Medlemspjece. Gældende fra 1. januar 2004 til 31. december PDF Free Download\nDownload "Medlemspjece. Gældende fra 1. januar 2004 til 31. december 2004"\n3 Arbejdsmarkedspensionen Når du indtræder i Arbejdsmarkedspensionen, får du en medlemspjece og en pjece med forsikringsbetingelser. Disse to pjecer bedes du gemme. På grundlag af de kollektive overenskomster, aftaler og lignende udgør pensionsbeviset, medlemspjecen og pjecen med forsikringsbetingelser tilsammen aftalegrundlaget for din pensionsordning. Når der sker ændringer i medlemspjecen eller forsikringsbetingelserne, sender vi dig den nye gældende udgave. Det er den medlemspjece og de forsikringsbetingelser, der var gældende på skadestidspunktet/diagnosetidspunktet, vi administrerer efter, når vi behandler ansøgninger om helbredsbetingede ydelser og kritisk sygdom. Dog bortfalder retten til helbredsbetingede ydelser ved din død, uanset om skadestidspunktet ligger før den 1. marts 2004, hvor denne regel er indført i vores forsikringsbetingelser. Du får løbende og mindst én gang om året et pensionsbevis. På pensionsbeviset kan du se, hvilke ydelser du har ret til og ydelsernes størrelse. På årsoversigten kan du se, hvor meget der er indbetalt og af hvem. Arbejdsmarkedspensionen og ydelserne i den almindelige ordning er beskrevet på side Den særlige ordning uden invalidedækning er beskrevet på side Forhold af betydning for alle medlemmer står på side Pensionsordning uden invalidedækning Pensionsordningen uden invalidedækning er en ordning for medlemmer ansat i fleksjob efter den 31. december 2002 og for medlemmer, der er invalide ved optagelsen. Kriterierne beskrives i næste afsnit. Som optaget i pensionsordningen uden invalidedækning er du omfattet af de almindelige forsikringsbetingelser bortset fra 7 og 8 og 14, stk. 2, der omhandler invaliditetsdækning. Ansat i fleksjob efter 31. december 2002 Er du ansat i fleksjob efter den 31. december 2002, optages du som hovedregel i pensionsordningen uden invalidedækning, jævnfør vores forsikringsbetingelser 1, stk. 3. 3\n4 Der kan dog også være mulighed for en videreførelse af en eventuelt eksisterende ordning hos Industriens Pension eller en videreførelse af en eksisterende ordning i et andet pensionsselskab. I afsnittene side finder du en beskrivelse af, hvornår et medlem ansat i fleksjob er omfattet af en eventuelt eksisterende ordning eller en ordning uden invalidedækning. Hvis du bliver tilbudt pensionsordningen uden invalidedækning, gælder der ikke helt det samme som for den almindelige ordning. Pensionsordningen uden invalidedækning står beskrevet side med henvisninger til den almindelige ordning de steder, hvor der er sammenfald mellem de to ordninger. Du finder også en beskrivelse af Arbejdsmarkedspensionens generelle bestemmelser side Tilsammen giver det dig et fuldt billede af din ordning. Industriens Pension skal have at vide, hvis du er ansat i fleksjob. Derfor skal din arbejdsgiver indsende en kopi af ansættelsesbeviset. Hvis din arbejdsgiver af en eller anden grund ikke får gjort det, er det vigtigt, at du selv kontakter os. Du kan se på dit pensionsbevis, om vi har noteret, at du er ansat i fleksjob. Invalid ved optagelsen i pensionsordningen Hvis du er invalid ved optagelsen i Industriens Pension, kan vi tilbyde dig pensionsordningen uden invalidedækning. Årsagen er, at i den almindelige ordning vil du betale til en invalidedækning, du ikke har ret til. Ordningen uden invalidedækning er den samme ordning, som den der tilbydes ansatte i fleksjob. Derfor kan du læse om ordningen side med de almene bestemmelser beskrevet side Vi anbefaler, at du kontakter os på telefon for nærmere orientering. 4\n5 Din arbejdsmarkedspension Du kan se på dit pensionsbevis, hvilke ydelser du har ret til. De fleste medlemmer har ret til følgende ydelser: Ydelser Pensionsbidrag på mindst 7,2% Alders- Alderssum pensionering Livsvarig alderspension Børnepension Ratepension Død Dødsfaldssum på kr. Børnepension Opsparingssikret alderssum Rateforsikring ved død Invaliditet Invalidesum på kr. Invalidepension Børnepension Bidragsfritagelse Kritisk sygdom Engangssum på kr. Fra 1. juli 2002 er der indført følgende nye ydelser: Opsparingssikret alderssum, der udbetales ved død med et beløb, der højst kan udgøre alderssummens opsparede værdi Ratepension, der udbetales i 10 år ved alderspensionering Rateforsikring ved død, der udbetales i 10 år med et beløb på mindst samme størrelse som ratepensionen De nye ydelser betales af bidrag over 7,2%. Er indbetalingen ikke stor nok, bliver kun noget af alderssummens værdi opsparingssikret. Det skyldes, at indbetalingerne til de nye ydelser først går til at betale for opsparingssikringen af alderssummen. I disse tilfælde er der heller ikke penge nok til også at betale for ratepension og rateforsikring ved død. Hvis du var 50 år, da dit pensionsbidrag steg til 4,5%, har du ikke ret til alderssum, invalidepension og børnepension. Det sikrer, at mest muligt af dine indbetalinger bliver brugt til alderspension. 5\n6 Hvis du var 55 år, da dit pensionsbidrag steg til 7,2%, får du ikke ret til de nye ydelser, dvs. opsparingssikret alderssum, rateforsikring ved død og ratepension. Det skyldes, at ratepensionen kun kan udbetales ved dit 60. år, hvis den har været i kraft i fem år. Dit pensionsbidrag Det er din arbejdsgiver, som skal indbetale hele det aftalte pensionsbidrag til Industriens Pension. I Industriens Overenskomst er pensionsbidraget fastsat sådan: Industriens 1. juli 1. juli 1. juli 1. juli Overenskomst Samlet bidrag 6,3% 6,6% 7,8% 9,0% Arbejdsgiverandel 4,2% 4,4% 5,2% 6,0% Lønmodtagerandel 2,1% 2,2% 2,6% 3,0% Der kan i andre overenskomster eller lokalaftaler være aftalt andre bidragsprocenter. Dit pensionsbevis og udviklingen i opsparingen Du får hvert år et pensionsbevis og en oversigt over udviklingen i opsparingen. Her kan du se: Størrelsen af dine årlige forventede pensioner Størrelsen af dine ydelser ved dødsfald, invaliditet og kritisk sygdom Hvor meget der i året er indbetalt for dig Hvem der har indbetalt for dig Hvordan dine indbetalinger er anvendt 6\n7 Ydelser ved alderspensionering Alderssum Du kan vælge at få udbetalt din alderssum, efter du er fyldt 60 år. Du behøver ikke være fratrådt dit arbejde. Alderssummen udbetales som et engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten. Alderssummen er teknisk set en kapitalpension, og der skal betales afgift, når du får den udbetalt. Hvis du har flere kapitalpensioner, skal du betale afgift af dem alle sammen inden for samme kalenderår for at slippe med en afgift på 40%. I modsat fald kan du risikere at skulle betale 60% i afgift af nogle af dem. Hvis du dør, inden alderssummen kan udbetales, bortfalder din ret til alderssum. Hvis alderssummen er opsparingssikret, får dine efterladte i stedet udbetalt et beløb, der højst kan udgøre alderssummens opsparede værdi. Livsvarig alderspension Du kan vælge at få udbetalt din livsvarige alderspension, efter at du er fyldt 60 år. Bidragsindbetalingen til Arbejdsmarkedspensionen skal dog være ophørt. Hvis du har ret til ratepension, udbetales den samtidig med den livsvarige alderspension. Alderspensionen udbetales som en månedlig ydelse og beskattes som personlig indkomst. Alderspensionen udbetales som et engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten, hvis den årlige alderspension er under en lovbestemt grænse, som i 2004 er på kr. Når du skal på alderspension, oplyser vi, om din livsvarige alderspension bliver udbetalt som en løbende månedlig pension eller som et engangsbeløb. Hvis du dør, inden du når at gå på alderspension, bliver værdien af opsparingen ikke udbetalt. Opsparingen går til de andre medlemmer af Industriens Pension. Hvis du går på alderspension, før du fylder 65 år, bortfalder dødsfaldssummen samtidig med, at du går på alderspension. 7\n8 Børnepension Hvis du vælger at få udbetalt din alderspension, før du fylder 67 år, får hvert barn under 21 år udbetalt børnepension. Den samme ret har dine stedbørn under 21 år, hvis de har bopæl hos dig. Børnepensionen udbetales til barnets værge eller til barnet selv, hvis barnet er fyldt 18 år. Børnepensionen udbetales som en månedlig ydelse og beskattes som personlig indkomst hos barnet. Små børnepensioner udbetales dog som engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten. Ratepension Du kan vælge at få udbetalt din ratepension, efter at du er fyldt 60 år, hvis bidragsindbetalingen til Arbejdsmarkedspensionen er ophørt. Ratepensionen skal senest begynde at blive udbetalt, når du fylder 75 år. Din livsvarige alderspension udbetales samtidig med ratepensionen. Ratepensionen udbetales månedligt i 10 år og beskattes som personlig indkomst. Hvis summen af den årlige ratepension og den årlige alderspension tilsammen er under en lovbestemt grænse, som i 2004 er på kr., overføres ratepensionen til alderspensionen, og begge pensioner udbetales som et engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten. Når du skal på alderspension, oplyser vi, om ratepensionen bliver udbetalt månedligt eller som et engangsbeløb. Hvis du dør efter, at ratepensionen er begyndt at blive udbetalt, bliver de resterende års ratepension udbetalt til dine efterladte. Hvis du dør, inden du er gået på alderspension, bortfalder ratepensionen. I stedet udbetales rateforsikringen ved død i 10 år til dine efterladte. Udbetalingen fra rateforsikringen ved død er mindst lige så stor som ratepensionen. 8\n10 Ydelser ved dødsfald Dødsfaldssum Ved dødsfald inden 65 år har dine nærmeste pårørende eller den eller de, som du har begunstiget, ret til en dødsfaldssum. Dødsfaldet skal være sket, mens du var bidragsbetalende medlem, omfattet af bidragsfri dækning eller bidragsfritagelse. Retten til helbredsbetingede ydelser bortfalder ved din død. En endnu ikke afgjort ansøgning om helbredsbetingede ydelser vil ved din død blive behandlet som en dødsfaldssag. Fra og med den 1. marts 2004 behandles alle denne slags sager som dødsfaldssager uanset, at skadestidspunktet for invaliditet eventuelt ligger før den 1. marts Det betyder, at der ikke bliver udbetalt helbredsbetingede ydelser til et dødsbo. Hvis du går på alderspension, før du fylder 65 år, bortfalder dødsfaldssummen samtidig med, at du går på pension. Dødsfaldssummens størrelse Bidragsprocent Fra 4,5% og 7,2% eller Alder ved død Op til 4,5% op til 7,2% mere Til og med 64 år kr kr kr. Fyldt 65 år 0 kr. 0 kr. 0 kr. Dødsfaldssummen er en gruppelivsforsikring. Betalingen for summen fastsættes for et år ad gangen og kan ændres. Dødsfaldssummen udbetales uden om boet og udbetales uden skat, men der skal betales boafgift efter gældende regler. Hvis dødsfaldssummen udbetales til en ægtefælle/registreret partner, betales der ikke boafgift. Dine nærmeste pårørende eller den eller de, som du har begunstiget, kan desuden have ret til opsparingssikret alderssum og rateforsikring ved død eller eventuelle resterende rater fra din ratepension. Børnepension Hvis der i dit pensionsbevis står, at der er ret til børnepension, får hvert af dine børn under 21 år en børnepension, hvis du dør inden du er 67 år. Den samme ret har dine stedbørn under 21 år, hvis de bor hos dig. 10\n11 Børnepensionen udbetales til barnets værge eller barnet selv, hvis barnet er fyldt 18 år. Børnepensionen udbetales som en månedlig ydelse og er personlig indkomst for barnet. Små børnepensioner, som er under en lovbestemt grænse, som i 2004 er på kr., udbetales dog som engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten. Opsparingssikret alderssum Hvis der på dit pensionsbevis står, at du har ret til opsparingssikret alderssum, har dine efterladte ret til at få udbetalt et beløb, der højst kan udgøre alderssummens opsparede værdi. Den opsparingssikrede alderssum udbetales enten som et engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten eller som månedlige rater i 10 år, der normalt beskattes som personlig indkomst hos modtageren. Der betales boafgift efter gældende regler, hvis raterne ikke beskattes som personlig indkomst. Vælger modtageren udbetaling i 10 år, kan modtageren normalt vælge at indsætte en ny begunstiget til udbetalingen i tilfælde af modtagerens død i den 10-årige udbetalingsperiode, se afsnittet om begunstigelse på næste side. Hvis du selv får udbetalt din alderssum, bortfalder retten til opsparingssikret alderssum for dine efterladte. Rateforsikring ved død Hvis der på dit pensionsbevis står, at du har ret til rateforsikring ved død, har dine efterladte ret til at få udbetalt rateforsikring ved død i 10 år med et beløb på mindst samme størrelse som ratepensionen. Rateforsikringen ved død udbetales til dine efterladte enten som et engangsbeløb med 40% i afgift til staten eller som månedlige rater i 10 år, der normalt beskattes som personlig indkomst hos modtageren. Der betales boafgift efter gældende regler, hvis raterne ikke beskattes som personlig indkomst. Vælger modtageren udbetaling i 10 år, kan modtageren normalt vælge at indsætte en ny begunstiget til udbetalingen i tilfælde af modtagerens død i den 10-årige udbetalingsperiode, se afsnittet om begunstigelse på næste side. 11\n12 Hvis du selv får udbetalt din ratepension, bortfalder retten til rateforsikring ved død for dine efterladte. Hvis du dør, inden alle rater fra ratepensionen er udbetalt, bliver de resterende rater udbetalt til dine efterladte. Begunstigelse Du kan frit vælge, hvem du vil begunstige til dødsfaldssummen. Til den opsparingssikrede alderssum og rateforsikringen ved død samt en resterende ratepension kan du vælge at begunstige en eller flere af følgende personer: Dine nærmeste pårørende, se nedenfor Din ægtefælle/registreret partner Din fraskilte ægtefælle/tidligere registrerede partner En navngiven person, du bor sammen med på indsættelsestidspunktet (f.eks. din samlever) Dine livsarvinger (børn, børnebørn osv.) Dine stedbørn og deres livsarvinger Hvis du ikke indsætter en begunstiget til dødsfaldssummen, den opsparingssikrede alderssum, rateforsikringen ved død eller en resterende ratepension, vil dine nærmeste pårørende automatisk blive indsat som begunstiget. Nærmeste pårørende er i nævnte rækkefølge: Din ægtefælle eller registrerede partner Dine børn og afdøde børns børn Dine arvinger efter testamente Dine arvinger efter arveloven En samlever er ikke nærmeste pårørende. Derfor skal du huske at begunstige din samlever, hvis du ønsker, at ydelserne ved dødsfald skal udbetales til samleveren. 12\n13 Du kan få en begunstigelseserklæring ved henvendelse til Industriens Pension eller på vores hjemmeside Begunstigelseserklæringen skal sendes til Industriens Pension. Dødsfaldsydelserne udbetales uden om boet til de begunstigede, uanset om du ved din død efterlader dig gæld. Lovgivningen bestemmer, at Industriens Pension skriftligt skal have oplysning om, hvem der skal have dødsfaldsydelserne udbetalt. Det er ikke nok, at du har et papir liggende hjemme eller har skrevet testamente. Ved ændringer i dine familiære forhold er det vigtigt, at du påny overvejer, om den foretagne begunstigelse stadig svarer til dine behov. 13\n14 Ydelser ved invaliditet Industriens Pension vurderer tabet af erhvervsevne i samarbejde med vores lægekonsulenter. Vurderingen foretages i forhold til den generelle erhvervsevne, altså evnen til at arbejde i alle erhverv. Forringelsen af erhvervsevnen bedømmes af Industriens Pension under hensyn til de helbredsmæssige forhold ud fra en rent lægelig vurdering. Invalidesum Invalidesummen er skattefri og udbetales ved varig invaliditet på mindst 50% af den fulde erhvervsevne, hvis invaliditeten skyldes helbredsmæssige årsager. Invaliditeten skal være indtrådt efter, at du er blevet medlem af Arbejdsmarkedspensionen og inden dit fyldte 60. år. Samtidig skal du på tidspunktet, hvor du bliver invalid, være bidragsbetalende eller omfattet af bidragsfri dækning. Invalidesummen er en gruppelivsforsikring. Betalingen for summen fastsættes for et år ad gangen og kan ændres. Invalidesummen bortfalder, når du fylder 60 år. Invalidesummens størrelse Bidragsprocent Alder Op til 4,5% 4,5% eller mere Til og med 59 år kr kr. Fyldt 60 år 0 kr. 0 kr. Årlig invalidepension Din alder, da du blev medlem Fra 4,5% Fra og med i Industriens Pension til 6,6% 6,6% år kr kr år kr kr år kr kr år kr kr år kr kr. 14\n15 Invalidesum for invaliditet før 1. januar 2003 Det er de ydelser, du har ret til på skadestidspunktet, der vil komme til udbetaling. Skadestidspunktet er det tidspunkt, hvor det er lægeligt dokumenteret, at nedsættelsen af erhvervsevnen er varig, og helbredstilstanden ikke kan forventes at blive bedre. Hvis dit skadestidspunktet var før 1. januar 2003, og du på dette tidspunkt var 51 år eller derover, nedtrappes invalidesummen. Nedtrapningen afhænger af din alder på skadestidspunktet, idet invalidesummen nedtrappes med 10% af maksimumbeløbet for hvert år, du er over 50 år. Retten til invalidesummen ophører dermed, når du fylder 60 år. Er skadestidspunktet 1. januar 2003 eller derefter, gælder størrelsen i skemaet til venstre. Invalidepension Invalidepensionen udbetales ved varig invaliditet på mindst 2/3 af den fulde erhvervsevne, når invaliditeten skyldes helbredsmæssige årsager. Invaliditeten skal være indtrådt efter, at du er blevet medlem af Arbejdsmarkedspensionen, og efter pensionsbidraget er steget til mindst 4,5%. Invaliditeten skal desuden være indtrådt inden dit fyldte 60. år. Samtidig skal du på tidspunktet, hvor du bliver invalid, være bidragsbetalende eller omfattet af bidragsfri dækning. Invalidepensionen udbetales efter bidragsophør som en månedlig ydelse og beskattes som personlig indkomst. Det er endvidere en betingelse for udbetaling af invalidepension og eventuel børnepension, at du ikke er ansat i et fleksjob. Bidragsprocent Fra og med Fra og med Fra og med 9% 12% 15% kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr kr. 15\n16 Størrelsen af invalidepensionen fremgår af pensionsbeviset. Betalingen for invalidepensionen fastsættes for et år ad gangen og kan ændres. Det er den invalidepension, du har ret til på skadestidspunktet, der vil komme til udbetaling. Det er Industriens Pension, der fastsætter skadestidspunktet, som er det tidspunkt, hvor det er lægeligt dokumenteret, at nedsættelsen af erhvervsevnen er varig, og helbredstilstanden ikke kan forventes at blive bedre. I skemaet på side kan du se, hvordan størrelsen af invalidepensionen er fastsat. Hvis den ændres, får du et nyt Pensionsbevis. Skemaet skal læses sådan: Hvis du blev medlem i Industriens Pension som 39-årig og i dag har en bidragsprocent på 7,8%, får du ret til en årlig invalidepension på kr. Hvis du bliver invalid, når din bidragsprocent er 9%, får du ret til en årlig invalidepension på kr. Du kan se på dit pensionsbevis, hvilken invalidepension du kan have ret til. Enkelte medlemmer kan have ret til en invalidepension, der er anderledes end den, der fremgår af skemaet. Det drejer sig f.eks. om: Medlemmer under 19 år kan have ret til en invalidepension på kr. Medlemmer, der hver måned indbetaler lave bidrag, kan have ret til en invalidepension, der er lavere end vist i skemaet. Enkelte medlemmer har invalidepensioner, der er større end det fremgår af skemaet. Hvis du som invalidepensionist genvinder din erhvervsevne, bortfalder din ret til invalidepension og eventuel børnepension. Hvis du er i tvivl, om du har ret til invalideydelser eller andet, er du velkommen til at ringe til os på tlf\n17 Børnepension Hvis du får udbetalt invalidepension, får dine børn under 21 år børnepension, hvis det står på pensionsbeviset. Den samme ret har stedbørn under 21 år, hvis de bor hos dig. Børnepensionen udbetales til barnets værge eller barnet selv, hvis barnet er fyldt 18 år. Børnepensionen udbetales som en månedlig ydelse og er personlig indkomst for barnet. Små børnepensioner udbetales dog som engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten. Bidragsfritagelse Hvis du varigt bliver mindst 2/3 invalid af helbredsmæssige årsager, har du ret til bidragsfritagelse. Bidragsfritagelsen betyder, at Industriens Pension fortsat beregner din pension som om, der indbetales til Arbejdsmarkedspensionen for dig. Indbetalingerne kommer ikke længere fra dig eller din arbejdsgiver, men betales af Industriens Pension. De ydelser, du havde ret til, lige inden du blev invalid, bliver derfor ikke forringet, fordi du er blevet invalid. Opsparingssikringen af ratepensionen, alderssummen og rateforsikringen ved død fortsætter dog ikke, efter at du er blevet invalid, men fastholdes på samme niveau, som umiddelbart inden din invaliditet indtrådte. Opsparingssikringen fortsætter altså ikke med at stige i takt med, at værdien af det opsparingssikrede stiger. 17\n18 Engangssum ved kritisk sygdom Hvis du får en kritisk sygdom, kan du have ret til at få udbetalt en skattefri sum på kr. fra Industriens Pension. Diagnosen skal være stillet efter, at du har fået ret til udbetaling ved kritisk sygdom, og før du fylder 60 år. Summen udbetales, når Industriens Pension har sikret, at kravene i forsikringsbetingelserne er opfyldt. Du kan se på dit pensionsbevis, om du har ret til udbetaling ved kritisk sygdom. Ved kritiske sygdomme forstås: Ondartet kræft Blodprop i hjertet By-pass opererede tilfælde af koronarsklerose Hjerteklapkirurgi Slagtilfælde (hjerneblødning/blodprop i hjernen) Sækformet udvidelse af hjernens pulsårer Visse godartede svulster i hjerne og rygmarv Multipel sklerose (dissemineret sklerose og ALS) Muskelsvind HIV (ved blodtransfusion eller arbejdsbetinget smitte) AIDS Kronisk nyresvigt Større organtransplantationer (hjerte, hjerte-lunge, lunge eller lever) Blindhed Døvhed I forsikringsbetingelserne for kritisk sygdom 2 kan du læse mere om de diagnoser, som skal stilles, for at du har ret til udbetaling ved kritisk sygdom. Summen ved kritisk sygdom er en gruppelivsforsikring. Betaling for summen fastsættes for et år ad gangen og kan ændres. Summen bortfalder, når du fylder 60 år. 18\n19 Summen ved kritisk sygdom modregnes i en invalidesum fra Industriens Pension. Der modregnes i en dødsfaldssum fra Industriens Pension, hvis du dør inden 6 måneder efter, at din diagnose er stillet. Hvis der er modregnet i en invalidesum fra Industriens Pension, modregnes der dog ikke i dødsfaldssummen. Kritisk sygdom før 1. januar 2003 Hvis din diagnose er stillet før 1. januar 2003, og du på dette tidspunkt var 51 år eller derover, nedtrappes engangssummen. Nedtrapningen afhænger af din alder på tidspunktet for diagnosen, idet engangssummen nedtrappes med kr. årligt for hvert år, du er over 50 år. Retten til engangssummen ophører dermed, når du fylder 60 år. Er diagnosen stillet 1. januar 2003 eller derefter, er engangssummen kr., indtil du fylder 60 år, hvor retten til summen ophører. 19\n20 Pensionsordning uden invalidedækning I efteråret 2002 indgik CO-industri og Dansk Industri en aftale om særlige regler for medlemmer af Arbejdsmarkedspensionen, der ansættes i fleksjob. Hensigten med de særlige regler er at give medlemmer de bedst mulige pensionsvilkår, hvis de ansættes i fleksjob. Pensionsordning uden invalidedækning kan også oprettes for medlemmer, der er invalide ved optagelse i pensionsordningen. Dermed undgår disse medlemmer at betale for nogle ydelser, som de alligevel ikke har ret til. Medlemmer med pensionsordning uden invalidedækning har ret til følgende ydelser: Begivenhed Ydelse Ydelsens varighed Alderspensionering Livsvarig alderspension Ophører ved død Død Dødsfaldssum på Indtil 65 år eller kr. pensionering forinden Opsparingssikret Indtil 75 år eller alderspension pensionering forinden Invaliditet Ingen dækning Kritisk sygdom Engangssum på kr. Indtil 60 år Størrelsen af dødsfaldssummen er kr. uanset bidragsprocent. Engangssummen ved kritisk sygdom kan være mindre, hvis den kritiske sygdom er diagnosticeret før 1. januar Pensionsordning for medarbejdere ansat i fleksjob efter 31. december 2002 Efter 31. december 2002 bliver medarbejdere i fleksjob som hovedregel optaget i en pensionsordning uden invalidedækning i Industriens Pension. Dette fremgår af de almindelige forsikringsbetingelser 1, stk. 3. Er medarbejderen allerede medlem af Industriens Pension, kan medarbejderen som oftest fortsætte med den samme forsikringsdækning som hidtil, dvs. også med forsikringsdækning ved invaliditet. 20\n21 Tilsvarende gælder, hvis medarbejderen er medlem af Industriens Pension og skifter overenskomst ved ansættelse i fleksjob og dermed skal være omfattet af en anden pensionsordning. Medarbejderen har i visse tilfælde mulighed for at forblive i Industriens Pension, hvis der er indgået aftale med det andet pensionsselskab om pensionsforhold for medarbejdere i fleksjob. Det omvendte gælder, hvis en medarbejder skifter overenskomst ved ansættelse i fleksjob og dermed bliver medlem i Industriens Pension. Hvis medarbejderen tidligere har været omfattet af en pensionsordning under en anden overenskomst, er der mulighed for at forblive i denne pensionsordning, hvis Industriens Pension har indgået aftale med det andet selskab om pensionsforhold for medarbejdere i fleksjob. Du er altid velkommen til at kontakte os, også hvis du har spørgsmål omkring fleksjob. Vores telefonnummer er Arbejdsgiveren skal oplyse om ansættelser i fleksjob Arbejdsgiveren skal fra 1. januar 2003 oplyse Industriens Pension, når der ansættes en ny medarbejder i fleksjob, eller hvis en af de nuværende medarbejdere overgår til fleksjob. Arbejdsgiveren skal blot indsende en kopi af ansættelsesbeviset, hvor det står, at medarbejderen er ansat i fleksjob. Det gøres ved første indberetning af pensionsbidrag til Industriens Pension for medarbejderen i fleksjob. Industriens Pension sender derefter brev med en svarkupon til medarbejderen, hvor medarbejderen skal oplyse, om der er en tidligere pensionsordning et andet sted, og om medarbejderen ønsker at fortsætte i denne pensionsordning, hvis det er muligt. Når Industriens Pension modtager medarbejderens svarkupon, undersøger vi, om medarbejderen i fleksjob: Skal optages i ordningen uden invalidedækning i Industriens Pension, eller Kan fortsætte i Industriens Pension med fuld forsikringsdækning, eller Kan forblive i sin hidtidige pensionsordning 21\n22 Når medlemmets pensionsforhold er afklaret, får medlemmet og arbejdsgiveren besked. Nuværende medlemmer, der ansættes i fleksjob og forbliver under Industriens Pensions overenskomstområde Nuværende medlemmer af Industriens Pension, som overgår til ansættelse i fleksjob efter 31. december 2002, kan fortsætte med samme forsikringsdækning, som medlemmer på almindelige ansættelsesvilkår, hvis følgende to betingelser er opfyldt: Medlemmet blev optaget i Industriens Pension på almindelige vilkår, dvs. med fuld forsikringsdækning, herunder dækning ved invaliditet, og Medlemmet ved overgangen til fleksjob enten er aktivt medlem med bidragsindbetaling fra en arbejdsgiver eller er i bidragsfri dækning Er medlemmet hvilende eller selvbetaler ved overgangen til fleksjob, bliver medlemmet som udgangspunkt optaget i ordningen uden invalidedækning. Nuværende medlemmer, der ansættes i fleksjob uden for Industriens Pensions overenskomstområde Nuværende medlemmer af Industriens Pension, som overgår til ansættelse i fleksjob under et andet overenskomstområde, kan fortsætte i Industriens Pension, hvis følgende fire betingelser er opfyldt: Medlemmet blev optaget i Industriens Pension på almindelige vilkår, dvs. med fuld forsikringsdækning, herunder dækning ved invaliditet, og Medlemmet ved overgangen til fleksjob enten er aktivt medlem med bidragsindbetaling fra en arbejdsgiver eller er i bidragsfri dækning, og Industriens Pension har indgået aftale om pensionsforhold for personer i fleksjob med det pensionsselskab, hvor medlemmet efter overenskomstens bestemmelser skulle have haft pensionsordning, og Medlemmet ønsker at bidragsindbetalingen fortsætter til Industriens Pension 22\n23 Opfylder medlemmet ikke alle fire betingelser, kan bidragsindbetalingen ikke fortsætte til Industriens Pension. Tilsvarende gælder, hvis medlemmet er hvilende eller selvbetaler ved overgangen til fleksjob under en anden overenskomst, da kan bidragsindbetalingen fra en ny arbejdsgiver til Industriens Pension heller ikke fortsætte, men selvbetaleren kan godt fortsætte med at være selvbetaler. Nye medlemmer Nye medlemmer, der efter overenskomstens bestemmelser skal være i Industriens Pension ved ansættelse i fleksjob efter 31. december 2002, optages uden ret til invalideydelser. Nye medlemmer kan dog blive i en tidligere pensionsordning, hvis følgende tre betingelser er opfyldt: Industriens Pension har indgået aftale om pensionsforhold for personer i fleksjob med det pensionsselskab, hvor medlemmet har sin pensionsordning, og Medlemmet ønsker at bidragsindbetalingen fortsætter til det andet pensionsselskab, og Medlemmet opfylder de betingelser, som det andet pensionsselskab stiller. Dit pensionsbidrag Det er din arbejdsgiver, som skal indbetale hele det aftalte pensionsbidrag til Industriens Pension. Arbejdsgiveren får i henhold til Lov om aktiv socialpolitik refunderet 50% eller 2/3 af såvel løn som arbejdsgiverens del af pensionsbidraget af kommunen. Se side 6 for fastsættelse af pensionsbidraget. Dit pensionsbevis og udviklingen i opsparingen Du får hvert år et pensionsbevis og en oversigt over udviklingen i opsparingen. Her kan du se: Størrelsen af dine årlige forventede pensioner Størrelsen af dine ydelser ved dødsfald og kritisk sygdom Hvor meget der i året er indbetalt for dig Hvem der har indbetalt for dig Hvordan dine indbetalinger er anvendt 23\n24 Alderspension Du kan vælge at få udbetalt din livsvarige alderspension, efter at du er fyldt 60 år. Bidragsindbetalingen til Arbejdsmarkedspensionen skal dog være ophørt. Alderspensionen udbetales som en månedlig ydelse og beskattes som personlig indkomst. Alderspensionen udbetales som et engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten, hvis den årlige alderspension er under en lovbestemt grænse. Når du skal på alderspension, oplyser vi, om din livsvarige alderspension bliver udbetalt som en løbende månedlig pension eller som et engangsbeløb. Hvis du dør, inden du når at gå på alderspension, bliver værdien af opsparingen udbetalt til dine efterladte. Hvis du går på alderspension, bortfalder dine ydelser ved død samtidig med, at du går på alderspension. Det kan være en god idé at foretage en særlig begunstigelse, eksempelvis hvis du har en samlever. På denne måde kan du selv være med til at bestemme, hvem der skal have penge udbetalt efter din død. Se afsnittet om begunstigelse side 12. Alderspensionens størrelse Størrelsen af den livsvarige alderspension afhænger af, hvor meget der er blevet indbetalt og hvor længe. I dit pensionsbevis kan du se alderspensionen størrelse, hvis du vælger at blive pensioneret, når du fylder henholdsvis 60, 62 og 65 år. Hvis du er over 60 år, kan du se alderspensionens størrelse ved tre andre aldre. Grundlagsrenten Se side 9. Dødsfaldssum Dødsfaldssum på kr., se i øvrigt side 10. Opsparingssikret alderspension Ud over dødsfaldssummen har dine nærmeste pårørende eller den eller de, som du har begunstiget, ret til at få udbetalt et beløb, der højst kan udgøre alderspensionens opsparede værdi. 24\n25 Den opsparingssikrede alderspension udbetales enten som et engangsbeløb med fradrag af 40% i afgift til staten eller som månedlige rater i 10 år, der normalt beskattes som personlig indkomst hos modtageren. Der betales boafgift efter gældende regler, hvis raterne ikke beskattes som personlig indkomst. Vælger modtageren udbetaling i 10 år, kan modtageren normalt vælge at indsætte en ny begunstiget til udbetalingen i tilfælde af modtagerens død i den 10-årige udbetalingsperiode. Hvis du påbegynder udbetalingen af din alderspension, bortfalder retten til den opsparingssikrede alderspension for dine efterladte. Begunstigelse Se side 12 om begunstigelse til dødsfaldssummen og den opsparingssikrede alderspension. For sidstnævnte gælder samme regler som for den opsparingssikrede alderssum under den almindelige ordning. Invaliditet Der er ingen ydelser ved invaliditet. Kritisk sygdom Se side 18 vedr. definition af kritiske sygdomme samt om summens størrelse og udbetaling af sum ved kritisk sygdom. For medlemmer med pensionsordning uden invalidedækning vil udbetaling af sum ved kritisk sygdom kunne medføre modregning i en eventuel dødsfaldssum. Det sker, hvis du dør mindre end seks måneder efter at en kritisk sygdom er diagnosticeret. 25\n26 Mere om Arbejdsmarkedspensionen Dette er et fælles kapitel, som indeholder oplysninger til alle medlemmer også dig, der er omfattet af pensionsordning uden invalidedækning. Medlemmer, der bliver omfattet af pensionsordningen uden invalidedækning, skal være opmærksomme på, at ydelserne er anderledes end i den almindelige ordning og vilkårene om dækninger ved invaliditet gælder derfor ikke. Se nærmere om pensionsordning uden invalidedækning side Dine forventede pensioner Dine forventede pensioner bliver beregnet ud fra nogle generelle forudsætninger om rente (afkast), risiko og omkostninger. I dit pensionsbevis oplyser vi om de beløb, som vi fratrækker i dine månedlige indbetalinger, når vi beregner dine forventede pensioner. De beløb, som vi fratrækker, fremgår af de tekniske grundlag og er anmeldt til Finanstilsynet. Et af de beløb, vi fratrækker dine indbetalinger, er henlæggelser til reserver, som er en del af forudsætningerne vedrørende omkostninger. Beløbet fratrækkes for at sikre, at der opstår et overskud på forsikringen. En del af overskuddet gives tilbage til medlemmerne i form af bonus, og bonus kan bruges til at opbygge særlig bonushensættelse. Du kan læse om særlig bonushensættelse på side 32. Pensionerne er beregnet ud fra en forventning om, at der indbetales et bestemt beløb hver måned frem til pensioneringstidspunktet. Det fremgår af pensionsbeviset. Indbetalingerne er afgørende for størrelsen af dine forventede pensioner. På pensionsbeviset under Sådan beregnes dine pensioner står der Betaling for pensionsydelser, grundlagsrente 2% og Betaling for pensionsydelser, grundlagsrente 3%. Hvis disse beløb hver måned betales til pensionsydelserne frem til de viste pensionsaldre, vil du få udbetalt de beregnede pensioner. Derfor er det væsentligt, hvad der bliver indbetalt for dig, men også hvordan udviklingen bliver i betaling for gruppeliv (dvs. invalide- og dødsfaldssummer samt engangssum ved kritisk sygdom) og invalidepension i årene frem til pensionsalderen, da de fastsættes for et år ad gangen. 26\n27 En fast andel af pensionsbidraget bliver anvendt til betaling for gruppelivssummer, invalidepension, børnepension, alderssum og livsvarig alderspension. Resten af pensionsbidraget bruges til den opsparingssikrede alderssum, rateforsikringen ved død og ratepensionen. Hvis der ikke indbetales nok, er det derfor ikke sikkert, at du har ret til alle ydelser. For medlemmer med pensionsordning uden invalidedækning vil pensionsbidraget blive anvendt til betaling for gruppelivssummer (dvs. dødsfaldssum og engangssum ved kritisk sygdom), livsvarig alderspension og opsparingssikret alderspension. Betaling for gruppeliv fastsættes for et år ad gangen og anmeldes til Finanstilsynet. Betalingen fastsættes ud fra antallet af medlemmer i Industriens Pension, som har ret til summerne og ud fra deres aldre. Betalingen indeholder beløb til dækning af administrationsomkostninger. Betalingen for invalide- og dødsfaldssummer samt for udbetaling ved kritisk sygdom er skattepligtig indkomst for dig. Til gengæld er udbetalingen skattefri. Der skal dog betales boafgift af dødsfaldssummen efter gældende regler. Invalidepensionen er etableret som syge- og ulykkesforsikring, og betalingen fastsættes for et kalenderår ad gangen. Det sker med baggrund i det forventede antal af invaliditeter i Industriens Pension og aldersfordelingen blandt medlemmerne. Industriens Pension vurderer en gang om året, om det faktiske antal af invaliditeter svarer til det forventede antal. Betalingen kan derfor reguleres, hvis der er flere eller færre invaliditeter end forventet. Betalingen indeholder beløb til dækning af administrationsomkostninger. Enkelte medlemmer har dog en invalidepension, der er etableret som livsforsikring. For disse medlemmer fastsættes betalingen og størrelsen af invalidepensionen ud fra den enkeltes alder og indbetalinger. Betalingen fremgår af pensionsbeviset. Du kan se på dit pensionsbevis, hvilken type invalidepension du har ret til. Når året er gået, ser vi på, hvordan dine indbetalinger har været, og om de faktiske udgifter har været, som vi har forudsat. Derfor får du også en oversigt over udviklingen i den opsparing, vi har sat til side til dine pensioner, sådan at du kan følge med i din arbejdsmarkedspension. 27\n28 Hvis du indbetaler små bidrag Hvis du i en periode betaler mindre, end det der er nødvendigt til at dække udgifterne til administration og forsikringsdækning, fratrækkes udgifterne i det opsparede beløb. Det betyder, at dine forventede pensioner bliver mindre. Bonus Dine forventede pensioner bliver beregnet ud fra nogle generelle forudsætninger om rente (afkast), risiko og omkostninger. Hvis de faktiske forhold bliver bedre, kan der gives bonus. Fra og med den 1. januar 2001 anvendes en del af medlemmernes bonus til at opbygge særlig bonushensættelse. Da medlemmerne er med til at opbygge særlig bonushensættelse til dækning af lovens krav om solvens i Industriens Pension, udbetaler Industriens Pension et særligt bonustillæg ugaranteret pensionistbonus til de forventede pensioner, der udbetales i forbindelse med alderspensionering eller død. Udbetalinger fra gruppelivssummerne ved død, invaliditet og kritisk sygdom samt udbetalingerne ved invaliditet får ikke tillagt de særlige bonustillæg. Du kan læse om særlig bonushensættelse på side 32. I forbindelse med overførsel af opsparingen til en anden arbejdsmarkedspensionsordning overføres ligeledes medlemmets andel af særlig bonushensættelse, hvis Industriens Pensions kapitalsituation tillader det. Bonus gives på baggrund af Industriens Pensions til enhver tid gældende bonusregulativer, som anmeldes til Finanstilsynet. Du kan få bonusregulativet udleveret ved henvendelse til Industriens Pension. Hvis du er nyt medlem Du kan overføre værdien af en anden arbejdsmarkedspension til Industriens Pension, når du bliver medlem af Industriens Pension. Overførslen sker efter de til enhver tid gældende regler, som Industriens Pension har anmeldt til Finanstilsynet. Det betyder, at Industriens Pension kan fratrække et beløb af den overførte opsparing til både at dække omkostninger i forbindelse med 28\n29 overførslen og til at sikre det nødvendige overskud i selskabet, så det bliver muligt at anvende bonus til opbygning af særlig bonushensættelse. Bonus er den del af overskuddet, der gives tilbage til medlemmerne, og det er et krav i lovgivningen, at særlig bonushensættelse kun kan opbygges af medlemmernes bonus. Ved at fratrække disse beløb sikres det, at nye og eksisterende medlemmer bidrager ligeligt til opbygningen af særlig bonushensættelse. Det er som udgangspunkt muligt at overføre opsparingen billigt og på lempelige vilkår, hvis opsparingen kommer fra en anden arbejdsmarkedspensionsordning, og overførslen sker umiddelbart i forbindelse med et jobskifte. Hvor billigt det er, afhænger dog i vid udstrækning også af betingelserne i det pensionsselskab, du overfører fra. Hvis du bliver medlem i Industriens Pension, efter du er fyldt 55 år, får du normalt ikke ret til ratepension. Men har du allerede en ratepension i et andet pensionsinstitut, og ratepensionen blev oprettet, før du fyldte 55 år (eller for mere end fem år siden), kan du overføre den ratepension til Industriens Pension. På den måde kan du få ratepension og rateforsikring ved død, hvis du ønsker det, selvom du er fyldt 55 år. Det forudsætter, at overførslen sker før det tidspunkt, der i ordningerne er aftalt som tidspunktet for første udbetaling. Uanset alder kan medlemmer, der optages i ordningen uden invalidedækning, ikke få ratepension, men pengene bruges i stedet til at spare op til alderspensionen. Du er velkommen til at kontakte os for at få vejledning om de pensioner, du får ret til i Industriens Pension. Hvis dine indbetalinger til Arbejdsmarkedspensionen stopper Hvis der ikke længere indbetales pensionsbidrag til Arbejdsmarkedspensionen, er du bidragsfrit dækket op til et år efter din fratræden dog kun så længe der er råd til at fratrække udgifter til administration og forsikringsdækning fra din opsparing. At være bidragsfrit dækket betyder, at du fortsat er dækket, hvis du i op til 12 måneder efter at indbetalingerne for dig er ophørt får en kritisk sygdom, bliver varigt invalid eller dør. 29\n30 Du er også bidragsfrit dækket, hvis der ikke indbetales bidrag på grund af midlertidigt fravær (sygdom, orlov m.v.). I den bidragsfri dækningsperiode tages betalingen for bl.a. retten til eventuel invalidepension, børnepension, bidragsfritagelse, eventuel opsparingssikret ratepension og rateforsikring ved død af din opsparing, der altså bliver mindre. For retten til invalidesum, dødsfaldssum og sum ved kritisk sygdom betaler Industriens Pension. Når den bidragsfri periode udløber, overgår du til hvilende medlemskab. Det betyder, at retten til invalide- og dødsfaldssummer, udbetaling ved kritisk sygdom samt retten til en eventuel invalidepension bortfalder. Dine ydelser ved alderspension, rateforsikring ved død, opsparingssikret alderssum og børnepension ved død og invaliditet fastsættes ud fra det beløb, der allerede er opsparet. Ydelserne bliver derfor nedsat. Enkelte medlemmer med ret til en invalidepension, der er etableret som en livsforsikring, vil også få fastsat en invalidepension ud fra det opsparede beløb. Vi skriver til dig, inden dine ydelser bortfalder eller bliver nedsat ved overgang til hvilende medlemskab. Du kan bevare din dækning Du har ret til selv at indbetale pensionsbidrag. Du kan vælge at videreføre din arbejdsmarkedspension, når vi skriver til dig og spørger, om du selv vil indbetale pensionsbidrag. Det gør vi, når du fratræder, og inden du bliver hvilende. Du kan fravælge din periode med bidragsfri dækning Ved fratræden har du mulighed for at fravælge den bidragsfri dækning. Denne valgmulighed skyldes, at det ikke er uden omkostninger for dig at være bidragsfrit dækket. Du kan således vælge at overgå til hvilende medlemskab, når du fratræder. Du skal skriftligt meddele os, at du fravælger din dækning. Valget har virkning fra den 1. i måneden efter, at vi har modtaget din meddelelse om fravalget. Fra det tidspunkt har du ikke længere ret til engangssum ved kritisk sygdom, invalidesum og invalidepension. Der vil heller ikke blive udbetalt dødsfaldssum, hvis du afgår ved døden. 30\n31 Hvis du ved fratræden ikke bliver ansat hos en anden arbejdsgiver med arbejdsmarkedspension et andet sted, anbefaler vi, at du ikke fravælger din periode med bidragsfri dækning i Industriens Pension. Du kan kontakte os på tlf for nærmere orientering, inden du beslutter dig. Medlemmer uden nogen form for dækning ved død, varig invaliditet og kritisk sygdom vil efter 1. juli 2002 altid blive hvilende medlemmer straks i forbindelse med fratrædelse og bidragsophør. Du kan overføre opsparingen ved jobskifte Hvis dine indbetalinger stopper, fordi du har fået et nyt job, hvor der indbetales til en anden arbejdsmarkedspension, kan du få overført opsparingen til den nye arbejdsmarkedspension. Du bør kontakte den nye arbejdsmarkedspension for at få vejledning om de pensioner, som du får ret til i den nye pensionsordning. Overførslen sker efter de regler, som Industriens Pension har anmeldt til Finanstilsynet. Det betyder blandt andet, at der for overførsler fra og med den 1. marts 2004 kan fratrækkes beløb af opsparingen til dækning af omkostninger ved overførslen fra Industriens Pension og til dækning af et eventuelt forbrugt bonuspotentiale på fripoliceydelserne. Forsikringens andel af særlig bonushensættelse overføres også. Hvis Industriens Pension har brugt en del af bonuspotentialet på fripoliceydelserne, skyldes det som regel, at der har været ekstraordinært store tab i en periode. I en sådan situation er forsikringens værdi lavere end de pensionsrettigheder, du umiddelbart har ret til. Derfor kan det være bedre ikke at overføre opsparingen og i stedet for blive hvilende medlem af Industriens Pension. Overførslen fra Industriens Pension kan som udgangspunkt ske billigt og på lempelige vilkår, hvis opsparingen sker til en anden arbejdsmarkedspensionsordning, og overførslen sker umiddelbart i forbindelse med et jobskifte. Hvor billigt det er afhænger i vid udstrækning også af betingelserne i det pensionsselskab, du overfører til. 31\n32 Særlig bonushensættelse Siden etableringen har Industriens Pension lagt en del af overskuddet til side i reserver til at dække lovens krav om en vis størrelse egenkapital i selskabet (solvens). Pensionister fra Industriens Pension har som følge heraf fået udbetalt en ugaranteret pensionistbonus som kompensation for de reserver, som de har været med til at opbygge. På grund af ændringer i lovgivningen og i forlængelse af den i Industriens Pension hidtidige egenkapitalopbygning har overenskomstparterne truffet beslutning om, at Industriens Pension fra og med den 1. januar 2001 er berettiget til at indføre ordninger, som anses for nødvendige for at opfylde lovens krav om en tilstrækkelig solvens (egenkapital). Industriens Pension har derfor fra og med den 1. januar 2001 truffet beslutning om, at lovens krav om en vis solvens (egenkapital m.v.) bl.a. dækkes af særlig bonushensættelse (af type B). Særlig bonushensættelse er en reserve, hvor en del af medlemmernes andel af overskuddet (bonus) er lagt til side. Da særlig bonushensættelse er med til at opfylde lovens krav om solvens sammen med egenkapitalen, tager den særlige bonushensættelse andel i tab og gevinster i selskabet på lige fod med egenkapitalen. En positiv særlig bonushensættelse udbetales senest ved din alderspensionering eller død i form af et særligt bonustillæg til visse af de ydelser, der udbetales i denne forbindelse, eller hvis du udtræder af pensionsordningen og får overført værdien af pensionsordningen til en anden arbejdsmarkedspension. Særlig bonushensættelse opbygges af bonus jævnfør Industriens Pensions til enhver tid gældende bonusregulativ, som anmeldes til Finanstilsynet. Hvis du vil vide mere om den særlige bonushensættelse, er du velkommen til at kontakte os. 32\n33 Om Industriens Pension Arbejdsmarkedspensionen og Industriens Pension Din arbejdsmarkedspension er etableret i Industriens Pensionsforsikring A/S. Din arbejdsmarkedspension er tegnet som en pensionsordning med fradragsret efter reglerne i pensionsbeskatningslovens kapitel 1. Invalide- og dødsfaldssummer og engangssum ved kritisk sygdom er dog uden fradragsret efter reglerne i pensionsbeskatningslovens afsnit IIA. Din arbejdsmarkedspension kan ikke tilbagekøbes. Det betyder, at værdien af pensionsopsparingen ikke kan udbetales kontant. Industriens Pension er med i Ankenævnet for Forsikring. Du kan derfor klage over Industriens Pensions afgørelser til Ankenævnet. Industriens Pensions adresse er: Nørre Farimagsgade 3, 1364 København K. Industriens Pension har CVR nr Industriens Pension ejes af Dansk Industri og ni fagforbund i CO-industri. 33\n34 Forsikringsbetingelser Forsikringsbetingelserne får du sammen med dit pensionsbevis og medlemspjecen, når du bliver medlem af Arbejdsmarkedspensionen. Her kan du læse om dine rettigheder og betingelser for at få ydelser fra Industriens Pension. Hvis der sker ændringer i forsikringsbetingelserne, sender vi de nye forsikringsbetingelser til dig. Du kan altid få sendt forsikringsbetingelserne. Du kan ringe til os på , bestille dem på eller hente dem på vores hjemmeside. Flere oplysninger Du kan læse mere om Industriens Pension på vores hjemmeside Her kan du bestille brochurer, og du kan også stille spørgsmål om din arbejdsmarkedspension. PensionsInfo Industriens Pension er med i Pensionsinfo, som findes på PensionsInfo er en internetservice, hvor du kan få et samlet overblik over dine pensioner i forskellige pensionsordninger. Industriens Pension, ATP, SP (Den Særlige Pensionsopsparing), LD (Lønmodtagernes Dyrtidsfond), B&A Pension, HTS Pension, PKS Pension m.fl. er med i PensionsInfo. Spørgsmål Du er velkommen til at kontakte os på telefonnummer Vi har åbent for telefonhenvendelser alle hverdage kl


Forsker: Der findes en bedre løsning end referencepriser - Altinget: sundhed\nDebat 30. januar 2019 kl. 2:00 | 0 kommentarer Print\nI stedet for referencepriser bør Danmark i stedet forsøge sig med et værdibaseret system, skriver Anders Munk-Nielsen. (Foto: Colourbox)\nDEBAT: Eksterne referencepriser er næppe løsningen på den eksplosive vækst i medicinudgifterne. I stedet bør vi satse på værdibaseret prissætning, skriver Anders Munk-Nielsen fra Københavns Universitet.\nAdjunkt, ph.d., Økonomisk Institut, Københavns Universitet\nSundhedsbudgetterne er under pres som aldrig før. For nyligt lukkede Rigshospitalet sit barselshospital trods stor patienttilfredshed.\nNedskæringerne vil kun blive mere mærkbare, efterhånden som hospitalerne tvinges til at skære i kerneydelserne for at finde yderligere besparelser.\nEn væsentlig årsag til besparelserne er de eksplosivt stigende udgifter til medicin. Justeret for inflation brugte sygehusene i 1997 samlet set 2,2 milliarder kroner på lægemidler. I 2017 var det tal steget til 10,9 milliarder kroner, svarende til en femdobling.\nDe europæiske landes flittige brug af referenceprissystemet svarer i praksis til at kigge efter sidemanden til eksamen – med fare for at kopiere sidemandens fejl.\nAnders Munk-Nielsen Adjunkt, Ph.D., Økonomisk Institut, KU\nEn stor del af denne stigning kan tilskrives cancermedicin alene, som steg fra 0,4 milliard kroner til 6,1 milliarder kroner – 17 gange så store udgifter!\nRegeringen ønsker at bremse udgiftsstigningen med sit udspil om eksterne referencepriser på medicin (ERP). Systemet bruges også i en række andre europæiske lande, men her kommer en god og en dårlig nyhed:\nDen dårlige nyhed er, at ERP formentlig ikke kan afhjælpe vores problem med stigende udgifter til sygehusmedicin. Den gode nyhed er, at der findes en bedre løsning: værdibaseret prissætning.\nHele problematikken drejer sig om cirka 20 lægemidler, der er under patent. Det er ny og meget dyr medicin, der kan behandle meget alvorlige sygdomme.\nNy medicin, der kan kurere livstruende sygdomme, vil vi som samfund gerne betale for, men desværre har vi ikke tal på, hvad vi får for vores 11,0 milliarder kroner, fordi vi ikke beregner den behandlingsmæssige værdi af medicinen.\nListepriser er fiktive tal\nRegeringens udspil med eksterne referencepriser (ERP) virker måske umiddelbart fornuftigt – man vil ikke betale mere for medicinen, end hvad der betales over grænsen. Derfor skal der indsamles priser for samme medicin i en række referencelande.\nERP-systemet vil virke godt, hvis:\n1) andre lande ikke har de samme problemer med stigende medicinudgifter, som vi har i Danmark, 2) listepriserne i udlandet er lavere og tætte på de "rigtige" priser, og 3) ERP ikke påvirker virksomhedernes beslutninger i øvrigt.\nDesværre lader ingen af delene til at være tilfældet. Medicinpriserne stiger stort set lige meget i alle udviklede lande. Sundhedsstyrelsens tal tyder godt nok på, at listepriserne i andre lande er godt 10 procent lavere end i Danmark. Men denne engangsbesparelse på 10 procent svarer kun til et enkelt års stigninger.\nPunkt 2 peger på et langt større problem: Medicinmarkedets listepriser er fiktive tal, som ikke betyder noget, da der i praksis gives hemmelige rabatter i alle lande.\nAmgros (organisationen, der forhandler priser på sygehusmarkedet) skriver på sin hjemmeside, at man i gennemsnit har skaffet 32,2 procent rabat i forhold til listepriserne, men det er i lægemiddelindustriens interesse at have høje listepriser og give store rabatter, fordi så mange europæiske lande bruger ERP-systemet og netop skeler til listepriserne.\nTil punkt 3 kan man være bekymret for, at ERP vil skabe kludder i den del af medicinmarkedet, der ikke har set store udgiftsstigninger; det konkurrenceudsatte generiske marked (primærsektoren). Apotekerforeningen og direktøren for IGL har her på siden præsenteret uddybende argumenter herfor, så jeg vil ikke gentage deres pointer.\nDet værdibaserede system\nHvad er medicinen egentlig værd? Alternativet er at tage udgangspunkt i medicinens behandlingsmæssige værdi. Det vil sikre, at vi kun betaler mere, når vi også får større behandlingsværdi og vil give staten noget at forhandle ud fra.\nForestil dig, at du har opfundet et medikament, der kan behandle en livstruende sygdom, der rammer børn og er dødelig med 50 procent sandsynlighed. Desværre reducerer dit medikament kun dødeligheden til 49,99 procent. Heldigvis fokuserer debatten kun på, at der altså er en forbedring.\nI det nuværende system kan du for eksempel forlange 10 millioner kroner per pille for denne nye medicin. Hvis forhandlingerne bryder sammen, vil der straks komme sygt barn på nationalt tv. Hvem vil vove at sige, at et stakkels barn ikke er 10 millioner kroner værd?\nI et værdibaseret system vil værdien af din medicin blive sammenlignet med tilsvarende sundhedsgevinster. Hvis en konkurrerende behandlingsmulighed (måske en operation) koster 10.000 kroner og sænker dødeligheden til 49 procent, så koster 1 procentpoint åbenbart 10.000 kroner. Hvis din pille kun sænker dødeligheden med 0,01 procentpoint, er den 1/100 så god, det vil sige 100 kroner værd. Enhver vil kunne se din grådighed i at forlange 10 millioner kroner.\nDanmark skal selv beregne\nMin hovedtese er, at disse tal vil yde et kolossalt bidrag i form af et rationelt anker for både forhandlinger, men i særdeleshed også den offentlige debat. Derudover kan det fortælle os, om det overhovedet er et problem, at udgifterne stiger. Hvis vi får masser af reddede menneskeliv for pengene, så er det vel bare fantastisk?\nOg vi er ikke langt fra denne beregning. Medicinrådet ser i dag på behandlingsmæssig værdi og sammenholder med omkostninger, når de giver deres anbefaling. Så hvorfor ikke tage skridtet fuldt ud i oplysningens hellige navn?\nI England har institutionen Nice i årevis beregnet værdien af medikamenter med stor succes. Danmark kan med fordel slå sig sammen med nogle andre lande og lave tilsvarende beregninger.\nDe europæiske landes flittige brug af ERP-systemet svarer i praksis til at kigge efter sidemanden til eksamen – med fare for at kopiere sidemandens fejl. England er det eneste land, der rent faktisk selv regner på opgaven – tænk et kaos!\nAnders Munk-Nielsen »


DEBAT: Drop skræmmekampagnerne, men tag bekymringerne alvorligt - Det grønne område\nDEBAT: Drop skræmmekampagnerne, men tag bekymringerne alvorligt\nAf Gitte Kjær-Westermann spidskandidat (R), Henrik Brade Johansen, M-KB (R)\nVidensbyen afholdt 17. maj et glimrende møde om letbanen og dens betydning for Lyngbys udvikling. Tre pointer fra mødet er særlig vigtige at notere sig, især set i lyset af Konservatives skræmmekampagne 'Handel&letbane i Lyngby':\nFor det første er Lyngby ikke mere en isoleret 'provinsby' uden for København. Lyngby er et delcentrum i hovedstaden, i området Holte-Lyngby-Gladsaxe-Gentofte. De trafikale løsninger i vores område er nødt til at hænge bedre sammen. Ikke at gøre noget, er ikke en løsning på de trafikproblemer, vi står overfor.\nFor det andet kan busser ikke løse den trængselsudfordring, som væksten i trafikken giver. Det kan kun de såkaldt 'højklassede skinnebårne trafikløsninger', så som letbanen. Fordi de, modsat busser, af bilisterne opfattes som et fornuftigt alternativ til bilen.\nFor det tredje er erhvervslivet glade for at få letbanen som løsning. De skinnebårne løsningers stationer er noget, der tiltrækker de virksomheder, vi gerne vil have til kommunen, så de kan bidrage til økonomi og arbejdspladser. Dette bekræftede bygherren ved rejsegildet på Kanalvej 18 maj.\nMen letbanebyggeriet vækker også bekymringer. Det er vigtigt, at de tages alvorligt. Både borgere og forretningsliv frygter 'byggerodet' og trafikken i anlægsfasen. De føler sig ikke altid hørt eller imødekommet, og appellerer til, at Letbaneselskabet og politikerne inddrager dem mere i diskussionen af anlægsudfordringerne.\nRadikale Venstre opfordrer alle til, at vi dropper skræmmekampagnen om letbanen. Den er jo vedtaget! Fordi en løsning var nødvendig.\nLad os i stedet fokusere på, hvordan kommunen kan hjælpe de forretningsdrivende i bymidten igennem den belastende anlægsfase og gøre denne så kort som muligt. Erfaringerne fra blandt andet Aarhus, hvor letbanen nu prøvekøres på fuld kraft, viser at med god fælles vilje og forståelse kan man komme langt.\nPubliceret: 20. Maj 2017 16:00


Faldgruber i forbindelse med huskøb : Penge & økonomi - KvindeGuiden\nPrivate huskøbere skal være bedre informeret om huseftersynsordningen, der inkluderer den bygningssagkyndiges huseftersyn af en ejendom, en tilstandsrapport samt et tilbud om en ejerskifteforsikring. Folder fra forsikringserhvervet gør noget ved sagen.\nTilstandsrapport - kun en del af sandheden om huset\nDer bliver investeret mange penge i mursten i disse år, og for huskøberne, der typisk foretager deres livs største investering, handler det om at undgå overraskelser, der kan bringe privatøkonomien i uføre.\nTilstandsrapporten og ejerskifteforsikringen kan være med til at give køberen en økonomisk tryghed ved huskøbet, men ifølge vicedirektør i Forsikring & Pension Claus Tønnesen er det et stort problem, at tilstandsrapporten kun fortæller en del af sandheden om huset.\n"Det er vigtigt, at man er opmærksom på, at tilstandsrapporten i princippet er en skaderapport, der kun beskriver deciderede skader på et hus. Rapporten siger ikke noget om husets almindelige tilstand, og hvilke udgifter der kan være forbundet med at vedligeholde huset. Skader, der skyldes alder eller dårlig vedligeholdelse, dækkes ikke af ejerskifteforsikringen, og hvis man som huskøber ikke er opmærksom på det, kan det charmerende gamle hus blive et dyrt bekendtskab", siger Claus Tønnesen, der mener, at der generelt skal informeres bedre og mere om huseftersynsordningen til huskøberne.\nFolder om boligkøb og ejerskifteforsikring\nDerfor har Forsikring & Pension udarbejdet informationsfolderen "Gode råd om boligkøb og ejerskifteforsikring", hvor købere opfordres til at danne sig et billede af, hvad det er for et hus, de vil købe, og hvilke udgifter der kan forudses til reparation og vedligeholdelse. Køberne opfordres til at læse tilstandsrapporten grundigt igennem og undersøge husets stand, inden købsaftalen underskrives. Kombineres dette med en ejerskifteforsikring, kan det spare huskøberne for store uforudsete udgifter i forbindelse med hushandlen.


At-VEJLEDNING ARBEJDETS UDFØRELSE D.5.2. Høreværn. Vejledning om brug af høreværn - PDF Gratis download\nDownload "At-VEJLEDNING ARBEJDETS UDFØRELSE D.5.2. Høreværn. Vejledning om brug af høreværn"\n1 At-VEJLEDNING ARBEJDETS UDFØRELSE D.5.2 Høreværn Vejledning om brug af høreværn Juni 2009 Erstatter marts 2001\n2 2 Hvad er en At-vejledning? At-vejledninger vejleder om, hvordan reglerne i arbejdsmiljølovgivningen skal fortolkes. At-vejledninger bruges til at uddybe og forklare ord og formuleringer i reglerne (lov og bekendtgørelser) forklare, hvordan kravene i reglerne kan efterkommes efter Arbejdstilsynets praksis oplyse om Arbejdstilsynets praksis i øvrigt på baggrund af bl.a. afgørelser og domme forklare arbejdsmiljølovgivningens områder og sammenhæng mv. Tal i parentes henviser til listen over relevante At-vejledninger mv. på bagsiden. Er en At-vejledning bindende? At-vejledninger er ikke bindende for virksomhederne, sik ker hedsor ganisationerne eller andre, men vejledninger bygger på regler (lov og bekendtgørelser), der er bindende. Arbejdstilsynet vil ikke foretage sig me re i de situationer, hvor fx en virksomhed har fulgt en At-vejledning. Virksomhederne kan vælge andre fremgangsmåder mv., men Arbejds - tilsynet vil i så fald vurdere, om den valgte fremgangsmåde er lige så god og i overensstemmelse med reglerne. Når en At-vejledning gengiver bindende metodekrav mv. fra lov eller bekendtgørelser, skal virksomhederne følge de på gældende metoder. Det vil altid fremgå tydeligt af en At-vejledning, når der gengives bindende metodekrav mv. Hvor findes information om At-vejledningerne? Et emne kan være beskrevet i mere end én At-vejledning. Derfor er det en god idé at orientere sig på Arbejdstilsynets hjemmeside på Internettet på adressen I en overgangsperiode vil der stadig findes gamle At-meddelelser og At-anvisninger, der ligesom At-vejledningerne beskriver, hvordan arbejdsmiljølovgivningen kan overholdes. Med tiden vil alle At-meddelelser og At-anvisninger udgå, efterhånden som de afløses af Atvejledninger. Også her kan der hentes hjælp på Arbejdstilsynets hjemmeside.\n3 3 Denne vejledning handler om, hvornår man skal bruge høreværn, og om, hvordan leverandøren skal mærke høreværnet. Arbejdsgiveren skal instruere om, hvordan medarbejderne skal bruge høreværnet. Arbejdsgiveren er også ansvarlig for med skiltning at kræve brug af høreværn. Vejledningen oplyser også om forskellige typer af høreværn og den beskyttelse, man kan opnå, og om vedligeholdelse. 1. Hvornår skal man bruge høreværn? Høreværn er ikke en permanent løsning på støjproblemer. Virksomheden skal løbende vurdere forholdene for at finde andre tekniske eller organisatoriske erstatninger for høreværn. Arbejdsgiveren skal sørge for, at medarbejderne bruger høreværn, så snart de begynder på arbejde, der vurderes at være høreskadeligt. Det vil sige, at også støjbelastninger under 85 db(a) kan betyde, at man skal bruge høreværn. (A) henviser til, at man under målingen bruger et filter, der vægter høje frekvenser frem for lave (1 og 2). Hvis det i særlige tilfælde ikke er muligt at nedbringe støjbelastningen til 85 db(a) og spidsværdien af impulsstøj til 137 db(c) ved tekniske og organisatoriske foranstaltninger, må arbejdsgiveren kun lade arbejdet udføre, hvis medarbejderne bruger høreværn. Der skal være tale om enkeltstående og tidsaf - grænsede tilfælde, hvor det vil medføre helt uforholdsmæssigt store vanskeligheder at overholde grænserne, eller hvor den nødvendige teknologi ikke findes. (C) henviser til, at man under målingen bruger et filter, der vægter høje og lave frekvenser lige meget. Man skal vælge den type høreværn, der fjerner risikoen for høreskader eller begrænser den til et minimum. Er dette ikke muligt, må støjbelastningen under høreværnet under ingen omstændigheder overstige 85 db(a), og spidsværdien må ikke overstige 137 db(c). Arbejdsgiveren skal stille høreværn til rådighed for medarbejderne, hvis støj - belastningen overstiger 80 db(a), hvis spidsværdierne overstiger 135 db(c), eller støjen i øvrigt er skadelig eller stærkt generende. Det kan fx være tilfældet, hvis der udføres kortvarigt arbejde under meget støj. Arbejdsgiveren skal sørge for: At medarbejderne får et egnet høreværn, der ikke giver unødige gener. At medarbejderne får instruktion i, hvordan de skal bruge høreværnet, og at de får oplysninger om faren ved at lade være. Instruktionen skal omfatte, hvordan man tilpasser, rengør og opbevarer høreværnet. At høreværnet bliver vedligeholdt.\n4 4 Arbejdsgiveren skal anskaffe og betale høreværnet, og det tilhører arbejdsgiveren. Høreværn er til personligt brug og må som hovedregel ikke deles af flere personer. Ørepropper må aldrig deles af flere personer. Medarbejderne skal bruge høreværn, når støjen er høreskadende. Arbejdstilsynet anbefaler, at medarbejderne bruger høreværn, hvis støjbelastningen overstiger 80 db(a), hvis spidsværdier overstiger 130 db(c), eller støjbelastningen i øvrigt er skadelig eller generende. 2. Gener ved høreværn Høreværn kan give gener som varme, tryk, irritation af huden og eksem. Generne kan være forskellige fra person til person. Derfor er det vigtigt, at der er flere typer høreværn til rådighed, så den enkelte medarbejder kan vælge det høreværn, der passer bedst. Høreværn kan gøre det vanskeligt at tale sammen og kan derfor isolere brugeren fra omverdenen. Desuden kan høreværn med kraftigere dæmpning end nødvendigt øge risikoen for farlige situationer, fx når man ikke kan høre en truck, der nærmer sig, eller et advarende råb fra en kollega. 3. Krav om brugsanvisning og mærkning Leverandøren skal levere en brugsanvisning på dansk sammen med høreværnet. Den skal bl.a. oplyse om beskyttende egenskaber, tilpasning, brug, vedligeholdelse og opbevaring. Et høreværn skal være godkendt og CE-mærket. Høreværn kan kun blive godkendt, hvis bl.a. dæmpningen er blevet målt på et autoriseret laboratorium. Værdierne for dæmpningen skal oplyses sammen med det enkelte høreværn, eventuelt trykt på emballagen. Værdierne måles under idealiserede forhold, og de er i reglen højere, end hvad man opnår i hverdagen ved almindeligt brug af høreværn. Der vil være tre forskellige oplysninger om høreværnets dæmpning: Dæmpningen i de enkelte frekvensbånd fra 125 til 8000 Hz Dæmpningen ved høje frekvenser (H), ved mellemfrekvenser (M) og ved lave frekvenser (L) Dæmpningen som en tilnærmet gennemsnitsværdi over alle frekvenser, SNR (Single Number Rating).\n5 5 Ud fra fabrikantens oplysninger om høreværnets dæmpning kan den enkelte bruger vælge et høreværn, der dæmper tilstrækkeligt i den aktuelle støj. Som oftest kan fabrikanten oplyse om metoder til valg af det rette høreværn ud fra målinger af støjen. 4. Krav om skiltning Arbejdsgiveren skal afmærke de områder, hvor der aktuelt er krav om brug af høreværn. Det skal ske med et påbudsskilt med høreværnssymbol. Skiltet er rundt med hvidt piktogram på blå bund: Arbejdsgiveren skal afgrænse områderne og begrænse adgangen hertil, når det er teknisk muligt. Der kan være tilfælde, hvor det støjende arbejde foregår så spredt, at det ikke er praktisk muligt at skilte. 5. Typer af høreværn Der findes to typer høreværn: Ørepropper, som anbringes i øregangene Ørekopper, som dækker ørerne.\n6 6 Ørepropper Nogle ørepropper er lavet, så de kan udvide sig. Man trykker dem sammen og placerer dem i øregangen helt inde i øret. Hvis de er placeret rigtigt, giver de en god dæmpning. Nogle propper er forsynet med bløde flanger, der presser mod øregangen. De giver sædvanligvis en dæmpning, der ligger lidt under de propper, der kan udvide sig. Individuelt tilpassede propper bliver fremstillet efter et aftryk af øregangen. Nogle typer har en ventil, der kan udskiftes, så dæmpningen kan ændres. Der findes en særlig ventil, der er fremstillet, så propperne dæmper omtrent lige kraftigt ved alle frekvenser. De anvendes derfor ofte af musikere. Der findes også propper med bløde flanger, der er velegnede for musikere. Bøjlehøreværn er to ørepropper på en bøjle. Nogle typer sidder kun på kanten af øregangen. De bør kun bruges ved lave lydniveauer. Andre er kegleformede og anbringes direkte i øregangen. Ørekopper Der er forskel på ørekoppers dæmpning, specielt over for lavfrekvent støj. Der findes særligt kraftige kopper, der er særligt effektive over for lavfrekvent støj. Nogle høreværn kan man folde sammen og fx hænge i bæltet, så man altid kan nå dem. Elektroniske høreværn er ørekopper med mikrofoner på ydersiden og højttalere på indersiden, så lyden udenfor gengives inde i høreværnet. Elektronikken i høreværnet skruer ned for høje lydstyrker, mens lyd med lavt niveau gengives uændret inde i høreværnet. Elektroniske høreværn kan også være forsynet med radio. Radioen må ikke kunne skrues op til et sundhedsfarligt niveau. Forskellige former for kommuni - kationsudstyr kan være indbygget i høreværnet. 6. Korrekt brug af høreværn Ved korrekt og konsekvent brug kan ørepropper mindske støjbelastningen med db og ørekopper med db. Disse værdier kan man kun opnå: Hvis høreværnet bruges hele tiden. Den samlede beskyttelse bliver nedsat betydeligt, hvis høreværnet fjernes selv i kort tid. Hvis høreværnet bruges korrekt. Høreværnet skal passe til den medarbejder, som bruger det. Ørepropperne skal passe til øregangen, og ørekopperne skal slutte tæt om ørerne. Hvis høreværnet vedligeholdes ordentligt.\n7 7 Hvis disse betingelser ikke er opfyldt, kan man højst regne med, at støjbelastningen mindskes med ca. 10 db. Figuren viser, hvordan en ørekops virkning reduceres, hvis høreværnet ikke anvendes i hele den tid, man opholder sig i støjen. Man opnår fx kun en effektiv dæmpning på db (grøn kurve), hvis man bruger høreværnet i 95 pct. af den tid, man opholder sig i støjen. 7. Vedligeholdelse og rengøring Arbejdsgiveren skal sikre, at høreværnet vedligeholdes, rengøres og opbevares efter leverandørens anvisninger. Det betyder bl.a., at tætningsringe (vulster) på ørekopper bør kontrolleres regelmæssigt og udskiftes, så snart de begynder at stivne eller få skader. Ørepropper af plast, gummi o.l. skal udskiftes eller rengøres tit ofte dagligt efter den metode, der står i brugsanvisningen. Hvis man får snavs fra fingrene på øreproppen og ind i øregangen, kan det give irritation. Når høreværnet ikke er i brug, bør man opbevare det, så det ikke bliver udsat for støv eller snavs eller får en forkert form.\n8 Baggrund: Bekendtgørelse om brug af personlige værnemidler Bekendtgørelse om beskyttelse mod udsættelse for støj i forbindelse med arbejdet. Læs også Arbejdstilsynets vejledninger om: (1) Støj (2) Måling af støj på arbejdspladsen. Læs også branchearbejdsmiljørådenes vejledninger mv.: Branchearbejdsmiljørådenes vejledninger kan findes på Arbejdstilsynet Postboks København C Telefon Telefax e-post Prepress: KREATOR Tryk: Datagraf


Landbrugsstyrelsen under Miljø- og Fødevareministeriet oplyser i en artikel på styrelsens hjemmeside, at det i de seneste år er lykkedes at automatisere store dele af sagsbehandlingen. Et eksempel er ordningen for miljøteknologi, hvor ansøgerne i 2018 i gennemsnit måtte vente næsten et år på en afgørelse. I 2019, hvor 80 procent af ansøgningerne blev behandlet automatisk, var den gennemsnitlige sagsbehandlingstid reduceret til 115 dage eller knap fire måneder.\nLandbrugsstyrelsen, der har ansvaret for administrationen og udbetalingen af EU’s landbrugsstøtte i Danmark er overalt i landbrugskredse kendt for manglende professionalisme og lange sagsbehandlingstider. Styrelsens administrative svagheder er ikke kun en belastning for dansk landbrug, men også kostbar for danske skatteborgere.\nDen danske stat er jævnligt tvunget til at betale støttekroner tilbage til EU på grund af fejl i sagsbehandlingen i styrelsen. I en korrespondance med Finansministeriet har Miljø- og Fødevareministeriet bekræftet, at der alene ”fra 2007 til 2014 har været underkendelser for 1,2 mia. kroner”.\nLandbrugsstyrelsen ligger også i åben krig med styrelsens kunder – landmændene. Landmændene er jævnt hen utilfredse med styrelsens sendrægtige sagsbehandling, der trods forbedringerne på ordningen for miljøteknologi betyder, at udbetalingen af EU-støtten jævnligt forsinkes.\nLandbrug & Fødevarer kritiserer\nAgriWatch kan den 11. august 2020 berette, at Martin Merrild, formand for Landbrug & Fødevarer, er træt af Landbrugsstyrelsens it-problemer, der aktuelt betyder, at den oprindelige ansøgningsfrist for at få del i de midler (115 mio. kr.), der er afsat til minivådområder, 11. august 2020, er blevet udsat til den 25. august 2020.\n”Endnu engang er der it-problemer hos Landbrugsstyrelsen, som betyder, at de ikke kan modtage ansøgninger. Landmændene og vores oplandskonsulenter har gjort en kæmpe indsats og er klar med ansøgningerne, men fejl i it-systemet betyder, at nogle ansøgninger om minivådområder ikke kan modtages. Det er dybt frustrerende med de gentagne it-problemer på flere områder,” skriver Merrild i en skriftlig kommentar til AgriWatch.\nHan fremhæver, at han er bekendt med flere landmænd, der holder sig tilbage fra at søge om at etablere minivådområder, fordi der de seneste år har været adskillige tekniske og administrative problemer med ordningen.\n”Hvis minivådområde-ordningen ikke leverer efter forventningerne i 2021, så skal kritikerne nok komme på banen og bebrejde os, at man ikke kan satse på frivillige tiltag fra landmænd. Men de kritikere må meget gerne komme på banen nu, hvor der er så mange problemer fra myndighedernes side, og sammen med os forlange, at der kommer styr på tingene hos Landbrugsstyrelsen. Vi har brug for at få et system, der virker og kan håndtere den store interesse fra landmænd,” skriver Merrild.\nUd over lange sagsbehandlingstider har Landbrugsstyrelsen heller ikke styr på økonomien. Derfor er styrelsen faktisk i gang med en tiltrængt effektivisering. Samtidig prøver man at omstille organisationen, så opgaverne kan løses med færre hænder. Styrelsen er derfor midt i en stor agil transformation, som betyder, at styrelsens støtteordninger og it-understøttelse fremover vil blive konfigureret og designet i agile teams, der består af it-udviklere, testere, forretningen og produktionsenhed. Styrelsen er stærkt fokuseret på agilitet, og et jobopslag om en ledig stilling som agil coach vakte opmærksomhed og moro.\nLandbrugsstyrelsen må også leve med, at i forbindelse med udflytningen af statslige arbejdspladser i 2016, flyttede Landbrugsstyrelsen 376 arbejdspladser fra København til en stor afdeling til det tidligere sindssygehospital på Augustenborg Slot på Als. Ud over Augustenborg blev 16 arbejdspladser flyttet til styrelsens afdeling i Tønder.\nSelvom man umiddelbart kunne have forventet, at det for mange statslige landbrugsbureaukrater ville være en befrielse at blive udstationeret i provinsens landbrugsland, var der betydelig modstand mod beslutningen om, at statsansatte blev tvunget til at forrette tjeneste på Als.\nI en mail dateret 17. september 2015 til Finansministeriets daværende departementschef, Martin Præstegaard, advarede departementschefen i Miljø- og Fødevareministeriet, Henrik Studsgaard, mod regeringens plan om at flytte styrelsen til et tidligere sindssygehospital i Sønderborg. Flytningen ”vil med stor sikkerhed føre til længere sagsbehandlingstid, så styrelsen ikke kan nå sine udbetalingsmål”, advarede departementschefen.\nAllerede inden udflytningen var der it-problemer og lange sagsbehandlingstider i Landbrugsstyrelsen, og selvom der er fremgang på ordningen for miljøteknologi, viser problemerne med vådområderne, at ikke alle problemer er løst.[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row][vc_row][vc_column width=”1/3″][qk_post id=”5561 “][/vc_column][vc_column width=”1/3″][qk_post id=” 6333 “][/vc_column][vc_column width=”1/3″][qk_post id=” 8136″][/vc_column][/vc_row]


Gratis prøveprogram - Fodboldtraeningen.dk\nHer kan du se, hvad vores gratis prøveprogram indeholder. Vores gratis prøveprogram er til fodboldtrænere, som mangler hurtig inspiration til dagens fodboldtræning. Alle vores programmer indeholder udelukkende gode samt unikke fodboldøvelser, som passer til alle årgange.\nHvis du vil være den bedst forberedte træner i hele klubben, kan du også vælge vores ultimative pakke!\nDOWNLOAD HER GRATIS\nMåske kunne du også blive fristet til at downloade vores ultimative pakke, grundpakke eller måske bare et enkelt program? Tilsammen indeholder vores ultimative pakke over 160 gode fodboldøvelser og du får altså samtidig 30 forberedte træningspas med i pakken. De 30 forberedte træningspas kan du bruge gennem en hel sæson, og træningspassene er struktureret, så spillerne lærer alle fodboldens færdigheder. Det bliver simpelthen ikke nemmer at være frivillig fodboldtræner når du har fingrene i ét af vores programmer.\nSe alle programmer her


Fujitsu Danmark outsourcer sin TMS-forretning | SecurityWorldMarket.com\nSøren Rinnov Østergaard, administrerende direktør i Fujitsu Danmark.\nTeknologivirksomheden Fujitsu udvider sit partnerskab med det amerikanske it-distributionsselskab Tech Data, som er en del af TD SYNNEX. Således bliver Tech Data underleverandør af alle Fujitsus field services i Danmark.\nFujitsu, som er specialist i cloud- og it-sikkerhedsløsninger, har netop sat blæk på aftalen med Tech Data om at outsource sin traditionelle TMS-forretning (Technical Maintenance Services), der består af transport og servicetjek hos detailhandlere, datacentre og slutbrugere. Formålet er at effektivisere Fujitsus field services og dermed frigive ressourcer til at fokusere på tech-virksomhedens strategiske forretningsområder. Fujitsu Danmarks field service-medarbejdere bliver en del af Tech Data inden udgangen af 2021. Fujitsu vil dog fortsat være ansvarlig for kundekontakten og sikre den høje kvalitet af leverancerne.\n- Beslutningen om at outsource TMS-forretningen er truffet, fordi vi ønsker at fokusere på væksten af vores primære forretningsområder – nemlig cloud, it-sikkerhed og SaaS-løsninger inden for ERP og ESDH. Ved at udbyde field services gennem en underleverandør frigiver vi kapital og ledelsestid til at fokusere på vores kerneforretning. Vi har gjort det før med succes i andre lande, og derfor er jeg overbevist om, at samarbejdet bliver til gavn for både vores kunder og virksomhed, siger Søren Rinnov Østergaard, administrerende direktør i Fujitsu Danmark.\nTech Data, som er en af verdens største teknologidistributører og førende på field service-markedet, fusionerede den 1. september 2021 med Synnex under det nye fælles navn TD SYNNEX og fik dermed endnu større global rækkevidde. Selskabet er en ideel partner for Fujitsu, som allerede har lignende aftaler med Tech Datas Global Lifecycle Management-servicedivision i andre lande. Derfor var de også det oplagte valg, da jagten gik ind på at finde en ny underleverandør i Danmark.\n”Vores field services er en naturlig del af Fujitsus produktportefølje, og derfor vil vi fortsat udbyde denne leverance, men det er ikke en forudsætning, at vi selv udfører aktiviteterne. Tech Data er specialiseret i området, og vi har allerede gode erfaringer med dem som underleverandør i andre lande. Jeg er derfor meget tilfreds med, at det netop er dem, der skal levere vores field services fremadrettet,” siger Søren Rinnov Østergaard, administrerende direktør i Fujitsu Danmark.


FDF'erne tager til Tunø - Lokalposten\nFDF’erne tager til Tunø\n09. – 11. juni tager FDF’erne i Ørting Falling kredsen til Tunø på weekend. Her har de to overnatninger i telte eller shelter, før de igen tager færgen til Hov søndag formiddag. De skal udforske øen og vandet. Og desuden lave en masse aktiviteter.\nTidligereEn amerikaner i Ørting\nSankt Hans i præstegårdenNæste


Grønnere og mere rummelige steder\nNyt om Grøn Sundhed\n- det er dét, der er brug for nu. Og steder med fællesskab.\nVærestedet SACS i Gørlev ved Kalundborg er et privat værested, der er oprettet på en tidligere planteskole med masser af grønne omgivelser - her går rummelighed og grønne omgivelser hånd i hånd.\nDanskerne har vist, at de selv kan. De kan finde svaret på de daglige udfordringer og styrken til at komme videre. På egen hånd, som familier eller i større grupper har danskerne bevæget sig ud i naturen for at finde fred og skabe plads til positive oplevelser af natur og alt det grønne, hvad enten det er i haven, i skoven, ved stranden eller ude på landet.\nNår Danmark i mange år har ligget i toppen i internationale målinger af den følelse, der kaldes lykke, og er blevet udråbt til Verdens Lykkeligste Land, så hænger det måske sammen med, at vi lever i et land med smukke landskaber, og at vi også som folk kan rumme de mennesker, der på forskellig vis har udfordringer, der gør det svært at klare dagligdagen. Det giver en vis tryghed at vide, at de færreste kommer ud for situationer i livet, hvor der ikke er en eller anden form for hjælp at hente.\nDet er disse to forhold – vores natur og omsorg for hinanden – der er kernen i Green Care, og derfor har vi i Green Care Danmarks bestyrelse defineret vores mission og udviklet en vision og strategi for, hvordan vi kan skabe en positiv forandring i samfundet. Denne forandring skal komme hele samfundet til gode, men ikke nok med det: Den har faktisk et socialt og sundhedsmæssigt sigte, så den især kan gavne mennesker med sociale eller sundhedsmæssige udfordringer.\nI 2022 arbejder vi derfor på at udbygge de Green Care steder, der har været med fra starten, og som vil kunne komme borgere i Middelfart, Kalundborg, Guldborgsund og Lolland Kommune til gode. Følg med på vores Facebook side og de enkelte steders egne sider og se, hvordan de personlige visioner, der har ført til oprettelsen og udformningen af dem, kan sættes i spil og være med til at give Danmark netop det, der er overskriften her: Grønnere og mere rummelige steder – i ordenes bredeste betydning.\nMidsommer i naturen\nVi ser fremad mod mere grøn sundhed - med friske øjne og et nyt navn\nDet bobler under overfladen\nGår du også ind for Grøn Sundhed?\n©2020-21 Forum for Grøn Sundhed Danmark.


Kan jeg date en sort fyr?\n(1) 26-08-2017 kl. 14:37\nJeg er begyndt at skrive med fyr, som er halv afrikansk (faderens side) og halvt dansker (moderens side) - vi er meget forskellige. Han er meget spontan og 2 år yngre end jeg, og er skytte, som jeg har læst mig til ikke harmonere med krebsen. Jeg er forbedret og kan godt lide at planlægge ting, så jeg ved hvad dagen bringer.\nJeg har aldrig datet en fyr, der havde en anden etnicitet end jeg selv, og jeg er muligvis også lidt nervøs for hvis at det skulle komme til en eventuel date, om jeg så ville tillægge det for meget opmærksomhed, eller om jeg overhovedet kunne tænde på det? Jeg har det rigtig svært med fordi jeg ikke vil sårer ham, og især over noget hvor han hverken kan gøre fra eller til for det\nHan virker som en rigtig sød fyr. Jeg har spurgt indtil om han har anden trosretning og er døbt. Han svarede, at det var helt i orden at jeg spurgte ind til det, og han havde boet i Danmark hele sit liv og ikke havde en anden trosretning og han er også døbt\nSom han også skrev, så havde hans far ikke så meget indflydelse på hans liv, da hans forældre gik fra hinanden, da han var 8 måneder og hans mor forblev i Danmark.\nJeg er nok selv meget gammeldags og kan godt lide den kristne tro og dét jeg er vokset op med. Jeg ved bare ikke rigtig hvordan at jeg skal håndtere det, da jeg synes at han virker som en rigtig sød fyr, men jeg er bange for at han har nogle andre holdninger/værdier eller muligvis en anden kulturarv end jeg?\nVille I bare springe ud i en eventuel date, hvis det kom dertil?\n(2) 26-08-2017 kl. 15:21\nTag på date med ham, og så tag den derfra. Der finder du ud af hvad du føler.\n(3) 26-08-2017 kl. 19:26\nDu skal ikke lade folks fordomme styre dine holdninger. Det du skriver lyder som en kopi af, hvad nogle etniske danskere synes om folk fra Mellemøsten.\nDen fyre, du omtaler er ikke sort. Som du selv skriver er han halv hvid. Selv hvis han var sort, kunne du stadigvæk date ham. Jeg kan fortælle dig, at mange hvide piger drømmer om folk, som er halv sort og halv hvid. Nogle vil gøre alt for at få fat i sådan en. Du er faktisk en af de heldigste, fordi du har mødt sådan en. For mig er din fyr dansker. Han er barn af en etnisk dansker. Mht til hans afrikanske halvdel, er der faktisk flere kristne i de afrikanske lande, som ikke har arabiske flertal. Kristendom er faktisk også stærkere der end Dk, hvor kristendom nærmest er død og mange er kun kristne, når de møder muslimer. Nogle danskere foragter endda kristendom.\nJeg som sort fyr, har danske piger ikke har haft problemer med at date med (Måske et par fædre, før de mødte mig og blev vilde med mig). Tværtimod havde deres veninder også spurgt, om jeg ikke havde en sort ven til dem. Jeg synes, at du skal springe ud, før en anden pige snupper ham og du vil sikkert fortryde det resten af dit liv, hvis du ikke gør det . De fleste på gaden er ligeglade med, om du går med en sort, en gul eller en grøn fyr.\nKonkret svar dit spørgsmål: Ja, du kan date en sort fyr. Det gør mange med din baggrund i forvejen.\nRedigeret 26-08-2017 kl. 19:40\n(4) 30-10-2017 kl. 05:42\nSooo, did you ???\n(5) 21-01-2018 kl. 23:26\nMisunder dig lidt, jeg har altid ku tænke mig at date en mulat mix sort / hvid de så flotte, men svært at finde !.. Udover det så tag den med ro det kun et date i skal jo ikke giftes hehe. Tag det som en oplevelse tag ud og hyg jer et sted. Hvis I begge føler noget for hinanden hen ad vejen mon ikke at I nok skal finde ud af det rigth ? Good Luck girl B)!


Kunsthal gentænker den perfekte kulturinstitution\nHvordan udvikler man perfekte kunst- og kulturinstitutioner, så de er rustet til fremtidens kulturelle og økonomiske forhold, ikke bare i 2017, men også efter? Det er hovedspørgsmålet for en ny oplægsrække på Kunsthal Århus. Projektet er støttet af Aarhus 2017.\nFremtidens kulturinstitutioner skal ikke kun reagere og tilpasse sig fremtidige kulturelle og økonomiske udfordringer, de skal også selv være med til at skabe dem. Foredragsrækken Den Perfekte Institution tilbyder fem masterclasses, der gennem en trin-for-trin guide fortæller, hvordan man opbygger institutioner, der kan netop det.\nDet første oplæg holdes på Kunsthal Århus torsdag den 12. september. Oplægsholder her er Søren Friis Møller fra Copenhagen Business School, som blandt andet har en ph.d. i kulturel ledelse. Han fortæller om modeller for kulturelle organisationer.\nOplæggene er udviklet til blandt andre ansatte indenfor kulturområdet, politikere, kunstnere, ansatte og bestyrelser ved kunst- / kulturinstitutioner. Men før hvert oplæg vil der være en offentlig session, hvor helt almindelige interesserede kan komme og lytte og debattere.


Asha Terne: Danske modeller på catwalken i London aw17 (ss17-snbn)\nDanske modeller på catwalken i London aw17 (ss17-snbn)\nHvis man hepper på danske modeller under modeugerne, så kig med her. Nu er vi nået til London, og der var da nogle stykker - også et par nyere ansigter, selvom jeg gerne havde set flere modeller eller flere shows til hver model. Vi havde heldigvis Sophie Rask herover og Asta Fjeldhagen i topshowet, som må være Burberry, samt et par modeller til Mulberry, der er blevet cool igen:) Måske har jeg endda glemt et par stykker; og så opdaterer jeg selvfølgelig.\nØverst: Sophie Rask for Burberry\n^Ulrikke Høyer for Ports 1961\n^Juliane Grüner for Temperley\n^Rebekka Eriksen for Mulberry\n^Sandra Schmidt for Emilia Wickstead\n^Nina Marker for Margaret Howell\n^Amalie Schmidt for Emilia Wickstead\nIndsendt af Asha kl. 17.32\nEtiketter: amalie schmidt, asta fjeldhagen, aw17, danish models, juliane grüner, london fashion week, lululeika ravn, nina marker, rebekka eriksen, runway, sandra schmidt, sofie kley, sophie rask, ulrikke høyer


2019 Met Gala: Cher Shocks Party Goers With Surprise Performance - Mode\nKevin Mazur / MG19 / Getty-billeder til The Met Museum / Vogue\nDyrt begejstrede sine berømte fans, som kun hun kan, når hun ramte scenen på 2019 Metropolitan Museum of Art's Costume Institute Gala for en overraskende præstation.\nMens den 72-årige sangerinde ikke poserede på den røde løber ved mandag aftenens begivenhed i New York City, omfavnede hun galaens tema Camp: Notes on Fashion fuldt ud. Under sin fremførelse af Abbas 1974 hit-sang 'Waterloo' havde hun en krøllet blond paryk, jeans med fredsskiltlapper på knæene, en lyserød top og sort jakke.\nSenere ændrede hun sig til en af sine mere ikoniske stilarter, en ren jumpsuit med gnistrende accenter og en sort bikerjakke med lyserødt foring, som hun parrede med en lyseblå paryk. Cher udførte også flere af sine klassiske sange, herunder 'Believe' og 'If I Could Turn Back Time.'\nSelvom begivenheden er helt lukket for offentligheden, tog Gwen Stefani, Tracee Ellis Ross, Hailee Steinfeld og andre stjerner deres Instagram-historie for at dele uddrag af Cher's præstation.\nCher er ikke set på en Met Gala-rød tæppe siden 2015, da hun poserede med Marc Jacobs på den røde løber. Temaet året var Kina: Through The Looking Glass, og på det tidspunkt valgte hun en meget enklere stil.\nMusikonet har fået invitationer til det eksklusive soiree siden 70'erne. I 1974, hvor temaet var romantisk og glamourøs Hollywood-design, bar hun et af sine mere ikoniske ensembler, en fuldstændig ren jumpsuit med glitrende accenter og fjeragtig trim af Bob Mackie, som senere ville inspirere Kim Kardashian West's 2015 Met Gala stil af Roberto Cavalli.\nNæsten et årti senere bedøvede Cher igen, da hun dukkede op til Met Gala fra 1985 med Mackie iført et par udsøgte, men alligevel ekstreme, øreringe. Temaet året blev kostumer af Royal India.\nChers stil har inspireret så mange andre fashionistas, at hun kunne have en Met Gala udelukkende dedikeret til sit udseende.\nI mellemtiden er her flere øjeblikke fra den første mandag i maj:\ndita von teese e marilyn manson tumblr


→ Køb Acupharma – Stort udvalg til gode priser → Klik her\nNiceHair.dk er pt. iblandt de førende internet varehuse inden for beauty-produkter. Netshoppens udvalg indeholder omtrent 14000 produkter fra diverse mærker. Webshoppens Trustpilot-rating på 9,4 ud af 10 demonstrerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 37612 vurderinger, hvoraf 31933 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 225196 brugere tilhængere af NiceHair.dk, og her har forretningen modtaget 4607 bedømmelser med en middel vurdering på 4,1 af 5, som ligeledes er ret så overlegent.\nMade4men.dk er nu imellem de største online selskaber med beauty-produkter. Deres udvalg indeholder over 3000 produkter fra en række producenter. Firmaets Trustpilot-bedømmelse på 9,4 af 10 viser utrolig kundetilfredshed. Scoren er baseret på 6942 evalueringer, hvoraf 5800 af dem giver topkarakter. På Facebook er 6276 mennesker fans af Made4men.dk, og her har virksomheden modtaget 75 evalueringer med en middel score på 4,1 ud af 5, hvilket ligeså er særdeles imponerende.\nLookfoxy.dk er i dag iblandt de mest benyttede e-forhandlere inden for beauty-produkter. Forretningens sortiment favner på den anden side af 300 varer fra forskellige brands. Deres Trustpilot-vurdering på 6,9 ud af 10 tilkendegiver enorm kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 43 ratings, hvoraf 14 af dem giver topkarakter. På Facebook er 608 personer tilhængere af Lookfoxy.dk, og herpå har forhandleren modtaget 10 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 3,9 ud af 5, som ligeså er temmelig imponerende.\nMatas.dk er i dag en af de mest benyttede e-firmaer inden for beauty-produkter. Virksomhedens sortiment består af omkring 90000 varer fra diverse producenter. Webshoppens Trustpilot-score på 8,2 ud af 10 røber stor kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 12075 evalueringer, hvoraf 8851 af disse giver topkarakter. På Facebook er 279941 brugere tilhængere af Matas.dk, og her har webbutikken modtaget 549 bedømmelser med en middel vurdering på 3,8 ud af 5, hvilket ligeså er usædvanligt overlegent.\nLuxplus.dk er pt. imellem de mest benyttede online shops i Danmark inden for beauty-produkter. Butikkens sortiment favner mere end 40000 varer fra forskellige producenter. Deres Trustpilot-score på 9,6 ud af 10 indikerer en høj grad af kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 27258 bedømmelser, hvoraf 23476 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 108766 brugere fans af Luxplus.dk, og her har forhandleren modtaget 5451 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,8 ud af 5, hvilket tillige er ualmindeligt beundringsværdig.\nEn hel del webbutikker i Danmark giver på nuværende tidspunkt alverdens muligheder for levering. En af de mest moderne er for nærværende levering til en pakkeshop, så du selv har mulighed for at hente dine produkter når der er mulighed for det. Metoden er nemlig ualmindeligt enkel, og endda tilmed den mest prisbevidste slags levering.\nDu kan lige så vel forsøge at bestille ordren til levering til din privatbolig eller til når du er på job. Leveringsformen bliver somme tider en lille smule mere pebret, men omvendt ret fremkommelig. Den prisbilligste leveringsform af acupharma kan ikke modsiges at være selv at hente ordren, men det er betinget af at du har bopæl med kort afstand til acupharma online webshoppens bopæl.\nFragtperioden er selvfølgelig temmelig afgørende når vi har brug for ordren om et øjeblik, så derfor er det fuldt ud fornuftigt at man finder den forventede leveringstid på det pågældende produkt.\nEn hel del acupharma online forhandlere tilsiger 1 dags levering på mange varer, men vær opmærksom på at det er betinget af at bestillingen laves forinden et aftalt klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få acupharma afsendt før lagermedarbejderne har fri.\nNogle enkelte firmaer på nettet præsterer gratis levering, men for det meste stiller det krav om at der købes for et bestemt beløb. Ellers bør du overveje den mest letkøbte leveringsversion, der typisk – om du opholder sig tæt på Aarhus, Brønderslev eller Lystrup – vil være at få dem til at bringe dine produkter til et afhentningssted.\nDet er i høj grad hensigtsmæssigt for os alle at finde frem til de bedste priser på acupharma fra diverse e-shops, og derved har masser af webbutikker været presset til at at sænke salgspriserne på deres produkter – til babyer og børn, og ligeledes til damer og herrer – enormt, og endda nogle gange love portofri fragt.\nDet kan dog imidlertid blive lukrativt at studere nogle e-shops efter acupharma rabat forinden du placerer ordren, sådan at du er skråsikker på at få den mest attraktive pris.\nMan må bare være klar over, at såfremt en online virksomhed udlover acupharma til salg for en pris som kan virke mystisk billig, kan det ofte være et bevis på en snydagtig shop. Bestillinger med betalingskort er imidlertid omfattet af en lovbestemmelse, der bistår folk overfor fup internet forretninger.\nGenerelt anbefaler vi kortbestillinger eller mobilbetaling. Som en anden løsning kunne du bruge et afbetalingstilbud fra fx ViaBill, ifald du hellere vil klare prisen ude i fremtiden.\nInden nogen bestiller acupharma på en forretning på nettet kan de for at være på den sikre side se på e-butikkens forretningsaftale, men det er tit en tidskrævende opgave.\nEt alternativ kunne være at se nærmere på hvorvidt online virksomheden er verificeret af e-mærket, grundet at det er et kendetegn for at internet forhandleren respekterer de officielle danske regler, samt at online shoppen regelmæssigt revideres af sagkyndige som har den nødvendige knowhow om de gældende bestemmelser. Derudover giver det dig mulighed for en hjælpende hånd, hvis du får dilemmaer som følge af din handel.\nTilmed kan det anbefales at du er hensynstagende til de grundlæggende vilkår der influerer på handlen, for eksempel den byttepolitik på acupharma online forhandleren har. På grund af dette er det tilmed essesentielt, at man stadigvæk sikrer ens kvittering, så man i fremtiden vil kunne bekræfte sin bestilling, uanset om man skal købe en gave til en dreng eller pige.\nTrustpilot tilbyder dig tilpas habile genveje til at kontrollere en række tidligere brugeres omtaler og af den grund er det fornuftigt, at du iagttager internet shoppens acupharma bedømmelser forud for at du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder ligeledes altid passende løsninger til at få indsigt i online webshoppens kundetilfredshed. Foruden det ses nogle forhandlere på nettet hvor man kan registrere en bedømmelse af deres købsoplevelse, hvilket også bør drages fordel af til vurdering af kundetilfredsheden.\nVores side er annoncefinansieret. Vi har samarbejdsaftaler med et hav af online butikker og annoncerer virksomhedernes varer, og tjener kommission forudsat den person vi sender videre laver et køb.\nAnvisninger om acupharma og e-shops værnes om ofte, men der tages forbehold for justeringer der måtte være udarbejdet efter sidste opdatering af websitets data.


Kalender nyheder og anmeldelser\nLys aften i Bella Fantasia\nSkrevet den 9. marts 2020 10. marts 2020 af bella i\nLys aften i det Erotiske Univers. 21 Marts. Kom og oplev magien lørdag D. 21/3 kl. 19.00 Lys aften er en helt speciel oplevelse med 200 levende lys i hele klubben. Vi slukker for vores almindelige belysning, og lader flammerne danse og forføre jer. De levende lys lader sjælen komme frem og vise jer vejen […]\nSkrevet den 27. januar 2020 12. marts 2020 af bella i\nVi byder jer indenfor i varmen kl. 15.00 og lukker igen kl. 21.00. Søndagene er generelt en mulighed vi tilbyder i perioden 1. Oktober til 1. April, så I ikke skal ligge udendørs og fryse rumperne;) Søndagene er for gæster, der kender husregler. Der gives ikke rundvisning på søndage. Dresskode er også gældende om søndagen […]\nSkrevet den 19. december 2019 12. marts 2020 af stom_admin i\nHar du lyst til at forkæle dig selv eller din partner i lækre omgivelser. Nyde atmosfæren og det lettere erotiske strejf af velvære. Så kom på besøg en tirsdag aften. Vi åbner dørene kl.19.00 og tilbyder rundvisning. Vi viser klubben frem og fortæller om husregler. der vil være rig mulighed for at stille spørgsmål:) kl.21.00 […]\nHar du lyst til at forkæle dig selv eller din partner i lækre omgivelser. Nyde atmosfæren og det lettere erotiske strejf af velvære. Så kom på besøg en onsdag aften. Vi åbner dørene kl. 19.00 og tilbyder rundvisning. Vi fortæller om klubben og gennemgår hus regler. Der vil være rig mulighed for at stille spørgsmål.. […]\nVi åbner dørene kl. 19.00 hvor vi kan tilbyde rundvisning. Her vil der være mulighed for at se klubben, høre om husregler, og selvfølgelig stille spørgsmål. Måske er det noget for dig/jer? Dresskode er gældende kl 21.00 Håber vi ses i klubben:) […]\nSå blev det fræk fredag, og vi åbner dørene kl. 19.00. Dress kode er gældende kl. 21.00 Vi glæder os til at sparke weekenden ind med en fræk start. Håber vi ses..\nSå blev det lørdag og vi lukker dørene op til det erotiske univers. kom og lev dine fantasier ud i vores forskellige rum. Dress kode er gældende fra kl. 21.00 Håber vi ses til en knald hammerende hyggelig lørdag i Bella Fantasia.\nBella FantasiaHodsagervej 35, Simmelkær, 7451 Sunds Tlf.: 20682481Bella@bellafantasia.dk


Hvad koster et krydsnøgleapparat - Hvadkoster.dk\nMan kan få mange forskellige kvaliteter af krydsnøgleapparater og ofte vil prisen afspejle kvaliteten af produktet. Men da et krydsnøgleapparat oftest ligger i prislejet 200 – 400 kr. er det ikke et produkt, hvor det er vildt meget og spare på materialerne og derfor kan man godt være uheldig at falde over et produkt, som er af rigtig dårlig kvalitet til samme pris som et af meget høj kvalitet. På samme måde kan man også godt finde et produkt, hvor man kan blive i tvivl om, om kvaliteten er ordentlig, fordi prisen er alt for billig. Men hvis der er udsalg eller bare almindelig tilbud på nogle rester, så kan prisen nemt blive sat ned med 50% rabat.\nHvis man gerne vil være sikker på, at man får noget af høj kvalitet for sine penge, så kan man med fordel gå på jagt efter anmeldelser eller test online.\nHvis man kan finde en test af krydsnøgleapparater, hvor man kan se, at testvinderen koster 25 kr. mere end den model, som blev suveræn taber af testen, så kan pengene være givet rigtigt godt ud.\nEn anden måde at forsøge at sikre sig mod at købe et dårligt produkt på, er ved at gå efter de kendte mærker indenfor hobbyartikler. Fx laver både Prym og KnitPro krydsnøgleapparater og hvis man køber disse brands, så er man ofte ret sikker på, at man får et produkt, som fungerer og som holder i mange år frem i tiden.\nNext story Hvad koster en hvilestol\nPrevious story Hvad koster en Iphone 7 og Iphone 7 Plus