Vinten, begge skattedepartementet. Arbejdsgruppens rapport er optaget som bilag 3. 7\n8 Kapitel 2 Særskilt beskatning af renteindtægter og -udgifter 2.1. Sammenfatning af redegørelsen om en særlig renteskatteordning. 1. Skitsen. På baggrund af kommissoriets bemærkninger om renteindtægter og -udgifter, jfr. kapitel 1 foran, har underudvalget overvejet ordinger, hvor renteindtægter og renteudgifter holdes uden for opgørelsen af den skattepligtige indkomst hos personer og selskaber. Både renteindtægter og renteudgifter hører (som henholdsvis B-indtægt og fradrag) hos et meget stort antal skatteydere, der i øvrigt alene ville have lønindtægt som skattepligtig indkomst, til de elementer ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst, hvor variationer giver sig forholdsvis kraftigt udslag som forskel mellem forskudsskat og slutskat. Fjernelse af renteindtægter og renteudgifter fra den skattepligtige indkomst skulle i princippet ikke påvirke det samlede beskatningsgrundlag i samfundet, idet bortfald af en skattepligtig renteindtægt hos den ene skulle modsvares af mindre fradrag hos en anden. I praksis udgør dog de samlede skattepligtige renteindtægter et langt mindre beløb end de samlede rentefradrag. Dette er en følge af, at renteindtægter hos stat, kommuner og forskellige institutioner m.m. er skattefri, at gælden til udlandet overstiger tilgodehavender i udlandet, og at skattepligtige renteindtægter i betydelig udstrækning ikke selvangives. For den enkelte skatteyder vil den skattepligtige indtægt i et stort antal tilfælde ændres ganske væsentligt, hvis der skal ses bort fra renteindtægter og ikke foretages fradrag for renteudgifter. Der ville utvivlsomt fremkomme en form for kompensation for de skattemæssige forskydninger gennem et fald i markedsrenten. Långivere ville være villige til at acceptere en lavere rente, når der ikke skulle betales skat af renten, mens låntagere ikke ville op- tage lån til den hidtidige rente, når den ikke længere kunne fradrages ved indkomstopgørelsen. Det er usikkert, hvor stærkt rentefaldet ville blive, og hvor hurtigt det ville slå igennem, idet det ikke konkret kan bedømmes, i hvilket omfang det nuværende renteniveau er påvirket af indkomstskatten. Det er tænkeligt, at tendenser til et kraftigt dansk rentefald ville blive bremset noget af, at en række låntagere, der hidtil har lånt i udlandet, ville melde sig på det danske lånemarked til skade for den danske valutastilling. Allerede den kendsgerning, at der eksisterer et betydeligt antal låneforhold, hvor der er aftalt en fast rente gennem hele lånets løbetid (obligationer og pantebrevslån), medfører, at man kun kan fjerne renteindtægter og renteudgifter fra den skattepligtige indkomst, såfremt man samtidig indfører en i praktisk og administrativ henseende uhåndterlig sondring mellem»gammel«og»ny«rente eller generelt giver kompensation for negative og positive virkninger for de enkelte skatteydere, som er henholdsvis rentebetalere og rentemodtagere. I stedet for helt at holde renteindtægter og renteudgifter udenfor beskatningen foreslår underudvalget derfor en særlig renteskatteordning, hvorefter renter og renteudgifter ikke indgår i opgørelsen af den skattepligtige indkomst, men bliver genstand for en definitiv beskatning. Den gennemføres på den måde, at debitor ved rentens betaling tilbageholder en ved lov fastsat procentdel (renteskat) af det forfaldne rentebelob. Debitors ret og pligt til at indeholde renteskat suppleres med en ordning, hvorefter debitor er berettiget til en godtgørelse (som erstatning for rentefradragets bortfald). Godtgørelsen er af samme størrelse som den indeholdte renteskat og anses modregnet i denne. Derved opnås i forhold til gældende regler den væsentlige administrative fordel, at skat og 8\n9 godtgørelse vedrørende personers rentebetalinger ordnes definitivt uafhængigt af den øvrige indkomstopgørelse og uden den hidtidige belastning af den offentlige skatteadministration og -kontrol. Den særskilte renteskatteordning nødvendiggør for så vidt ikke ændringer i beskatningen af afkastet af andre typer formuegoder for eksempel lejeværdi af egen bolig eller aktieudbytte m. v. Hvis man imidlertid finder det hensigtsmæssigt at undergive andre former for afkast af kapitalplacering en tilsvarende skattemæssig behandling, kan det overvejes at gennemføre lignende beskatningsprincipper også for lejeværdi af egen bolig og aktieudbytter m.v. Det foreslås, at renteskatten og godtgørelsen skal være på 40 pct. Denne sats skønnes ikke i væsentlig grad at ville påvirke kursniveauet for eksisterende fast forrentede fordringer i negativ retning. Den valgte procentsats har også den fordel, at den ligger ret nær op ad selskabsskattens procent (som er 37) og den gennemsnitlige personlige indkomstskatteprocent i proportionalstrækket (som for 1977 er 41,6), Efter skitsen skal renteskatten påhvile alle her i landet bosatte eller hjemmehørende personer, selskaber, foreninger, institutioner m. v. samt stat og kommune, der også skal være berettiget til godtgørelsen. Det er således ikke en betingelse, at kreditor eller debitor er indkomstskattepligtig. Derimod skal der ikke indeholdes renteskat ved rentebetalinger til udlandet. Her må debitor fremsætte krav overfor statskassen på godtgørelsen. Ved rentebetalinger fra udlandet til her i landet hjemmehørende kreditorer skal kreditor selv indbetale renteskatten til statskassen. Ved disse regler undgås, at renteskatten/godtgørelsen får indflydelse på rentebetalinger til og fra udlandet. 2. Tilpasninger og omgåelsesmuligheder. Det foreslåede proportionale renteskattesystem vil medføre, at personer, hvis indkomst ligger over proportionalskattegrænsen kan opnå en fordel ved at få virksomhedsoverskud, aktieudbytte, lønindkomst m. m. udbetalt som»rente«og at få renteudgifter udformet således, at de fremtræder som driftsudgifter m. m., der kan fratrækkes ved indkomstopgørelsen. Mulighederne for at foretage sådanne transformationer må antages normalt at være små, dels fordi den anden part i betalingsforholdet vil have modstående interesser, dels fordi der i praksis er udviklet en ret fast definition af begrebet rente. Dog nævnes det i redegørelsen, at der vil være behov for særlig lovregulering af forholdet mellem en progressivt beskattet person og et af ham kontrolleret selskab. 3. Fordelingsvirkninger, kompensationsog overgangsordninger. Indførelsen af den skitserede særlige renteskatteordning vil få en række virkninger på skattens fordeling på forskellige grupper, både skattepligtige personer og de institutioner, foreninger og andre sammenslutninger, som efter de gældende regler er skattefri. I en del tilfælde må disse fordelingsmæssige konsekvenser anses for ønskelige. Men i en række tilfælde må der etableres varige kompensationsordninger eller overgangsordninger, som kan gøre det muligt for de berørte grupper at tilpasse sig til den ændrede skattemæssige behandling. Redegørelsen gennemgår herefter de forskellige sektorer og grupper, som bliver berørt af nyordningen, og skitserer forskellige forslag til kompensations- og overgangsordninger for de tilfælde, hvor det må forekomme rimeligt eller ønskeligt. Indledningsvis understreges det, at det ikke er en nødvendig forudsætning for ordningens gennemførelse, at der sker en omlægning af skatteskalaen, men at antallet af personer, der må omfattes af særordninger, bliver væsentligt mindre ved en forlængelse af proportionalstrækket. a. Højtbeskattede personer med nettorenteindtægt. Disse personer vil få en fordel af, at nettorenteindtægten beskattes med 40 pct.. medens den øvrige indkomst er undergivet progressiv beskatning. Underudvalget har peget på, at denne forholdsvis lille gruppe utilsigtet er blevet ramt af, at også den del af renterne, der repræsenterer inflationsdækning, er undergivet progressiv beskatning. Renteskatten vil modvirke dette og øge tilskyndelsen til at placere formue i finansielle aktiver fremfor fast ejendom eller andre reale aktiver. 9\n10 b. Skattepligtige der har undladt at selvangive renteindtægter vil under den skitserede renteskatteordning blive undergivet beskatning med 40 pct. af de ikke-selvangivne renter. Dette opnås uden særlige kontrolforanstaltninger. c. Højtbeskattede personer med nettorenteudgift. Skattepligtige personer med en»ny«skattepligtig indkomst (indkomst uden renteindtægt og uden rentefradrag), der overstiger proportionalgrænsen, vil få den skattemæssige fordel af deres nettorenteudgift nedsat til 40 pct. Det drejer sig dels om parcelhusejere - navnlig ejere som har købt hus i de senere år og som derfor har store renteudgifter - dels om selvstændigt erhvervsdrivende, der må arbejde med en stor lånekapital. Der foreslås i redegørelsen en generel overgangsordning, hvorefter skattepligtige personer, hvis»nye«skattepligtige indkomst overstiger proprotionalgrænsen, og som har betydelige nettorenteudgifter, får den skattepligtige indkomst reguleret, idet en (år for år faldende) del af nettorenteudgiften tillades fradraget i indkomsten i stedet for at give rentegodtgørelse på 40 pct. Overgangsordningen foreslås udstrakt til ialt 5 år. I bilag IV til redegørelsen er der opstillet en række eksempler på, hvorledes overgangsordningen vil virke for skatteyderne. Redegørelsen peger på, at selvstændige erhvervsdrivende med højtbeskattet indkomst og stor varig rentebyrde har mulighed for at imødegå de skattemæssige virkninger af renteordningen gennem omdannelse til aktieeller anpartsselskab. Landmænd vil dog efter de gældende regler normalt ikke have denne mulighed, hvorfor der skitseres en særordning, hvorefter faktiske nettorenteudgifter inden for et beløb svarende til en lovfæstet procent af ejendomsværdien kan give fradrag i indkomstopgørelsen i stedet for rentegodtgørelsen på 40 pct. Endvidere nævnes, at tilsvarende særordning kan overvejes for ejere af udlejningsejendomme (og eventuelt for andre grupper af erhvervsdrivende, for hvem omdannelsen til selskabsform er særlig uhensigtsmæssig). d. Banker og sparekasser m. v. I en pengeformidlende virksomhed må rentemarginalen (forskellen mellem udlåns- og indlånsrente) opfattes som virksomhedens»bruttoavance«, og hvis denne under en renteskatteordning forlods reduceres med 40 pct., vil den ikke kunne dække driftsudgifterne. Det foreslås derfor at indføre den særordning for pengeinstitutterne - og andre, der udøver erhvervsmæssig»pengeformidling«- at den skattepligtige indkomst efter årets udgang skal opgøres efter de gældende regler (dvs. med den fulde renteindtægt -f- den fulde renteudgift), hvorefter skatten modregnes i den i årets løb betalte renteskat -f- godtgørelse, og det overskydende beløb tilbagebetales. Der vil formentlig være behov for at kunne udbetale en del af den forventede overskydende skat a conto i årets løb. Det nævnes endvidere, at der kan blive nogle afgrænsningsproblemer med hensyn til skattepligtige, der udøver pengeformidling som næring. e. Realkreditinstitutterne (og finansieringsinstitutterne) vil lide tab på flere måder ved gennemførelse af renteskatteordningen. For kontantlånenes vedkommende er forholdet det, at instituttet får en høj rente fra pantebrevsdebitorerne, men kun betaler en lav rente til obligationsejeren, idet renteforskellen udbetales ham i form af kursgevinst. Instituttets renteindtægt bliver efter ordningen beskåret med 40 pct., men rentegodtgørelsen beregnes kun af den lavere obligationsrente. Denne manko på de indtil ordningens start oprettede kontantlån foreslås dækket ved statstilskud. Endvidere vil institutterne lide tab ved, at de i dag skattefri renteindtægter af reservefondsbeholdningen bliver beskåret med 40 pct. Spørgsmålet om eventuel kompensation herfor må afgøres efter samme synspunkter som for andre skattefri institutioner m. v. (jfr. g). /. Livsforsikringer, ATP, pensionskasser og skattebegunstiget opsparing. Fælles for disse former for langsigtet opsparing er, at rentetilvæksten, respektive rentetilskrivningen, til den enkelte ordning ikke er beskattet. I livsforsikringen nås dette resultat ved, at selskabet har fradragsret for henlæggelser til reserverne, i opsparingsordningen har pengeinstituttet fradragsret for de tilskrevne renter, og i ATP og pensionskasseordingerne er selve institutionen skattefri af sine renteind- 10\n11 tægter. I ingen af ordningerne skal ejeren (den forsikrede) medregne den løbende rentetilvækst i opsparingstiden til sin skattepligtige indkomst. Under renteskatteordningen vil de renteindtægter hos forsikringsselskabet eller pensionskassen, som er grundlaget for rentetilvæksten (incl. tilskrevet bonus), være reduceret med 40 pct. ligesom de renter, der tilskrives opsparingsordningen, vil være reduceret med 40 pct. I redegørelsen går man ud fra, at den begunstigelse, som skattefriheden for rentetilvæksten er udtryk for, fortsat ønskes opretholdt, og at der derfor må blive tale om kompensation til livsforsikringsselskaberne, ATP, pensionskasserne og de enkelte opsparingsordninger. Spørgsmålet om den skattebegunstigelse, som forsikringstagerne har som følge af fradragsretten for præmier, er behandlet i udvalgets redegørelse fra august 1976, jfr. også det der optagne bilag 5. g. Foreninger, stiftelser, institutioner, legater m. v. med nettorenteindtægt. Det er et udgangspunkt i redegørelsen, at der ikke generelt skal ydes kompensation for det faktiske indtægtstab, som skattefri institutioner m. v. vil lide ved, at deres renteindtægter reduceres med 40 pct. Det forudses imidlertid, at skattefri institutioner m. v., der rammes væsentligt som følge af renteskatteordningen, efter nærmere regler én gang for alle kan få et tilskud, der herefter kan fikseres eller aftrappes. Det har ikke været muligt at foretage en nærmere kortlægning af de skattefri institutioner m. v. h. Den almennyttige boligsektor vil på grund af sine store renteudgifter få en betydelig umiddelbar gevinst ved renteskatteordningen. For sektoren som helhed svarer gevinsten nogenlunde til størrelsen af det statstilskud, der ydes i form af rentesikring. Indførelse af den særlige renteskatteordning kan begrunde en til rentegodtgørelsen svarende begrænsning i rentesikringen for den enkelte afdeling - og føre til overvejelser om en statslig udligningsordning, der modvirker ældre boligselskabers fordel ved renteskciteordningen. /. Den offentlige sektor: De okonomiske forskydninger, som renteskatten vil medføre mellem staten og dens institutioner m. v. og mellem den enkelte kommune og dennes institutioner m. v., kan i et vist omfang korrigeres over budgetlægningen, og der antages i øvrigt ikke at være anledning til at inddrage offentlige institutioner eller virksomheder under generelle kompensationsordinger. Det fremhæves, at renteskatteordningen vil påvirke beskatningsgrundlaget forskelligt fra kommune til kommune. En kommune med relativt mange skatteydere med nettorenteudgift vil få beskatningsgrundlaget udvidet, og det modsatte vil være tilfældet i en kommune med forholdsvis mange skatteydere med nettorenteindtægt. Forskydninger af denne art kan eventuelt modvirkes ved engangstilskud til enkelte kommuner. 4. Provenumæssige og okonomiske virkninger. I underudvalgets redegørelse er de økonomiske virkninger af den foreslåede renteskatteordning skønsmæssigt anslået således (1975-tal): a. Forskydninger i det offentliges indtægter og udgifter: mia. kr. Provenuet af indkomstskatten for personer forøges med netto 3,7 (+) Provenuet af selskabsskatten forøges med netto 0,4 (+) Pengeinstitutterne m. fl. skal have refusion af erlagt renteskat med 2,1 (+) Boligselskaberne kan undvære rentesikring hhv. bidrage med indtil 0,7 (+) Renteskat af pensionsopsparing og anden livsforsikring m. v. skal refunderes med 2,1 (+) Renteskat erlagt af visse skattefri institutioner m. v. skal refunderes med 0,1 (+) Udbetaling af godtgørelse til danske debitorers rente til valutaudlændinge og refusion af renteskat til udenlandske obligationsejere 0,0 (+) Netto 0,5 (+) Den fremkomne forøgelse på 0,5 mia kr. for den offentlige sektor under ét svarer til den renteskat, det offentlige kommer til at»betale«ved, at de forskellige offentlige myndigheders nettorenteindtægt reduceres med 40 pct. Nettobeløbet dækker over 11\n12 betydelige forskydninger og omposteringer mellem stat, kommuner, offentlige institutioner og Nationalbanken. b. Forskydninger i skattepligtige personers disponible indtægt. Uden overgangsordning for progressivt beskattede personer med nettorenteudgift og uden særordning for landbrugere m. fl. kan de samlede ændringer i skattepligtige personers indtægt efter skat ifølge redegørelsen skønsmæssigt beregnes således: (1975-tal) mill. kr. Fratrukne renteudgifter Selvangivne renteindtægter Udvidelse af indkomstskattegrundlaget Merskat heraf (58 pct.) (^) 40 pct. af mill. kr (+) 40 pct. af ikke-selvangivne renteindtægter 900 (-^) Umiddelbar nedgang i disponibel indtægt (under ét) Dette beløb på 3 mia. kr. forudsættes efter underudvalgets skitse at skulle anvendes til en forlængelse af proportionalstrækket og til at indskrænke beskatningen af overskud af egen bolig til en definitiv 40 pct.s skat 1 )- Der regnes dog med særlige overgangsordninger (jfr. ovenfor) i en 5-årig indkøringsperiode. a. For skatteydere, hvis indtægt (bortset fra renteindtægt og -udgift) ikke overstiger den hidtidige proportionalgrænse, vil renteskattens indførelse ikke påvirke den disponible indtægt i nævneværdigt omfang. Dog må personer med nettorenteindtægt i de tilfælde, hvor den øvrige indtægt er mindre end personfradraget, gives særlig lempelse for at modvirke nedgang i disponibel indtægt. b. For skatteydere med indkomst et godt stykke udover den hidtidige proportionalgrænse vil der blive tale om skattelettelser, såfremt deres renteudgift (modregnet renteindtægt og overskud af ejerbolig) ikke overstiger forlængelsen af proportionalstrækket. c." Det kan skønnes, at næppe mere end personer (godt 2 pct. af de skattepligtige) har en sådan kombination af høj indkomst og stor nettorenteudgift, at de vil få en nedgang i disponibel indkomst under de forudsætninger, underudvalget har opstillet vedrørende skatteskalaen (efter den skitserede 5 års indkøringsperiode). c. Forskydninger i selskabers disponible indtægt. Som det fremgår af afsnit a foran, skal der efter underudvalgets skitse kompenseres for det indtægtstab, som renteskatteordningen ville påføre pengeinstitutterne, ATP. pensionskasserne, livsforsikringerne og visse skattefri institutioner med nettorenteindtægt, medens boligselskabernes indtægtsfremgang tænkes inddraget. Herefter bliver der ingen væsentlige indtægtsforskydninger hos de nævnte selskaber og foreninger m.v. De ovrige skattepligtige selskaber vil - såfremt selskabsskatten uændret er 37 pct., - få en beskeden ændring i disponibel indtægt: Hvis de har nettorenteudgift, en fremgang på 3 pct. af denne. Hvis de har nettorenteindtægt, en nedgang på 3 pct. af denne. For andre skattefri institutioner end de i første stykke nævnte vil der enten blive fremgang i indtægten på 40 pct. af nettorenteudgiften eller nedgang på 40 pct. af nettorenteindtægten Udvalgets overvejelser vedrørende den særlige renteskatteordning. 1. Hovedprincippet. Når målet er at fjerne renteindtægter og -udgifter fra det normale beskatningssystem, er det efter udvalgets opfattelse næppe muligt at pege på løsninger, der adskiller sig væsentligt fra den af underudvalget skitserede. Efter udvalgets opfattelse vil ordningen først og fremmest være af interesse, hvis den er led i en udvikling hen mod et system, hvor kildeskatten for de fleste bliver definitiv, og selvangivelsespligten alene op- 1) Under disse forudsætninger kunne proportionalstrækket i 1975 have været forhøjet fra til kr., i 1976 fra til ca kr. og i 1977 fra til kr. 12\n13 retholdes for en lille del af skatteyderne. Renteskatteordningen bør derfor vurderes i sammenhæng med en sanering af de ovrige ligningsmæssige fradrag - jfr. udvalgets betænkning fra august 1976 og i forhold til de langsigtede mål, man måtte opstille for skattesystemets indretning. Fradraget for renteudgifter er både størrelsesmæssigt og antalsmæssigt blandt de vigtigste Hgningsmæssige fradrag, ligesom posten renteindtægter forekommer hos et stort antal skattepligtige personer. Skitsens hovedprincip, hvorefter renteindtægter og -udgifter i langt de fleste tilfælde rent faktisk vil være taget ud af beskatningen, må derfor antages at gøre skattesystemet mere enkelt og at forenkle og effektivisere skatteadministrationen. Man undgår bl. a. den usikkerhed ved forskudsregistreringerne, som er en følge af, at der må skønnes over den enkelte skatteyders forventede renteindtægter og -udgifter. Den skitserede metode sikrer en automatisk beskatning af al renteindtægt hos skattepligtige personer og selskaber. Skitsen bryder med det hidtidige totalindkomstbegreb som grundlag for den progressive beskatning. Derved kommer bl. a. højt beskattede personer med stor netto-renteudgift ud for en øget skattebelastning, medens de med netto-renteindtægt opnår skattelettelse. Skattefri institutioner med netto-renteindtægt og personer med beskeden renteindtægt som eneste indkomst får umiddelbart en ekstraskat, hvilket dog forudsættes kompenseret på forskellig måde i underudvalgets skitse. De anforte virkninger for højt beskattede personer bør vurderes på baggrund af, at samspillet mellem rente, skat og inflation i forvejen har ændret total indkomstbegrebets reelle indhold. Reglerne for opgørelsen af den skattepligtige indkomst blev fastlagt i en periode med lav rente og næsten stabile priser. Siden har det stigende skattetryk og kreditorernes tab på prisstigningerne medført højere renteniveau, men personer med skatteprocent over gennemsnittet har i kraft af de meget høje marginalskatter opnået en utilsigtet lettelse af byrden ved renteudgifter og er blevet udsat for en utilsigtet hård beskatning af renteindtægt. Se nærmere herom kapitel 5 nedenfor. Det tilføjes, at renteskatteordningen vil give bedre muligheder for en udvidelse af ægtefællers særskilte beskatning til også at omfatte afkast af formue. 2. Påvirkning af indkomstgrundlaget. Renteskatteordningen forudsætter ikke nogen opdeling af renteudgifter hos selvstændige erhvervsdrivende i en erhvervs- og en privatforbrugssfære. Da renteudgifter fortsat giver»skattefordel«på 40 pct., vil man kunne lade virkningerne slå igennem for skattepligtige personer i løbet af en kortere overgangsperiode. Derimod ville en fuldstændig afskaffelse af fradrag for renter af privat gæld forudsætte en lang overgangsperiode, hvis man vil undgå voldsomme konsekvenser for den økonomiske aktivitet især boligbyggeriet. Udvalget skal pege på, at ordningen for så vidt angår såkaldte private renteudgifter har omtrent samme virkning som det tidligere fremsatte lovforslag om fradrag i skat i stedet for fradrag i indkomsten. Ved renteskatteordningen fjerner man imidlertid al rente fra den personlige indkomstopgørelse, både som indtægt og udgift. Da renteskatten og godtgørelsen beregnes og opkræves/udbetales af de skattepligtige uden myndighedernes mellemkomst, må ordningen være generel, det vil sige ens for alle renteindtægter og -udgifter. Ordningen er derfor uforenelig med en målsætning om specielle indgreb over for renter af privat gæld. 3. Den progressive indkomstskat. Det har været overvejet i udvalget, om en gennemforelse af den særskilte renteskatteordning med de dertil knyttede overgangsog særregler må forudsætte en mere vidtrækkende omlægning af indkomstskatten, hvorefter det altovervejende flertal af de personlige skatteydere efter en kortere årrække kommer til at befinde sig indenfor proportionalstrækket. En sådan væsentlig udvidelse af proportionalstrækket vil være ønskelig, når målet er at gøre kildeskatten definitiv for flest mulige personer. Underudvalget har i skitsen til den særlige renteskatteordning foreslået, at merprovenuet anvendes til forlængelse af proportional- 13\n14 strækket, idet den samlede landsgennemsnitlige skatteprocent på dette stræk fastholdes uændret (nedsættelsen af de kommunale udskrivningsprocenter tænkes modsvaret af en forhøjelse af statsskattens procent på proportionalstrækket). Tabellen nedenfor indeholder for 1977 et meget usikkert skøn over, hvorledes antallet af personer, der berøres af progressionen, kunne begrænses ved yderligere forlængelse af proportionalstrækket (for en skattepligtig indkomst, der ikke indeholder rente og overskud af ejerboliger, og hvor der ikke er rentefradragsret). Det skal imidlertid understreges, at en videregående forlængelse af proportionalbeskatningen forudsætter en udvidelse af indkomstgrundlaget - udover hvad renteskatteordningen i sig selv medfører - og (eller) en omlægning, hvorved en del af det nuværende indkomstskatteprovenu i stedet skaffes gennem forhøjelse af andre skatter og afgifter. Til gengæld understreger tabellens tal, hvor stærkt en videregående forlængelse af proportionalstrækket kan begrænse kredsen af personer, der kommer ud for væsentlige forskydninger i skattebyrden specielt som følge af den særlige renteskatteordning. I takt hermed mindskes behovet for administrationskrævende overgangsbestemmelser. 4. Overgangsordninger og særordninger m. v. Den forenkling af skattesystemet og den forbedrede skattekontrol, der følger af skitsens hovedprincip, skal vejes op mod de komplikationer, der vil opstå på grund af de skitserede overgangs- og særregler: a. Den af underudvalget skitserede overgangsordning for progressivt beskattede med nettorenteudgift indebærer, at de berørte personer fortsat skal selvangive renteposterne, - og at disse poster i periodens lob vil have en skiftende og for mange borgere næppe helt gennemskuelig okonomisk betydning. Såfremt periodelængde og væsentlighedskriterium gøres meget mindre restriktivt end forudsat af underudvalget, vil det være vanskeligt at få renteskatteordningens forenklende virkninger til at slå igennem. En forlængelse af proportionalstrækket udover det af underudvalget forudsatte vil automatisk begrænse den personkreds, der berøres af en overgangsordning - og lette mulighederne for at fastholde restriktionerne på omfanget af en sådan ordning. b. Underudvalgets forslag til særordning for landbrugere (og eventuelt andre erhvervsgrupper, for hvem det er umuligt eller meget upraktisk at imødegå renteskatteordningens økonomiske konsekvenser ved omdannelse til selskabsform) må antages at give visse afgrænsningsproblemer. c. Ved udmålingen af de indkomstbestemte ydelser må man, efter at der er foretaget de fornødne ændringer i aftrapningsreg- 1erne, i det helt overvejende antal tilfælde benytte den nye skattepligtige personindkomst (uden renteindtægt og renteudgift), hvis administrative belastninger skal undgås. Underudvalget har påpeget, at det i hvert fald i et begrænset antal tilfælde (hvor gammel og ny skattepligtig indkomst adskiller sig væsentligt fra hinanden), vil være nødvendigt at korrigere for renteposter ved opgørelsen af grundlaget for tildeling af indkomstbestemte ydelser. d. Der vil være behov for en særordning, hvorefter der bevillingsmæssigt sker udbetaling af beløb svarende til skatteværdien af personfradrag i det omfang, det på grund af renteskatteordningen ikke kan udnyttes. 14\n15 e. Skatteadministrationen vil få til opgave dels at refundere indeholdt renteskat af danskmøntede obligationer, der ejes af valutaudlændinge - i det omfang dobbeltbeskatningsoverenskomster giver adgang hertil - dels at udbetale godtgørelse til danske debitorer, der har afholdt renteudgifter til valutaudlændinge. /. Den generelle pligt for rentebetalere til at indeholde 40 pct. af rentebeløbet kan formentlig uden administrative problemer for skattemyndighederne forvaltes for så vidt angår penge- og realkreditinstitutter. Nogle problemer kan tænkes at opstå med hensyn til især mindre erhvervsdrivendes forvaltning af ordningen, hvor det drejer sig om afbetalings- og morarenter m. v. Især kan man dog forestille sig tvistigheder vedrørende afgrænsningen af brutto- og nettorentebeløbene i rent private låneaftaler mellem to personer. I alle tilfælde må man tage i betragtning, at skattemyndighederne - især i en indkøringsperiode - må sættes i stand til at tage hurtig stilling til et antal tvivlsspørgsmål af denne art. g. For virksomhederne vil forvaltningen af renteskatteordningen uanset at fortolkningsproblemerne må anses at blive begrænsede, idet de berørte rentebeløb også under gældende regler er specificerede på afregning med kunder og kreditorer - bevirke, at man skal udføre et meget stort antal noteringer af betalt (opkrævet) nettorente og den bruttorente, hvori renteskat og godtgørelse er fradraget. h. De af underudvalget nærmere skitserede kompensationsordninger vedrørende renteskat for pensionskasser og -fonds, livsforsikringsselskabernes præmiereservefonds, samt skattebegunstiget opsparing i pengeinstitutterne giver næppe væsentlige administrative problemer. Derimod må man - i hvert fald i en overgangsperiode - forudse, at der skal tages stilling til et stort antal anmodninger om kompensation for nettorenteindtægt hos andre skattefri foreninger og institutioner. Det vil være meget væsentligt for omfanget af de hermed forbundne administrative og kontrolmæssige problemers størrelse, om man i givet fald ville være i stand til at fastholde underudvalgets synspunkt om, at disse foreninger m. v. dels kun skal have kompensation, hvor det må antages at have væsentlig betydning, dels alene skal have kompensationen udregnet én gang for alle uden hensyn til fordelingen af faktiske renteudgifter og -indtægter videre frem. 15\n16 Kapitel 3 Afskaffelse af fradrag for renter af privat gæld 3.1. Sammenfatning af arbejdsgruppens rapport (bilag 3) Generelle synspunkter. I rapportens generelle afsnit når arbejdsgruppen til det resultat, at udgangspunktet for den nødvendige sondring mellem erhvervsgæld og privat gæld må være, om den skattepligtige driver selvstændig erhvervsvirksomhed. Heraf følger, at skattepligtige selskaber og foreninger bevarer den gældende fradragsret for gældsrenter, og at der for personer og dødsboer kun kan blive tale om fradrag for gældsrenter, såfremt der ved opgorelsen af den skattepligtige indkomst indgår driftsresultat fra erhvervsmæssig virksomhed. Dette udgangspunkt fører således til, at sondringen mellem erhvervsgæld og privat gæld ikke vil kunne give vanskeligheder hverken for selskaber eller for rene lonmodtagere, men kun for selvstændigt erhvervsdrivende personer (og dødsboer). I det generelle afsnit afvises muligheden for med sikkerhed at opdele renteudgifter i private og erhvervsmæssige på grundlag af låneprovenuets anvendelse. Selv en indgående analyse af den skattepligtiges økonomiske dispositioner omkring låneoptagelsen og en undersøgelse af, om lånet er optaget hos sælger eller på anden måde knyttet til en bestemt anskaffelse, vil meget ofte være et utilstrækkeligt grundlag for at bedømme, om lånet er erhvervsmæssigt eller privat. Endvidere peges der i det generelle afsnit på nogle vanskeligheder og problemer, som antagelig vil opstå, uanset hvilken metode man vælger til at afskaffe fradraget for private gældsrenter: a. Når en virksomhed skifter ejer, vil køberen få fradragsret for renterne af købesummens restgæld (eller andre lån til betaling af købesummen), såfremt det er en personligt ejet virksomhed eller et interessentskab. Er der derimod tale om køb af aktiemajoriteten i et aktieselskab eller anpartsselskab, vil køberen af aktierne normalt blive lønmodtager (direktør) i selskabet og som sådan afskåret fra rentefradrag for den gæld, han har optaget for at købe selskabets aktier (anpartsbeviser). Tilsvarende problemer kan opstå ved omdannelse af en personligt ejet virksomhed til anpartsselskab eller aktieselskab, såfremt stifterne må optage personlige lån til kapitalindskud eller må fortsætte som personlige debitorer i eksisterende virksomhedslån. b. Når en personligt ejet virksomhed ophører eller afhændes for en salgssum, der ikke kan dække virksomhedens gæld, vil sælgeren, hvis han ophører med at være selvstændigt erhvervsdrivende, miste fradragsretten for renterne af den udækkede gæld. Videre peges der på de problemer, en ophævelse af den principielle symmetri i rentebeskatning vil medføre. Under det gældende system modsvares en fradragsberettiget renteudgift hos den ene skatteyder normalt af en skattepligtig renteindkomst hos den anden, ligesom det er hovedreglen, at kursgevinst og -tab er uden betydning for indkomstopgørelsen. Når man bryder den nævnte symmetri i rentebeskatningen ved at afskaffe debitors fradragsret, vil han ikke længere have nogen interesse i at modsætte sig kreditors ønske om at omdanne rente til kursgevinst. Dette kan medføre, at lån til private formål (herunder sælgerpantebreve i ejerboliger) i vidt omfang arrangeres som rentefri eller meget lavt forrentede, men til underkurs. Endelig indeholder det generelle afsnit nogle betragtninger om brutto- eller nettoløsninger, det vil sige spørgsmålet om, hvorvidt den skattepligtiges eventuelle renteindtægter skal kunne modregnes i de private renteud- 16\n17 gifter således, at fradragretten kun afskaffes for den overskydende private renteudgift. Det er arbejdsgruppens opfattelse, at en bruttoløsning vil modvirke private personers rimelige ønske om at holde en likvid reserve i form af bankindskud eller obligationer. Det anføres videre i rapporten, at selvom en bruttoløsning i det første år antagelig vil forøge skatteprovenuet af fradragets afskaffelse med ca. 1,7 mia kr. i forhold til en nettoløsning, så vil dette mulige merprovenu hurtigt forsvinde, fordi de skattepligtige vil være stærkt tilskyndet til at afhænde deres rentebærende aktiver med det formål at nedbringe den private gæld. På lidt længere sigt må de provenumæssige og fordelingsmæssige virkninger af en bruttoløsning derfor antages stort set at blive de samme som ved en nettoløsning Skitser. Ud fra de nævnte generelle synspunkter har arbejdsgruppen herefter overvejet forskellige skabelonagtige metoder. Man skelner her mellem metoder til fastsættelse af, hvilken del af den selvstændige erhvervsdrivendes samlede gæld der skattemæssigt skal betragtes som privat gæld (absolutte begrænsningsregler), og metoder, hvorefter den erhvervsdrivendes samlede renteudgifter fordeles i en fradragsberettiget og en ikke-fradragsberettiget del på grundlag af værdien af den pågældendes aktiver af hhv. erhvervsmæssig og privat karakter (relative fordelingsregler). A. Absolutte begrænsningsregler. 1. Fonnodningsregler. Efter arbejdsgruppens opfattelse findes der en række gældstyper, der har en så nær forbindelse med finansiering af private anskaffelser (herunder ejerbolig), at det må antages at være bedst stemmende med den almindelige opfattelse at betragte dem som privat gæld i relation til den skattemæssige behandling af renterne. Det drejer sig om: 1. Statslån og realkreditlån (bortset fra tillægslån) med pant i ejerbolig. 2. Sælgerpantebreve med pant i ejerbolig. 3. Byggekreditter (vedrørende opførelse af eller byggearbejder på ejerbolig) i pengeinstitutter. 4. Boligm4skudslån ydet af kommunen eller af et pengeinstitut mod kommunens garanti. 5. Studielån ydet af staten eller af et pengeinstitut mod statsgaranti. 6. Gæld (til sælger) ved kreditkøb, herunder afbetalingsgæld og kontogæld, når det købte er til privat brug. For disse gældstypers vedkommende mener arbejdsgruppen, at der kan fastsættes en regel om, at renterne ikke kan fratrækkes. Herudover kan det overvejes at fastsætte regler, hvorefter visse andre gældstyper skal betragtes som private, medmindre den erhvervsdrivende sandsynliggør, at låneoptagelsen i det konkrete tilfælde ikke havde forbindelse med en privat anskaffelse. Dette kan gælde: 7. Tillægslån i realkreditinstitutter, når der gives pant i ejerboliger. 8. Prioritetslån (med pant i ejerboliger) ydet af pengeinstitutter, forsikringsselskaber eller pensionskasser. For disse gældstypers vedkommende må det antages, at de i et stort antal tilfælde er optaget i nær forbindelse med ejerboligens anskaffelse eller forbedring eller indfrielse af et sælgerpantebrev. 2. Begrænsningsregel, der har relation til bevægelserne i virksomhedens nettoformue. De ovenfor omtalte regler vil efter arbejdsgruppens opfattelse kunne yde et væsentligt bidrag til ved ordningens start at sikre, at de selvstændigt erhvervsdrivende på samme måde som lønmodtagerne afskæres fra at fratrække renter af den gæld, der efter den almindelige opfattelse betragtes som privat. Reglernes betydning i denne henseende vil imidlertid aftage, fordi de selvstændigt erhvervsdrivende vil være stærkt tilskyndet til at omlægge deres lånefinansiering således, at de under1 8 nævnte gældstyper erstattes af andre, ligesom de ved ny låneoptagelse naturligvis vil forsøge at undgå de nævnte gældstyper. På denne baggrund har arbejdsgruppen udarbejdet et forslag til supplerende regler gående ud på, at den erhvervsdrivende får 17\n18 fradragsret for de samlede renter af erhvervsmæssig gæld, dvs. den gæld, der kan optages og er optaget i virksomhedens regnskab, medmindre en del af gælden må siges at vedrøre den private sfære. Afgørende for, om en del af gælden efter skitsen skal betragtes som privat, er, om den erhvervsdrivende i årets løb har anvendt en del af virksomhedens nettoformue til at forøge den private formue eller til privat forbrug. Regulerer man virksomhedens nettoformue ved årets udgang for kapitalbevægelser, der er indkomsten uvedkommende (f. eks. kursændringer eller ændringer i ejendomsværdi), kan man efter arbejdsgruppens opfattelse ved at sammenholde ultimoformuen med formuen ved årets begyndelse konstatere forandringen i nettoformuen. Er nettoformuen faldet, anses et til nedgangen svarende beløb for anvendt til private, dvs. virksomheden uvedkommende formål, og belobet betragtes i overensstemmelse hermed som en privat andel af virksomhedens gæld. Foreligger der et driftsunderskud i virksomheden, anses dog kun den del af nedgangen i nettoformuen, der overstiger driftsunderskuddet, som privat andel af virksomhedsgælden. Den beregnede private andel af virksomhedsgælden danner grundlag for begrænsningen af rentefradraget. Begrænsningen kan gennemføres ved, at der nægtes fradragsret for den del af renteudgifterne, der svarer til forholdet mellem den private andel af virksomhedsgælden og den samlede virksomhedsgæld. I stedet for alene at lægge vægt på ultimoværdierne kan begrænsningen af rentefradraget ske på grundlag af et gennemsnit af primo- og ultimoværdien af henholdsvis den private andel og den samlede virksomhedsgæld. Herved tages der et vist hensyn til, at virksomhedsgælden kan ændre sig stærkt i årets løb. Den en gang beregnede private andel føres videre fra år til år således, at den hvert år reduceres med konstaterede reelle stigninger i nettoformuen og forøges med konstaterede reelle nedgange i nettoformuen. Den skitserede regel forudsætter, at der opstilles en særlig virksomhedsstatus, dvs. en opgørelse over de i virksomhedens regnskaber posterede aktiver og passiver, og foretages en beregning af de til disse passiver hørende renteudgifter. De beløbsstørrelser, som skal bruges i den særlige virksomhedsstatus, er normalt de samme, som findes i selvangivelsen og det hertil hørende årsregnskab og status. Der vil derfor være et grundlag for, at skattemyndighederne kan opstille den særlige status, som skal bruges til at udfinde en eventuel nedgang i virksomhedens egenkapital; men det vil dog være mest hensigtsmæssigt at kræve en særlig status opstillet af skatteyderen, idet der må fastsættes regler om, at den private gæld (jfr. foran afsnit 1) og de private aktiver som f. eks. ejerbolig eller privat andel af personbil ikke medtages. Det er et hovedprincip i skitsen, at den erhvervsdrivende kan anvende virksomhedens overskud til privatforbrug eller til forøgelse af den private formue uden af den grund at få rentefradraget beskåret, ligesom han kan neutralisere en nedgang i virksomhedens egenkapital ved at overføre kontantbeløb og finansielle aktiver fra den private formue til virksomhedens regnskab og dermed til den særlige status. Det anføres i rapporten, at den skitserede metode antagelig vil medføre, at den erhvervsdrivende, for hvem der ikke er beregnet en privat andel af virksomhedens gæld, vil have en tilskyndelse til at undgå at forøge virksomhedens egenkapital og i stedet anvende den del af overskuddet, der ikke investeres i virksomhedsaktiver eller anvendes privat, til at anskaffe private finansielle aktiver såsom obligationer, pantebreve eller aktier. Sådanne aktiver vil nemlig i et år med et ringere driftsresultat kunne overføres til virksomheden, hvorved en nedgang i virksomhedens egenkapital undgås. Denne tendens synes dog ikke at påvirke konsolideringsbesrræbelserne i negativ retning, idet det for den pågældende virksomhedsejers soliditet er uden forskel, om et finansielt aktiv er placeret indenfor eller udenfor virksomhedens status. Skitsen er udformet efter»bruttoprincippet«dvs. at der ikke er adgang til at modregne renteindtægter i de private ikke-fradragsberettigede renteudgifter. Hvis man ønsker rentefradraget begrænset efter et nettoprincip, må dette princip også gælde for de selvstændigt erhvervsdrivende. Efter arbejdsgruppens opfattelse vil de skitserede regler med nogen tilnærmelse kunne omformes til en nettoregel. 18\n19 5. Muligheden for at fastsætte en overgrænse for størrelsen af en given erhvervsvirksomheds fremmedkapital. Arbejdsgruppen har overvejet, om det vil være praktisk muligt at opstille regler, hvorefter der fastsættes en maksimumsgrænse for størrelsen af den nødvendige - eller dog naturlige - fremmedkapital i en given erhvervsvirksomhed. Det konstateres imidlertid, at der ikke kan opstilles regler af denne art. End ikke den omstændighed, at fremmedkapitalen er større end summen af aktiverne (en virksomhed med negativ egenkapital) giver holdepunkt for at antage, at en del af gælden ikke skulle være erhvervsmæssigt begrundet. Arbejdsgruppen har derfor afstået fra at forsøge at opstille regler om en overgrænse for fremmedkapital. B. Relative fordelingsregler efter formueandele. Det er et fælles træk for de i det følgende skitserede metoder, at begrænsningen af rentefradraget sker på grundlag af aktiverne. Det er derfor uden betydning, om den rentebærende gæld er opført i virksomhedsregnskabet eller knytter sig til realkreditlån i ejerboligen. De under A,l, gennemgåede formodningsregler finder således ikke anvendelse, og den under A, 2, nævnte særlige opstilling over virksomhedens kapitalbevægelser skal heller ikke foretages. /. Fordeling af den erhvervsdrivendes samlede renteudgift efter forholdet mellem erhvervsmæssige og private aktiver. Arbejdsgruppen har overvejet en metode, hvorefter man opdeler den erhvervsdrivendes samlede renteudgifter i en erhvervsmæssig og en (ikke-fradragsberettiget) privat andel i samme forhold, som aktiverne er fordelt mellem erhvervsmæssige og private. Denne metode forudsætter, at der kan foretages en sondring mellem private og erhvervsmæssige aktiver. For realaktivernes (fast ejendom, driftsmidler m. v.) vedkommende er denne forudsætning principielt opfyldt, fordi disse aktiver anvendes til bestemte formål erhvervsmæssige eller private. Der peges dog på, at der kan opstå vanskeligheder med hensyn til aktiver med blandet benyttelse og med hensyn til værdiansættelsen af hver enkelt realaktiv. Udgangspunktet bor her være den formueskattepligtige værdi, dog således at værdi af goodwill - der ikke er formueskattepligtig - medregnes blandt erhvervsaktiverne. Det kan være et spørgsmål, om varelageret skal ansættes til den nedskrevne værdi og driftsmidlerne til den skattemæssige saldoværdi, eller om disse aktiver bør ansættes til den aktuelle handelsværdi. Arbejdsgruppen peger på, at det kan blive vanskeligt at opstille forholdsvis enkle regler om ansættelsen af værdi af goodwill og af varelager og driftsmidler, hvis de sidst nævnte aktivers værdi skal kunne afvige fra den formueskattepligtige værdi. For så vidt angår privataktiverne fremhæves, at det antagelig kun er de formueskattepligtige aktiver (ejerboliger og befordringsmidler) der kan tages i betragtning, uanset at den private formuesfære kan omfatte endog meget betydelige værdier i form af indbo, malerier, smykker og samlinger m. m. For de finansielle aktivers vedkommende erkendes det, at det meget ofte er umuligt at afgøre, om de skal henføres til den erhvervsmæssige eller private sfære. For så vidt angår private pantebreve, gældsbreve og andre pengefordringer samt aktier, vil det ofte være muligt at afgøre, om de har tilknytning til erhvervsvirksomheden, men for indestående i pengeinstitutter og for obligationers vedkommende er der ikke nogen tilknytning til enten den private eller den erhvervsmæssige sfære. Disse aktiver kan - lige så lidt som gælden -»øremærkes.«efter arbejdsgruppens mening vil en fordeling af renteudgifterne efter forholdet mellem de private og erhvervsmæssige aktiver bryde afgørende med det lighedsprincip, som ligger til grund for indkomstskattereglerne. Rentefradragets størrelse vil efter en sådan ordning kunne blive vidt forskellig for to erhvervsdrivende, selvom deres virksomheds omfang, indtjening og fremmedkapital er ens. Det vil nemlig afhænge af størrelsen og arten af de private aktiver. Det antages endvidere at være vanskeligt acceptabelt, at den erhvervsdrivende, som af den ene eller den anden grund ikke har måttet lånefinansiere sin virksomhed, kan få fra- 19\n20 sine privataktiver uden fradragsret, førend der kan blive tale om fradrag for gældsrenter. Udfra dette princip kan det efter arbejdsgruppens opfattelse forekomme rimeligt at foretage en yderligere begrænsning af fradragsretten i indkomstår, hvor skatteyderens privatforbrug har oversteget indkomsten. Denne overskridelse kan siges at være finansieret ved gæld, og dette tages der højde for ved at forhøje den værdi af de private aktiver, hvoraf gennemsnitsrenten beregnes, med et beløb svarende til overskridelsen. Privatforbruget tænkes opgjort efter reglerne i ligningslovens 28 (om begrænsning af afskrivninger m. v. i tilfælde, hvor privatforbruget overstiger indkomsten). Også efter denne metode skal udgangspunktet for værdiansættelsen af privataktiverne være den formueskattepligtige værdi, og gennemsnitsrenten af disse aktiver beregnes på samme måde som nævnt ovenfor underafsnit 2. I rapporten anføres, at metoden må forekomme at være meget vanskelig at acceptere for de skattepligtige. 3. V nidrag for renteudgifter, der overstiger en beregnet rente af privataktiverne. Udgangspunktet for denne metode er et nettoprlncip, hvorefter ikke-erhvervsdrivende personer kan fratrække renteudgifter indenfor et beløb, der svarer til de skattepligtige rente- og udbytteindtægter, medens den overskydende renteudgift ikke kan fratrækkes. Erhvervsdrivende personer skal kunne fratrække overskydende renteudgift, i det omfang den overstiger en beregnet gennemsnitsrente af værdien af ikke-rentebærende, formueskattepligtige privat-aktiver (fast ejendom og befordringsmidler). Metoden kan siges at være udtryk for, at den erhvervsdrivende først må»belåne« Overgangsordninger. I det afsluttende afsnit har arbejdsgruppen peget på nødvendigheden af en overgangsordning, hvorefter fradraget for private gældsrenter af trappes over en årrække. Man har herved ment at kunne anvende de principper, som udvalget om beskatningsregler for ejerboliger er gået ind for, dog således at det ikke alene er ejerboliggælden, men den samlede gæld af privat art, hvis rentefradrag aftrappes i takt med beskatningen af lejeværdi af bolig i egen ejendom. Den af det nævnte udvalg foreslåede metode tænkes udbygget med en regel om, at der i hele aftrapningsperioden foretages et bundfradrag i den del af renteudgiften (-4- lejeværdien), som kan fratrækkes Tilføjelse. I et tillæg til rapporten har en af arbejdsgruppens medlemmer opsummeret en række indvendinger og betænkeligheder, som efter hans opfattelse er fælles for de skitserede metoder, og som efter hans opfattelse må føre til, at ingen af metoderne bør gennemføres. 20\nAfsluttende redegørelse fra indkomstskatteudvalget\nAfsluttende redegørelse fra indkomstskatteudvalget Betænkning nr. 824 November 1977 ISBN 87-503-2391-1 i 00-54-bet. JJ trykteknik a/s, København Indledning Indkomstskatteudvalget blev nedsat af ministeren


Sharpe's Challenge - Miniserie - Bbc DVD → Køb TV Serien her - Gucca.dk\nSharpe's Challenge - Miniserie - Bbc - DVD\nTo år efter Hertugen af Wellington knuser Napoleon ved Waterloo, kommer der nyt fra Indien om en lokal Maharaja, der truer de britiske interesser. Wellington sender Sharpe af sted for at undersøge... Læs mere.\nTo år efter Hertugen af Wellington knuser Napoleon ved Waterloo, kommer der nyt fra Indien om en lokal Maharaja, der truer de britiske interesser. Wellington sender Sharpe af sted for at undersøge det, der viser sig at blive hans største udfordring til dato. Da den indiske krigsherre kidnapper generalernes smukke datter, stiger spændingen og giver ikke Sharpe andre muligheder end at forfølge fjenden direkte ind i hans dødsensfarlige hule.\nSamtidig skal Sharpe også modstå den smukke men svigefulde Madhuvanti, der er sendt ud for at forføre ham. Imperiets skæbne, og en generals datters liv, ligger i en mands hænder...\nHos Gucca prioriterer vi sikkerheden meget højt, og vi ser den, som det aller vigtigste element ved Internethandel. For at give dig tryghed når du handler hos Gucca, anvender vi naturligvis kun en NETS godkendt betalingsløsning. Så online køb og betaling hos Gucca.dk er altid forbundet med 100% sikkerhed.\nLige meget hvad du køber via Gucca.dk, har du altid 30 dages returret. Så hvis du af en eller anden grund fortryder købet, og alligevel ikke måtte ønske at beholde varen, kan du selvfølgelig returnere dine varer og få dine penge tilbage - uden spørgsmål. Du er selvfølgelig altid velkommen til at kontakte os, såfremt du har spørgsmål, inden du sender en vare tilbage.\nAt du som kunde får leveret din vare både hurtigt og sikkert, er essentielt for os. Det betyder, at hvis din vare er på lager, så får du den leveret indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du altid kan se den præcise lagerstatus på den individuelle vare. Tag fat i os såfremt du stadigvæk skulle være i tvivl om enten lagerstatus eller leveringstid for en vare.\nNår du handler hos Gucca, er det muligt at vælge mellem forskellige betalingsmuligheder. Her skal du naturligvis gøre brug af den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Du er altid garanteret en sikker og tryg handel, og det er uanset hvilke af vores betalingsmetoder du foretrækker at benytte. Du ser alle betalingsmuligheder her. Når du vælger at betale med betalingskort, så trækker vi først pengene, når vi afsender din vare.\nHar du spørgsmål, eller støder du på problemer i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, skriver eller ringer du selvfølgelig bare til os. Du kan sende e-mail eller ringe til os på hverdage mellem klokken 10-15, og med godt humør og et smil tager vi imod din henvendelse.\nHvis du handler hos Gucca, har du mulighed for at spore din forsendelse. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at tilgå din egen ordreside. Her kan du følge med i, hvornår dit produkt afsendes. Du får leveringsinformation via mail, når din forsendelse forlader vores lager og er på vej til dig.\nSean Bean Toby Stephens Daragh O'malley Aurélien Recoing Thierry Hancisse Hugh Fraser Peter-Hugo Daly Alyy Khan Padma Lakshmi Michael Cochrane Lucy Brown Karan Panthaky\nSharpe's Challenge, Dvd\nDin anmeldelse af Sharpe's Challenge - Miniserie - Bbc\nVores brugere har bedømt Sharpe's Challenge - Miniserie - Bbc DVD til 5 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\nEn spændende periode i kolonihistorien, der ikke altid er flatterende for kolonimagterne.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__tvserie path__tvserierpådvd path__action path__sharpe'schallengeminiseriebbc\n369,95 krKojak - The Complete Series - DVD\n869,95 krBuffy The Vampire Slayer Box - Den Komplette Boks - Sæson 1-7 - DVD


Lamper Inspireret Af Naturen 🔨 Mere - 2019\nDa.EmTudoDesign.com Mere Lamper inspireret af naturen\nDe fungerer som belysning, men giver med klare referencer til den naturlige verden: Her er en kort liste over lamper, gulv eller bord inspireret af naturen.\nIndret med lamperne\nL 'belysning derhjemme er det en aktiv del af rummets overordnede udformning: lyskilderne ud over at udføre den funktion, de blev designet til, har til opgave at indrette og karakterisere vores rum.\nOpgivet de klassiske lampeskærme, lamperne varierer i form, størrelse og materiale, altid skabe forskellige lyseffekter.\nOg hvis ønsket er at skabe et yderst indbydende miljø, er rådgivningen at forsyne med lamper inspireret af naturen.\nblade og kronblade de karakteriserer formen, de naturlige materialer som træ eller le fibre gøre op på strukturen, endelig jeg farver henviser til inspirationskilden: Kort sagt, at vælge en lyskilde, uanset om den er fra jorden, fra bordet, suspenderet eller væggen, men altid inspireret af den naturlige verden, betyder at forkæle en bred vifte af muligheder, et miljø er afgørende.\nNedenfor vil jeg nævne nogle eksempler på lyskilder, der henviser til naturen, men mere end noget andet element er de kreationer, der tager form takket være en klar inspiration af naturen, absolut den Tiffany stil lamper.\nStilen, der er forbundet med Art Noveau, der spredte sig mellem slutningen af det nittende århundrede og begyndelsen af Nocevento, involverer skabelsen af genstande og lyskilder i glas mosaik bundet til tin: blomster, dyr, kvindelige figurer karakteriserer de kreationer, der på grund af deres elegance passer perfekt i ethvert miljø.\nLangt fra denne stil er moderne design også baseret på naturen, både af væsentlige æstetiske årsager og for et klart behov for økologi og af kreativ genanvendelse.\nOg det er netop dette sidste behov for at fungere som en forretningsfilosofi a Bleu Nature, et fransk selskab forurenet i hver skabelse af dyr og grøntsag verden.\nDet skaber genstande og tilbehør til møbler, der tydeligt henviser til naturen både til formen og til de anvendte materialer: sten og træ sammen med plastmaterialer er de vigtigste ingredienser i deres kreationer.\nBlandt de mange tilgængelige produkter står det ud Lysekroner Sorlak, en suspension lampe, fås i to størrelser og består af snoede grene og emaljeret stål.\nOgså i dets udseende er der en klar henvisning til den naturlige verden: den cirkulære form minder om den af a reden, fra hvis centrum er lyset imidlertid oprivet.\nDet hedder rigtigt natur lampen oprettet af Bubble Design og præsenteret i anledning af Salone del Mobile 2013: struktur i formet træ og stof lampeskærm give liv til en kilde til lys, der refererer til formen af en hvidløg, en pære eller et græskar.\nBordlampen Kosmisk blad at Ross Lovegrove han designet til Artemis, gengiver form af en blad i digital version dækket af skalaer, som en reptil eller et insekt.\nLampen, der er tydeligt inspireret af naturens verden, er lavet af avancerede materialer og bruger den nyeste teknologi: diffusorkroppen er i gennemsigtig metakrylatstruktureret, basen er i børstet metal, hvori der er placeret leddet, der garanterer en effektiv belysning og reduceret forbrug.\nEndelig er eksemplet på et multifunktionskomplement: Bonaldo, et firma specialiseret i produktion af møbler tilbehør, realiserer Eos en genstand, inspireret af formen af en blomst og designet til at fungere som en bøjle men også tilgængelig i Lys version, med indbygget overløbslys.\nDet er en gulvlampe på 160 cm høj i uigennemsigtig hvid polyethylen, som også kan placeres udendørs, takket være dens høje modstand mod atmosfæriske midler.\nVideo: DIY Designer Wand Lampe selber bauen Anleitung ★MrHandwerk ★\nRetlig udnævnelse af ejerlejlighedskonsulenten


Video om tilgangen til behandling af din stress\nKan du genkende...\nTingene virker håbløse. Det føles som om, at det ikke giver mening at gøre noget - søge nogen hjælp. Hvad skal det hjælpe at søge hjælp; det ændrer jo alligevel ikke på situationen. Jeg kender følelsen, jeg kender tankerne!\nSelvom alt lige nu virker uoverskueligt, så er du alligevel havnet på den her side, fordi du et eller andet sted godt ved, at der er nødt til at ske noget andet, hvis du vil ud af den situation. Og jeg ved godt, at din nuværende situation føles helt unik og som en gotisk knude, der ikke kan hverken løses eller knuses.\nAlligevel vil jeg minde dig om, at du hverken er den eneste, første eller sidste der er havnet eller havner i en lignende situation.\nMed kombinationen af at behandle kroppen, skabe rum til følelserne og bearbejde tankegangen, er min erfaring, at en ellers ofte negativ spiral kan bremses og vendes. Og en rejse mod noget andet kan begynde, og det nuværende kapitel i dit liv kan afsluttes.\nDet jeg tilbyder er, at vi kigger på hvorfor og hvordan du er havnet, hvor du er. Det kan synes ligegyldigt, men det er vigtigt for at undgå, at du havner i her igen. Samtidig vil vi arbejde på, hvordan du kommer videre og får et nyt fundament at leve ud fra.\nKan du se dig selv i ovenstående proces, så book en tid og lad os få dig videre sammen.


Mette Korsgaard - Foredrag - ARTE Booking - Tlf. 3848 1400\nMette Korsgaard er uddannet på Danmarks Journalisthøjskole 1992. Journalist på Jyllands-Posten og DRTV fra 1992 til 2007. Er i dag selvstændig dokumentarfilmsinstruktør og forfatter. Har blandt andet lavet ‘Bonnie og de tusinde mænd’ om et liv i prostitution (DR2015) og ‘Min barndom i helvede’ (DR2012) om Lisbeth Zornigs rejse tilbage til sin barndom. Er i øjeblikket i gang med en filmatisering af sin seneste bog, udgivet på Gyldendal: ‘Min uimodståelige mand – vi er alle mandschauvinister’.\nForedrag af Mette Korsgaard:\nForedrag 1: Vi er alle mandschauvinister\nEr I interesserede i den seneste forskning og viden indenfor køn og ligestilling – og undrer I jer over, hvor kvinderne bliver af i toppen af erhvervslivet, hvorfor kun de færreste mænd går på barselsorlov og hvorfor de fleste af os ikke bryder os om at tale om ligestilling? Med udgangspunkt i min nyeste bog, ‘Min uimodståelige mand – vi er alle mandschauvinister’, fortæller jeg historier fra mit eget liv, om vores blinde vinkler, biologi og kultur – og hvad vi kan gøre ved det. Kristeligt Dagblad skrev: Hun kommer med fred og ikke mindst humor.\nForedrag 2: Med kameraet som dokumentation\nMed udgangspunkt i mine egne dokumentarfilm fortæller jeg om alt fra baggrund og ide til instruktion af og relation til sine medvirkende. Seneste dokumentarfilm: ‘Bonnie og de tusinde mænd’ – et portræt af Bonnie, der arbejder i prostitution. Min første dokumentarfilm som selvstændig: ‘Banditten’, hvor jeg følger narkohandleren og voldsmanden Erik i hans drøm om at leve et borgerligt liv uden kriminalitet. Og i dag, hvor jeg aktuelt arbejder på en dokumentarfilm om ligestilling, og for første gang vender kameraet mod mit eget liv og hjem. En slags kvindelig selvransagelse.\nForedrag med Mette Korsgaard booker du hos ARTE Booking på telefon 3848 1400 eller på mail booking@artebooking.dk.\nKøn, Kvinder, Ligestilling, Mænd


Ny vejledning. Skolelederens ansvar. Regelgrundlag. Definition af funktionsnedsættelse. Afgørelse. Undervisning frem mod prøven. - PDF Gratis download\nDownload "Ny vejledning. Skolelederens ansvar. Regelgrundlag. Definition af funktionsnedsættelse. Afgørelse. Undervisning frem mod prøven."\n2 Ny vejledning Med fokus på: Skolelederens ansvar Regelgrundlag Definition af funktionsnedsættelse Afgørelse Undervisning frem mod prøven Fritagelse\n3 Regelgrundlag Alle elever i 9. klasse skal aflægge 7 obligatoriske prøver Prøve på særlige vilkår: Fritagelse for aflæggelse af prøve I prøvebekendtgørelsens 28 står der, at skolens leder skal tilbyde særlige prøvevilkår til elever med psykisk eller fysisk funktionsnedsættelse eller tilsvarende vanskeligheder, når dette er nødvendigt for at ligestille disse elever med andre i prøvesituationen. Det er en forudsætning, at der ikke sker en ændring af prøvens faglige niveau. I prøvebekendtgørelsen 33 står der, at skolens leder træffer afgørelse om at en elev, for hvem prøveaflæggelse på grund af betydelig funktionsnedsættelse eller utilstrækkelige danskkundskaber ikke skønnes hensigtsmæssig, kan fritages for at aflægge folkeskolens obligatoriske prøver. Afgørelsen om fritagelse forudsætter, at der er forinden er taget stilling til, om eleven vil kunne aflægge prøve på særlige vilkår.\n4 Funktionsnedsættelse I Danmark findes der ikke nogen entydig og formelt vedtaget definition af begreberne handicap og funktionsnedsættelse. Center for Ligebehandling af Handicappede definerer, at for at tale om et handicap eller en handicappet person må der kunne konstateres en fysisk, psykisk eller intellektuel funktionsnedsættelse, som afføder et kompensationsbehov for, at den pågældende kan fungere på lige fod med andre borgere i en tilsvarende livssituation Pædagogisk-Psykologisk Rådgivning vil ofte kunne bidrage til fortolkninger af, hvem har en funktionsnedsættelse og hvem der ikke har.\n5 Undervisning frem mod prøven God tid inden prøveaflæggelse/i starten af udskolingen Drøft med elev og forældre: Hvordan eleven bliver undervist (alle fag) prøvedeltagelse Afprøve hjælpemidler Samarbejde mellem faglærere\n6 Funktionsnedsættelse og tilsvarende vanskeligheder Skolen skal finde frem til, hvilke problemer funktionsnedsættelsen kan medføre for eleven ved prøveaflæggelsen og på baggrund heraf afgøre, hvilke prøvevilkår eleven skal tilbydes. Skoleårets begyndelse: Er der elever i 9. klasse, som har en funktionsnedsættelse eller tilsvarende vanske- Iigheder? Skal andre inddrages? fx PPR, synskonsulenter Afprøve hjælpemidler ved fx terminsprøve\n7 Afgørelse Skolens leder træffer afgørelse konkret og individuel vurdering Ikke krav om diagnose Den særlige tilrettelæggelse skal have til formål at kompensere elevens funktionsnedsættelse og ligestille eleven med elever uden funktionsnedsættelser. De særlige prøvevilkår må ikke ændre på det, prøven afprøver eleven i. Eleven afgør i samråd med sine forældre, om prøven ønskes aflagt på særlige vilkår. Skolens leder skal sikre, at der registreres og opbevares oplysninger om meddelelse af særlige prøvevilkår, herunder særlig tilrettelæggelse af prøver.\n8 Inddragelse af PPR Skolens leder afgørelse på baggrund af pædagogisk-psykologisk vurdering Vurderingen bør indhentes så tidligt som muligt på skoleåret i det skoleår, hvor eleven skal til prøve første gang. Vurderingen skal indeholde en beskrivelse af elevens kompetencer og brug af eventuelle hjælpemidler i de fag, som eleven skal aflægge folkeskolens prøver i. Undtagelsesbestemmelse: Inddragelse PPR kan undlades, hvis skolens leder vurderer, at det ikke er nødvendigt, og hvis forældrene er enige heri. Forældre kan til enhver tid anmode om, at PPR bliver inddraget.\n9 Prøvens form og rammer Prøvens mål og sværhedsgrad må ikke ændres Ingen reduktion i opgivelser individuelle opgivelser Skal noget udgå? Blind elev billeder? Erstattes af noget andet Erstattes af en radiomontage/podcast Oversigt over muligheder se vejledningens bilag 2 og 3 Eleven bedømmes på lige fod med andre elever\n10 Bilag 2 og 3 i vejledningen Muligheder for særlig tilrettelæggelse Bilag 2 skriftlige prøver forlænget tid Pause Prøvesæt i andre formater PDF-filer til oplæsningsprogrammer Ordforslagsprogrammer Tale-til-tekst Oplæsning Praktisk hjælp Etc. Bilag 3 mundtlige prøver Forlænget tid Gruppeprøve som individuel prøve Oplæsning Praktisk medhjælp Etc.\n11 Bilag 2 og 3 i vejledningen - fortsat CD-ORD\n12 Afprøvning af it-hjælpemidler Eksempelprøver på Pdf-filer på Afprøvningsfil på Funktioner: Oplæs tekst almindelige /skrivbare felter Tabulatorrækkefølge Læseretning Skriv i tekstfelter med ordforslag Gem Print\n14 Fritagelse fra prøveaflæggelse Skolens leder træffer afgørelse på grund af betydelig funktionsnedsættelse eller utilstrækkelige danskkundskaber ikke skønnes hensigtsmæssig Forudsætter, at der er forinden er taget stilling til, om eleven vil kunne aflægge prøve på særlige vilkår. Fritagelse kan omfatte en eller flere prøver eller delprøver. Fritagelse kan fx ske for følgende typer af elever: Elever med multiple funktionsnedsættelser uden verbalt sprog Elever med svære generelle indlæringsvanskeligheder Elever der lige er ankommet til Danmark, og som ikke taler eller forstår dansk i et omfang, så deltagelse giver mening Der tages stilling til, hvordan elevens udbytte af undervisningen evalueres på anden vis Kan ikke fritages på grund af dårlig standpunkt eller manglende fremmøde og deltagelse i undervisning.\n15 Fritagelse fra undervisning Der er ikke hjemmel i reglerne til at fritage en elev fra et helt fag i folkeskolen, medmindre der er tale om en elev, der modtager specialundervisning (mindst ni timers støtte om ugen). Hvis en elev har usædvanligt store vanskeligheder i et fag, således at det ikke skønnes hensigtsmæssigt at give eleven specialundervisning i faget, kan eleven med forældrenes samtykke fritages fra undervisning i faget, dog ikke for så vidt angår dansk og matematik. Hvis eleven er fritaget for undervisningen i et helt fag i 9. klasse i henhold til bekendtgørelse om specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand, skal eleven ikke aflægge prøve i faget.\nCenter for Børn & Undervisning TILSYN 2017/2018 HELDAGSSKOLEN BRÅBY APS. Dato: 5.oktober 2017 Notat udarbejdet af: Finn Sonne Holm Konsulent DELRAPPORT 1: REFERAT AF ANMELDT TILSYN DEN 26. SEPTEMBER 2017\nVejledning om tilskud til specialundervisning og svært handicappede elever på folkehøjskoler\nVEJ nr 9980 af 12/10/2017 (Gældende) Udskriftsdato: 28. juni 2019 Ministerium: Kulturministeriet Journalnummer: Kulturmin.,j.nr. 17/03032 Senere ændringer til forskriften Ingen Vejledning om tilskud til\nSPØRGSMÅL OG SVAR TIL AMU-PRØVER\nSPØRGSMÅL OG SVAR TIL AMU-PRØVER Spørgsmål og svar til AMU-prøver Rammerne for beskrivelse og afholdelse af prøver er fastsat i AMU-loven og AMUbekendtgørelsen. Reglerne er uddybet og forklaret i institutionsvejledningen.


Mange handler hos e-forhandlere - DM i Poolfridykning 2017\nDe fleste online webshops foreslår på nuværende tidspunkt alverdens leveringsmodeller. En yndling er for nærværende pakkeshops, og så kan du blot gå forbi efter dine nye varer lige når det passer dig. Leveringstypen er altså super simpel, og tit endda den mest letkøbte leveringsmåde.\nDu bør tillige vælge at få produkterne bragt til din adresse eller til dit arbejdes adresse. Muligheden bliver jævnligt en sjat mere pebret, men ydermere super fleksibel. Den mest betalelige fragtmetode vil dog altid være at hente ordren selv, hvilket dog nødvendiggør at du befinder dig med kort afstand til netbutikkens adresse.\nAntal dages levering kan være ret så vital ifald vi har behov for dine nye produkter om få sekunder, så i det øjemed er det selvsagt vigtigt at man ser den estimerede leveringsdato på den relevante vare.\nEn række internet varehuse frembyder levering på næstkommende hverdag på flere produkter, men som imidlertid er forudsat at ordren laves tidligere end et fastslået tidspunkt, sådan at de har mulighed for at nå at få bestillingen klargjort inden lagerpersonalet tager hjem.\nNogle enkelte e-handler i Danmark garanterer fragt uden beregning, men tit forudsætter det at man bestiller for en fastsat sum. Derudover skal man udvælge den prisbilligste type af levering, som tit – om du bor i Odense, Varde eller Hadsten – vil være at få bragt dine produkter til en pakkeshop.\nTrustpilot præsterer adskillige fordelagtige muligheder\nDet har vist sig at være særdeles uproblematisk for almindelige mennesker at lave prissammenligning på tværs af shops på nettet på https://farumbib.dk og ergo har en lang række netbutikker set sig nødsaget til at presse salgsværdien på en række af deres varer – til børn, samt også til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange byde på gratis levering.\nTrods dette kan det trods alt vise sig nyttigt at inspicere enkelte online firmaer efter tilbud forud for at du placerer ordren, således at man er skråsikker på at opnå den mest attraktive pris.\nDu bør imidlertid ikke overse, at ifald en online shop forhandler en vare til en salgspris som anses for hamrende letkøbt, så burde det i nogle tilfælde være et signal om en svindel internet virksomhed. Køb med betalingskort er trods alt omsluttet af en anordning, som bistår køber imod bedrageriske internet foretagender.\nVi tilråder handler med kort eller MobilePay. Som alternativ kunne du drage nytte af en afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, for så vidt du hellere vil honorere omkostningerne over tid.\nInden folk bestiller hos en internet forhandler behøver man utvivlsomt gennemløbe shoppens betingelser, men det er ofte ikke super interessant.\nEn anden valgmulighed kunne måske være at efterse hvorvidt online webshoppen er støttet af e-mærket, eftersom det skulle være en garanti for at online firmaet anerkender gældende dansk lovgivning, foruden at internet webshoppen løbende føres tilsyn med af fagfolk der forstår reglerne. Desuden tilbydes du mulighed for bistand, når du forvoldes problemer med din bestilling.\nFor øvrigt slår vi et slag for at kunden er opmærksom på de fundamentale betingelser der kan spille ind i forbindelse med handlen, som eksempelvis hvilken byttepolitik e-forhandleren anvender. Derfor er det ydermere essesentielt, at man altid gemmer ens kvitteringsmail, så man til enhver tid vil kunne eftervise sin bestilling, uanset om du er på udkig efter produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot yder en del fortræffelige muligheder for at dechifrere forskellige forhenværende forbrugeres opfattelser og derved anbefaler vi, at du efterforsker internet forretningens omtaler inden du handler.\nFacebook fremskaffer lignende nogle pålidelige metoder til at få en idé om internet selskabets kundetilfredshed. Tilmed ser vi nogle e-firmaer som gør det muligt at udforme en vurdering af deres køb, som på samme måde bør udnyttes til at bedømme hvor glade kunderne er.\nVores website finansieres af reklameindtægter. Vi har et tæt samarbejde med en række internet outlets i form af at vi fremviser butikkernes produkter, og høster kommission hvis en af vores brugere fuldfører en ordre.\nViden omkring tilbud og internet forhandlere understøttes løbende, men vi tager forbehold for korrektioner der kan være implementeret siden sidste opdatering af websitets oplysninger.


PENDEL RONDO 1 20 CM - EGLO - EGLO - Varemærker\n/ PENDEL RONDO 1 20 CM - EGLO\nNæste PENDEL RONDO 1 20 CM - EGLO\nTræk i billedet for at vise flere billeder (2 billeder tilgængelige). Dobbelklik for at zoome PENDEL RONDO 1 20 CM - EGLO\nPendel Rondo 1 20 cm - Eglo\nRondo 1 er den klassiske cafépendel fra EGLO, der f.eks. kan tilføre dit stuemiljø et element af tidløst storbydesign. Rondo foreligger her i en 20 cm-version med E14-fatning og fås desuden i 25cm m/E27, 30 cm m/E27...\nViby (46 stk. på lager)\nPendel Rondo 1 20 cm - EgloRondo 1 er den klassiske cafépendel fra EGLO, der f.eks. kan tilføre dit stuemiljø et element af tidløst storbydesign. Rondo foreligger her i en 20 cm-version med E14-fatning og fås desuden i 25cm m/E27, 30 cm m/E27og 15 cm m/E14.Produktinformation:Fatning: E14Effekt: 60 WEkskl. lyskilde Navn\nPENDEL RONDO 1 20 CM - EGLO Antal *


Mobilabonnement til børn, hvad skal man være opmærksom på?\nEr du i tvivl om hvad du skal være opmærksom på når du skal vælge et mobilabonnement til dit barn? Læs med her og få råd og vejledning.\nArtikler Mobilabonnement til børn, hvad skal man være opmærksom på?\nDet er svært som forældre at vide præcis hvilket slags mobilabonnement der passer bedst til sit barm, når de i en tidlig alder begynder at spørge om de må få en mobiltelefon. For hvad skal man være opmærksom på overfor sine børn, og hvad bruger de egentlig deres mobil, højest sandsynlig smartphone til? Det er svært at sige, men når de andre i klassen begynder at få mobiltelefoner kan det være svært, at sige nej. Det kan være forbundet med søvnløse nætter, bange for mobning over mobilen eller måske kommer der flere regninger ind ad døren end forventet, så hvad skal man egentligt være opmærksom på som forældre, inden man overlader en mobiltelefon til sit barn?\nFørst og fremmest er det selvfølgelig vigtigt, at man som forældre tager en snak med sit barn inden man overrækker dem mobiltelefonen. Der er dog også andre ting, som ens søn eller datter umiddelbart ikke lige kan svare på. For når de først har fået næsen i klemme i spillets verden, ja så kan kontoen hurtig gå i minus. Størstedelen af dem som downloader, streamer og bruger flest data på mobilen er nemlig børn og unge. De ser flest videoer, film, downloader meget musik, for ikke at nævne spil og app’s til mobilen. De sender ikke nær så mange sms’er, som den ældre generation, men til gengæld er de heller ikke helt klar over de konsekvenser der kan være forbundet med sådan en mobiltelefon. Derfor er det vigtigt, at man som forældre vælger et mobilabonnement, som passer til ens søn eller datters behov.\nMulige tilvalg på dit barns mobilabonnement\nEt mobilabonnement der indeholder saldokontrol, spærring for indholdstakserede sms’er, spærring af overforbrug, samt spærring af udlandstelefoni, og mulighed for børnesikring er bare nogle af de tilvalg der er fornuftige, at tage med i overvejelserne, når der skal købes mobilabonnement til ens barn. 1 GB data vil også som udgangspunkt være nok, både til børn, men faktisk også til voksne. Derudover kan tilvalg, så som Spotify også komme med i overvejelserne. Der er altså nogle grundlæggende udfordrende spørgsmål, man skal vælge fra eller til, når der skal vælges mobilabonnement til ens barn, men det skal heller ikke koste en formue.\nPå MP.dk kan du selv indtaste de grundlæggende kriterier for det nye mobilabonnement til dit barn, altså hvor meget data, sms og taletid de har brug for. Derudover kan du også indtaste de ekstra ydelser der kan være tale om. Derefter filtrere Mp.dk alle de mobilabonnementer der ikke lever op til dine kriterier væk, og du vil derefter kunne finde det billigste mobilabonnement til lige netop dit barn, samt han eller hendes behov.