Formanden har ordet. Den nye bestyrelse. Brugerforeningens kursus Telefonanlæg med integration med Æskulap - PDF\nFormanden har ordet. Den nye bestyrelse. Brugerforeningens kursus Telefonanlæg med integration med Æskulap\nDownload "Formanden har ordet. Den nye bestyrelse. Brugerforeningens kursus 2007. Telefonanlæg med integration med Æskulap"\n1 nr. 1 juni 2007 æskulap brugerforening Formanden har ordet Den nye bestyrelse Brugerforeningens kursus 2007 Telefonanlæg med integration med Æskulap\n2 Brugerforeningens bestyrelse: Formand + Softwareansvarlig: Lupinmarken Klovborg Tlf.: Kasserer og speciallæge repræsentant: Ole Larsen Fisketorvet 4-6, Odense C Tlf: Fax: Homepage + Attestansvarlig: Michael Bjarnhof Nørregade Hundested Tlf: Fax: Sekretær: Tyge Fogh Nygårdsterrasserne Farum Tlf.: Bestyrelsesmedlem: Amagerbrogade 175, København S Tlf: Fax Brugerforeningens bestyrelsesmedlem i Ascott A/S: Leo Thomsen, Aalborg. Dag Hammerskjölds Gade 4, Aalborg Tlf: Supleanter Peter Hebsgaard Lars Gehlert Johannsen Kursusudvalg Iben Kollemorten Mona Modahl Larsen Æskulap Brugerforenings sekretariat c/o Elise Nielsen Vibevej Hundested Fax.: Besøg Brugerforeningens hjemmeside: Indhold Formanden har ordet... side 3 Ny medredaktør af Æskulappen... side 4 Den nye bestyrelse... side 5 Brugerforeningens kursus side 6 Webreq en stille revolution... side 8 Ny sekretær side 10 Telefonanlæg med integration med Æskulap... side 12 Staus på Datafangstmodulet... side 14 Elektronisk Æskulappen?... side 15 Referat af Generalforsamling... side 16 Referat af bestyrelsesmøde... side 19 Løst og fast fra hverdagens tummel... side 22 Resumé af konstituerende bestyrelsesmøde... side 24 Deadline for Æskulappen December 30. oktober Æskulappen Indlæg, der ønskes bragt i Æskulappen fremsendes til redaktøren som eller på diskette. Eftertryk kun med tilladelse fra redaktionen. Oplag: 1100 ISSN Redaktion: Ansv. redaktør for Æskulappen: Amagerbrogade 175, København S Tlf: Fax Medredaktør for Æskulappen: Iben Kollemorten Rosenvænget Thyholm Tlf: Lay-out: Ditte-Marie Clemmesen Brammersgade 2A, Århus C Tlf.: Tryk: WERKS OFFSET A/S Tlf.: Af, Formand for Æskulap Brugerforening og Software-ansvarlig Æskulap Brugerforening stod ved en skillevej ved generalforsamlingen den 13. april. Der havde gennem det forløbne år været en del problemer, og ved bestyrelsesmødet dagen forinden var det store spørgsmål, om foreningen overhovedet kunne fortsætte. Blandt andet havde Ivar Clemmesen ( Clemme ) meddelt, at han ikke ønskede at genopstille. Clemme har gennem lang tid (10 år) været dynamoen i foreningen, bl.a i kraft af sit hverv som softwareansvarlig. Vi valgte livet Men hendigvis gik generalforsamlingen over al forventning. Alle de ledige bestyrelsesposter samt de to suppleant-poster blev besat. Den nye bestyrelsen er fuldtallig og klar til at tage fat. På generalforsamlingen blev det besluttet at tage mod Ascott Software s tilbud om hjælp til at opkræve kontingent til Brugerforeningen. Dette samarbejde vil lette Brugerforeningens arbejde med at holde medlemskartoteket ajour betydeligt. Det vil desuden gøre det muligt at sende hvervebreve til de læger, der bruger Æskulap, men som endnu ikke er medlemmer af Brugerforeningen. Men vi skal selvfølgelig passe på ikke at blive afhængige af ellervære i lommen på Ascott. Jeg føler mig overbevist om, at med den stærke bestyrelse, der nu er valgt i Æskulap Brugerforening, vil det ikke blive noget problem. Med til billedet hører også, at Ascott har en helt anden holdning til Brugerforeningen nu end for år tilbage. Nu ser de Brugerforeningen som en særdeles vigtig og nødvendig medspiller. Æskulap Brugerforenings kursus 2007 Den 13. april blev der (inden generalforsamlingen) afholdt det årlige Brugerforenings-kursus på Munkebjerg. Det var (som sædvanlig) et godt og velbesøgt kursus. Jeg hæftede mig ved, at Erik Andersen fra Ascott fortalte, at der nu er ca. 400 lægehuse der har konverteret fra Æskulap DOS til Æskulap Windows, og at der nu kun mangler 100. Udviklingen er efterhånden løbet fra den gamle DOS-version, og der er flere og flere funktioner som mangler i DOS-versionen, i forhold til Æskulap Windows. Bl.a. understøtter DOS-versionen ikke WebReq, som jo er obligatorisk fra 1. august Erik Andersen og Clemme fortalte lidt om næste opdatering til Æskulap Windows, der er planlagt til at komme ud i maj måned. Versionen er lige nu i beta-test. Det er især laboratoriekortet, der har fået en gennemgribende overhaling. Der er kommet flere smarte funktioner, bl.a. den såkaldte CVD-finder. Denne funktion laver en liste over hjertepatienter. Disse vises i et skema, så man kan se nøgle-laboratorieværdier på den enkelte patient. Derved kan man få et overblik over hjertepatienternes status. En anden fiks ny funktion er den automatiske gemmefunktion i lab kortet. Hvis man i et journalnotat indtaster blodtrykket, vil det automatisk blive gemt i laboratoriekortet (man skal taste BT efterfulgt af <CTRL+ENTER>. Live backup er en god nyskabelse. Det betyder at der kan tages en backup mens Æskulap er i brug. Visioner for brugerforeningens arbejde Der er i dag 22 forskellige lægeprogrammer på markedet (hvis man tæller DOS og Windows versioner hver for sig). Æskulap er det bedste program efter min mening. Men det kan altid blive endnu bedre. Det helt afgørende er brugerindflydelsen på udviklingen. Det ideelle er, at så stor en del af videreudviklingen som muligt er inspireret og styret af brugernes behov. Det er her Æskulap Brugerforening har sin primære rolle at spille. Vi er i den heldige situation, at Ascott Software i meget høj grad lytter til vore synspunkter ja uden lægernes input ville Ascott ikke kunne lave et endnu bedre program. Inputtet til Ascott kommer både via Brugerforeningens arbejde men også via den enkelte læges skriverier på Ascott s nyhedsgrupper og Brugerforeningens diskussionsforum, og ikke mindst via alle de læger, som Ascott arbejder sammen med hver dag. Brugerforeningens rolle er at afbalancere ønskerne, så resultatet bliver bedst muligt for de fleste læger. Det duer ikke at lave nogle fancy funktioner, som kun ganske få læger synes er relevante. Æskulap-visioner Det, som jeg især vil lægge vægt på i mit kommende arbejde som softwareansvarlig, er brugervenligheden. Derved forstår jeg, at 2 Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n3 Æskulap skal være så let og enkelt at bruge som muligt. Næste punkt er, at Æskulap umiddelbart skal kunne vise de vigtigste oplysninger om en patient på én skærmside, nemlig kroniske diagnoser, fast medicin, sidste blodprøvesvar m.m. Æskulap skal være en hjælp i kvalitetssikringen af vores arbejde, især for så vidt angår de kroniske patienter. Vi har alle nok oplevet, at en patient fejler en række sygdomme. I en periode er vi tilbøjelige til at fokusere på det akutte i tilstanden og så glemmer vi måske, at patienten for et år siden faktisk fik diagnosticeret en diabetes. Æskulap vil så kunne komme med en popup, en reminder, der spørger, om ikke det er tid til at tage nye blodprøver. Lidt på samme måde som CAVE funktionen i medicinkortet. Med andre ord: Æskulap skal på en mere intelligent måde støtte lægen i hans/hendes arbejde. Programmet skal ikke bare være en dum journal, men et aktivt instrument der hjælper os til at forbedre patientbehandlingen. Født 1953 i Århus. Solopraksis i Klovborg (Midtjylland) siden Anvendt Æskulap siden 1993, konverteret til Windows-versionen i Medlem af bestyrelsen i Æskulap Brugerforening fra Æskulap beta tester. Programchef for Medibox Nyvalgt til bestyrelsen og på konstituerende bestyrelsesmøde valgt til formand for Æskulap Brugerforening og software ansvarlig. Thyge Fogh Født Siden 1998 arbejdet i 3-læges kompagniskabspraksis i Farum. Konverterede til Æskulap Windows 2004 og fik de fleste af børnesygdommene med, men de er forlængst ryddet væk. Har interesseret mig for EDB siden Commodore 64 og synes stadig det er spændende. Og vil efter 9 år med Æskulap gerne være med til at påvirke udviklingen ved at gøre gavn i Brugerforeningen. Motto: Brugervenlighed (Færre tastetryk, tak!) Michael Bjarnhof Født 1953, 3-læges delepraksis med tre sygeplejesker og én sekretær i Hundested. Æskulapbruger siden 1994, konverteret til Windows i Medlem af Brugerforeningens bestyrelse fra 1999, webmaster og bestyrer af hjemmesiden Attestansvarlig siden Iben Kollemorten Jeg var overrasket over, at der ikke mødte flere til generalforsamlingen i Brugerforeningen på Munkebjerg trods et stort fremmøde til kurset om dagen. Derfor syntes jeg, at der skulle ske noget og meldte mig til at være med til at lave Æskulappen og næste års Munkebjergkursus. Jeg blev læge i Var klar til at komme i praksis 1989 dengang der ikke var mangel på praktiserende læger! Så jeg tog til På generalforsamlingen på Munkebjerg Hotel efterlyste redaktøren af Æskulappen og medlem af kursusudvalget,, en medredaktør og et nyt medlem til kursusudvalget. Han måtte konstatere, at ingen meldte sig der var ingen skov af fingre Men under eventuelt skete der noget: Iben Kollemorten slog til! Grønland i syv år. Derefter var jeg børne- og ungelæge tre år i Holstebro. På grund af sygdom tog jeg springet ind i praksis i Hvidbjerg på Thyholm (nu Struer Kommune) i Fra jeg var uddannelsesamanuensis i Nørregade i Skive i 1989 har jeg kendt til Æskulap, og min nuværende kompagniskabspraksis har haft Æskulap side 1993 og Æskuwin siden I Grønland købte jeg Æskulap til sygehuset i Qeqertarsuaq/Godhavn, da jeg var læge der. Jeg har i to perioder været suppleant til Ringkøbing Amts praksisudvalg, hvilket betyder, at man som i Brugerforeningen deltager på lige fod om arbejdsopgaverne. Desuden har jeg være medredaktør af PN (vores nu indgående lægekredsforeningsblad) i næsten 10 år. Privat har jeg tre efterhånden voksne børn den yngste er for øjeblikket soldat. Jeg er gift med Lars, som for mange år siden har læst biokemi indtil specialet og som derefter blev noget af en ITnørd. Iben Kollemorten Ole Larsen Født 1945, praktiserende ørelæge i Odense siden maj 1980 i samarbejdspraksis med Jens-Vilhelm Søbye, der april 2006 er ophørt. Hans praksis er nu overtaget af 2 kvindelige ørelæger (Pia Juul Andersen og Lotte Jung Johansen), der skiftevis arbejder som afdelingslæger på OUH og i praksis 1 uge ad gangen. Det har givet nyt input til klinikken. Startede med Æskulap DOS for godt 11 år siden, konverterede som den første til Windows versionen ÆP-oto for snart 2½ år siden, var med i udviklingsfasen. Medlem af Brugerforeningens bestyrelse som speciallægerepræsentant og kasserer. Mona Larsen Uddannet læge Uddannet til speciallæge i almen medicin primært i Frederiksborg amt, med korte afstikkere til Herlev og Kalundborg sygehuse. Siden 1996 praktiserende læge i Hundested i kompagniskab med ialt 5 læger. Bijob: Kommunallæge (børn og unge læge) i Hundested Kommune (nu Frederiksværk-Hundested) siden Æskulapbruger i hele min praksistid. Konverteret til Æskulap Windows Nyvalgt til bestyrelsen ved generalforsamlingen Medlem af kursusudvalget siden : Født Sololæge på Amager siden 1997 med én sekretær, der foruden sekretærfunktionen varetager regnskab, afgivelse af prøvesvar og blodprøvetagning. Jeg konverterede til Æskulap 1998 på grund af svær utilfredshed og problemer med mit hidtidige systemhus. Jeg blev glad for Æskulap på grund af et meget bedre program, en velfungerende brugerforening og en imødekommenhed og service fra det nye systemhus (VD/Ascott), som jeg var ganske uvant med. Glat konvertering til Æskulap Windows april Medlem af kursusudvalget siden Valgt til Brugerforeningens bestyrelse Redaktør af Æskulappen fra samme tidspunkt. Har netop fået en med-redaktør, og det er jeg glad for! 4 Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n4 Æskulap Brugerforening afholdt sit årlige kursus fredag den 13. april på Munkebjerg Hotel ved Vejle. Der var tilmeldt 70 kursister, der fordelte sig på 37 læger og 33 lægesekretærer/sygeplejersker/ laboranter. Dette svarede omtrent til tidligere år. Eftertilmeldinger?!! Dette års tilmeldinger bar i stil med tidligere års præg af (ekstremt) mange eftertilmeldinger, hvilket vil sige tilmeldinger efter fristens udløb. De sidste kom så sent som 12. april dagen før kursus!! Da tilmeldingsfristen udløb, holdt vi møde i kursusudvalget for at gøre status, og det var svært nedbøjende at konstatere, at vi havde 25 tilmeldinger alt i alt! Det udløste den rene dommedagsstemning i vort lille udvalg, og vi overvejede seriøst at aflyse! Det er meget svært for ikke at sige umuligt at forsøge økonomistyring på dette grundlag. Vi taler om et budget på små kr for et kursus som vores, der (heldigvis) ikke er sponsoreret. Heldigvis har vi et fint samarbejde med Munkebjerg, der har håndteret de mange reservationer og tilmeldinger til spisning med stor konduite. Vi vil derfor gerne reklamere lidt for ideen om, at en tilmeldingsfrist er en fornuftig ting og at den er sat på jorden for at blive overholdt! For at motivere til dette overvejer vi at indføre et (mindre, men dog mærkbart) gebyr på eftertilmeldinger! Det plejer at lokke husarerne til, specielt, når der er tale om læger, der jo er kendt for deres veludviklede økonomiske sans Dette års kursus Vi planlagde dette års kursusprogram ud fra et skøn over, hvilke nyheder der var, samt ikke mindst evalueringerne fra Her havde flere ytret ønske om at høre noget om sundhedsdatanettet og EPJ. Der var også udbredt ønske om mere tid til fri leg i Æskulap, også kaldet Sandkassen, der som sidste år var åben fra morgenstunden og om formiddagen forbeholdt hjælpepersonalet ( no doctor s area ). Kurset begyndte med det traditionelle Quibus vadimus, som giver et pejlemærke om kursen for Æskulap. Hvor vil vi gå hen sammen..? Den software-ansvarlige fra Æskulap Brugerforening Ivar Clemmesen ( Clemme ) i parløb med Erik Andersen, Ascott Software. Der blev gjort rede for kommende opdateringer og visioner. Som et forsøg havde vi stablet en seance på benene, hvor en politiker (Karin Dubin, Region H), en IT-fagmand (Ib Johansen, MedCom) og en af vore egne Æskulap-brugere () kom med et kort indlæg med hver deres indfaldsvinkel med efterfølgende diskussion i plenum. Det overordnede emne var Kommunikation med sygehussektoren. Dette var forudgået af en præsentation af MedCom m.m. ved Ib Johansen. Eftermiddagen var den traditionelle med fire parallelle workshops med emnerne: Sandkassen Laboratorie- og medicinkort Back-up og sikkerhedsprogrammer Indføring i basal Windows-brug Og hvad sagde evalueringsskemaerne så..? På skemaerne var afsat plads til markering af, om man var DOSeller Windows bruger, En simpel håndsoprækning ved kursusstart gav det resultat, at én klinik fortsat brugte DOS. Så den lader vi ligge. I det følgende deles kursisterne af nemhedsgrunde (= kursusudvalgets magelighed) op i læger og ikke-læger. 5-skalaen, hvor 1 er håbløst og 5 er helt i top, er anvendt. Formiddag: Ikke Læger læger 1. Quibus vadimus Præsentation 4,0 3,9 Relevans 4,4 4,0 Mit udbytte 3,6 3,6 2. MedCom Præsentation 4,2 4,2 Relevans 3,7 3,1 Mit udbytte 4,4 4,1 3. EPJ (kommunikation med sygehussektoren) Præsent./diskussion 4,2 3,5 Relevans 4,1 3,6 Mit udbytte 4,4 3,1 Formiddagen generelt 4,4 4,0 Workshops (Eftermiddag): Ikke Læger læger Lab- og medicinkort Antal modtagne skemaer Præsentation 4,4 4,1 Relevans 4,8 4,2 Mit udbytte 4,2 3,9 Backup- og sikkerhedsprogrammer Antal modtagne skemaer Præsentation 4,5 4,7 Relevans Mit udbytte 4,0 3,9 Indføring i basalt Windows-brug Antal modtagne skemaer Præsentation 4,9 4,4 Relevans 4,8 4,3 Mit udbytte 4,4 4,0 Sandkassen Desværre gik skemaerne tabt! Seancen var velbesøgt dagen igennem. Hele kurset: 4,1 Skriftlige kommentarer På evalueringsskemaerne var der afsat plads til kommentarer. Antallet var i år betydeligt mindre end sidste år. Tilsvarende var evalueringerne (udtrykt ved tal) betydeligt bedre. De gennemgående kommentarer til formiddagens program var, at der ikke var tid nok til de enkelte seancer. Workshops-kommentarene koncentrerede sig om, at det var uhensigtsmæssigt at undervise i lab-kortet, når dette stod for en gennemgribende fornyelse. Det sociale aspekt skal også med Afsluttende mødtes vi, der skulle overnatte, til en hyggelig middag, denne gang i Pejsestuen. Maden og betjeningen var i top; vi fik vist alle, hvad der kunne tilkomme os... Ivan Andersen, VD, slog ud med hånden: Fri bar! Diskussion Set fra kursusudvalgets synspunkt er det tale om en gennemgående positiv evaluering, der var en hel del bedre, end vi havde turdet håbe på! Formiddagen blev som forventet evalueret ringere af ikkelægerne end af lægerne. Vi havde forventet en større forskel, og vi er glade for, at de ikke-læger, der stod formiddagen igennem i plenumsalen, evaluerede så positivt. Tiden til rådighed for de enkelte seancer var et problem spørgelysten var større end forventet, hvilket vidnede om engagement fra kursisternes side! Sandkassen var atter i år åben hele dagen, om formiddagen som læge-frit område. Det er vort indtryk, at seancen kørte fint og at deltagerne fik en fin support fra VD og ikke mindst fik en masse tips og tricks med hjem til det daglige arbejde. Det var mindre godt, at en workshop koncentrerede sig om labkortet, der, når dette læses, har fået andre funktionaliteter Det var bestemt ikke elegant, og det beklager vi. Tak til kursisterne for deres evalueringer og besyv til, hvordan Brugerforeningens kursus på Munkebjerg i 2008 kan blive bedre! Vi har i kursusudvalget taget det til os og vil bestræbe os på at levere et mindst lige så godt produkt i 2008! På gensyn i 2008 på Munkebjerg! 6 Æskulappen Juni 2007 Indtryk fra plenum og workshops\n5 Et samlet landsdækkende laboratorierekvisitionsmodul til alle laboratorier og alle journalsystemer er en realitet. Hvad er WebReq? Gennem mange år har praktiserende læger over hele landet kunnet modtage elektroniske EDI-laboratoriesvar. Bestilling af laboratorieundersøgelser til biokemi har hidtil hovedsageligt været baseret på papirblanketter. Årsagen har været, at næsten ingen lægesystemer har programmeret et rekvisitionsmodul til klinisk kemi, da det er en meget krævende og dyr programmering. Udarbejdelse og vedligeholdelse af repertoireregistre fra laboratorierne har været vanskelig, da der ofte kræves daglige opdateringer. Det har derfor været oplagt at satse på en central server, med kun ét sted at udvikle og vedligeholde en rekvisitionsløsning. Teknologien har ikke tidligere været tilgængelig, men med Internet-teknologiens indtog og bredbåndsforbindelsernes almindelige udbredelse er basis skabt for en hurtig og billig kommunikation med centrale servere. I 2003 blev den første version af et centralt laboratorie-rekvisitionssystem, WebReq, taget i brug. Tre moduler Der er tre forskellige moduler i WebReq dækkende: Klinisk biokemi og klinisk immunologi (blod og urinprøver) Klinisk mikrobiologi Klinisk patologi WebReq ligger på en central server, som tilgås fra lægesystemet via et simpelt SSL krypteret URL- Internetkald. De fleste lægesystemer, herunder Æskulap Windows, har lavet en integration, der gennem et enkelt klik eller funktionstastetryk overfører patientens stamdata og lægens loginoplysninger direkte til WebReq. Ved pålogning vælges automatisk det af de tre moduler man vil bruge. Det laboratorium, som lægen normalt anvender, er forudvalgt. Det kan ændres ved behov. De tre moduler er ens opbygget, med: Side 1 bestillingsside, Side 2 til angivelse af suppleren de oplysninger og Side 3 med udprintningsformular til stregkoder, kaldet PTB. Modul 1 og 2 har to forskellige visningsmåder: normalvisning og listevisning/kvikliste, som kan vælges af brugeren efter foretrukket arbejdsmåde. WebReq indeholder komplette analyseregistre fra alle tilmeldte biokemiske og mikrobiologiske laboratorier samt patologiafdelinger, herunder også supplerende oplysninger, kommentarer og promptspørgsmål til de enkelte analyser, som f.eks. gravid/graviditetsuge, udlandsophold? og advarsler som Ikke indsendes før weekend, og Pt. skal møde fastende. Når rekvisitionen er færdig, udprintes kun det nødvendige antal stregkodeetiketter på en PrøveTagningsBlanket (PTB), hvor oplysninger om, hvilke og hvor mange glas der skal bruges, ex. 5LILLA, 5GEL etc. er anført. En adresselabel på udførende Af Ib Johansen Konsulent i MedCom og har ansvar for standarder og implementering af disse. Formand for WebReq brugergruppen. laboratorium og navnelabel findes ligeledes på PTB en. Der kan anvendes stort set alle typer laserprintere til udprintning af PTB. Vejledninger Web-links til analysevejledninger og laboratorieinformation kan kobles direkte sammen med WebReq, så der er online adgang til disse under rekvireringen. Opslag i diverse håndbøger eller besværlige indtastninger i elektroniske opslagsværker er helt overflødiggjort. Nyheder, som laboratoriet ønsker at informere sine brugere om, kan ligeledes vises gennem et enkelt link. Der flages grønt, når der er ulæste nyheder. Bestilling af prøver Bestilling af prøver til klinisk kemi sker enten ved en simpel markering af ønskede analyser, eller ved at bestille flere analyser på én gang, kaldet en profil : ex. HbA1C, creatinin, Na/K, cholesterol m.m. Profiler sættes op og døbes af den enkelte læge og kan ændres/ suppleres efter behov. Findes en ønsket analyse ikke i de oplistede profiler eller i listevisningen, kan den nemt findes med en søgefunktion. Alle analyser er opførte i en række grupper, så inddelingen er mere overskuelig. Afsendelse af rekvisitionen Efter at have markeret de ønskede analyser trykkes blot Send og udskriv (Ctrl+Shift+S). Et pop-up vindue med et billede af PTB en vises, og den ønskede printer vælges. Når der trykkes Send og udskriv, sender WebReq automatisk en Edifact med rekvisitionens oplysninger direkte til laboratoriet. Er der behov for at påføre kliniske oplysninger kan det ske på side 2, ved blot at trykke Næste (Ctrl+Shift+N) i stedet for Send og udskriv. Her vil WebReq også automatisk stoppe, hvis der er obligatoriske spørgsmål, der skal besvares. Ønskes det, at prøvetagning skal ske på laboratoriet eller at den skal foregå hjemme hos patienten (Byforretning), kan det også vælges på denne side. I Æskulap Windows er der en smart funktion, der ved udskrift af PTB en spørger, om der skal sættes en linie ind i overbliksjournalen som angivelse af, at der er taget prøver via WebReq, da der ikke er en direkte tilbagemelding til lægesystemet om de analyser, der er bestilt. For patologi og mikrobiologi anvendes helt samme procedure, men skærmbillederne er naturligvis med andet indhold, men opbygget efter samme skabelon. Kun én PTB-blanket til alle På PTB blanketten (Fig. 1) udskrives kun etiketter til de glas, der skal bruges, med angivelse af glastypen, evt. patientens CPR nr, evt. prøvetagningstid osv. Desuden printes etiketter til evt. afpipetteringsglas, navneetiketter, adresseetikette til det laboratorium, som skal have prøven samt en række informationer til lægen omkring forbehandling af prøverne og omkring prøvetagning. Der anføres, hvilke analyser der tages i samme glas. Alt dette styres af laboratoriet, som gennem ofte daglige justeringer tilpasser WebReq til laboratoriets aktuelle behov. Ex. hvilke analyser, der kan tages i samme glas. Samtlige laboratorier i Danmark bruger den samme PTB til udprintning af stregkoder. PTB erstatter således mere end 100 forskellige blanketter. Lægepraksis skal kun have denne ene formular liggende. Også blodbankerne kommer med i løbet af Blanketten betales og distribueres af laboratorierne. Gemme- og Hotel funktioner Der findes en gemmefunktion, hvor en rekvisition kan gemmes til senere brug. Desuden kan tidligere afsendte rekvisitioner hentes frem igen og genanvendes, men der tildeles i så fald et nyt rekvisitionsnummer. Dette bruges især ved gentagne kontroller. WebReq har også et hotel hvor ex. speciallæger kan bestille prøver og gemme dem på hotellet. Patienten kan så møde op hos ex. egen læge til prøvetagning. Egen læge henter så rekvisitionen i hotellet. Der sendes svar både til prøvetagende læge og til lægen, der har foretaget bestillingen. Denne funktion anvendes også på en række sygehusambulatorier, hvor patienten har fået bestilt prøver på et ambulatorium, men går til egen læge for at få foretaget prøvetagningen i stedet. Anvender speciallægen eller ambulatoriet et andet laboratorium end prøvetagende læges, viser Fig 1: Sådan ser PrøveTagningsBlanketten (PTB) ud efter udprintning WebReq automatisk hvilke prøver, der skal håndteres anderledes. Installation og oplæring For at få WebReq til at fungere, skal lægepraksis oprettes i serveren. Laboratorierne har forskellig procedurer for dette, men fælles for alle er, at de kommer ud og underviser lægepraksis i at bruge systemet og tilslutter en printer, så den kan bruges til WebReq. De fleste laboratorier har en WebReqkontaktperson, som kan hjælpe med opstarten. Hvad koster det? WebReq drives af det private firma DMDD Aps, som har indgået aftale med alle regioner og landslaboratorier om betaling for udvikling og drift af WebReq. Det koster regionens laboratorier 150 kr/md for hver tilsluttet lægepraksis. Heri indgår alle udgifter inkl. forsendelse af EDIFACT til laboratorierne. Lægerne har således ikke udgift til EDI-trafik til VANS (Dannet eller Kommunedata, red.) og heller ingen udgift til PTB blanketter. Lægens eneste udgift er alene driften af laserprinter til udskrift at PTB er. 10% af beløbet er øremærket til videreudvikling af WebReq.... fortsættes på side 10 8 Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n6 Vores nye sekretær hedder Elise Nielsen og har 36 års erfaring som sekretær i praksis i Hundested. Hun har siden 2001 varetaget regnskabet og gør det stadig. I 2005 ophørte hun som praksissekretær. Fra 2007 sekretær i Æskulap Brugerforening. Det er Elise, der tager imod jeres fax på og på VD s reklame... fortsat fra side 9 Denne videreudvikling prioriteres i en Brugergruppe, der er nedsat af MedCom, og som har deltagere fra laboratorierne, flere lægepraksis, en Æskulapbruger er med datakonsulenter, PLO og MedCom, som er formand. Brugergruppen beslutter og prioriterer udviklingen af WebReq på to årlige møder. Disse beslutninger resulterer i en udvikling af nye funktioner, som implementeres i maj og november hvert år. Alle med pr ! Ca lægepraksis har allerede sagt farvel til blanketterne og goddag til WebReq. Senest 1. august 2007 skal alle alment praktiserende læger rekvirere elektronisk med brug af MedComs MEDREQ standarder. Ikke alle regioner er klar. Det gamle Ringkjøbing Amt ognordjyllands Amt er ved at køre et nyt laboratoriesystem Labka 2 ind, og her vil man først være klar omkring 1. september. Hvad får vi ud af det? Langt højere kvalitet, med langt færre prøver, der må kasseres på grund af forkert prøvetagning. Patienterne behøver således ikke fornyet prøvetagning på grund af mislykkede prøver. En undersøgelse viser, at fejlmærkning af prøver reduceres fra 18% til kun 2%. Laboratorierne får prøverne i korrekte glas med korrekte stregkoder og mærkning, hvorved omnummerering og manuel håndtering reduceres betydeligt. Fremtiden En af de største anker mod WebReq er, at det ikke er integreret fuldt i lægens journalsystem. Der forventes at der i løbet af 2007 vil blive mulighed for, at de enkelte lægesystemer kan hente repertoireoplysninger fra WebReq med en såkaldt webservice. Lægesystemet kan så bruge disse data til at opdatere oplysningerne i et eget udviklet system. Det bliver spændende at se, hvor mange der vil udvikle dette..! En anden anke har været, at WebReq opleves langsomt. Brugergruppen har prioriteret udvikling af et fælles rekvisitionsbillede med alle laboratoriespecialerne i ét billede. Det forventes at løse en del af problemet. Information tilbage fra Webreq om, hvilke analyser der er bestilt, forventes også tilbudt som en webservice i løbet af næste års tid. Her vil det enkelte lægesystem kunne hente oplysningerne, når prøverne er bestilt og lægge informationen ind i eget laboratoriekort. Support på WebReq En central løsning som WebReq kræver selvfølgelig support. Der er etableret en hotline, som kan tage sig af spørgsmål om WebReq-funktionen, men ikke om almindelige Internetproblemer. Hotlinen er gratis at bruge, og der er udarbejdet et sæt manualer, som kan downloades fra webreq.dk. Her kan der også abonne- 1. Gratis for lægerne ingen EDI afgift 2. Også til intern brug i lægepraksis 3. Altid korrekte glas og mærkning 4. Én løsning alle laboratorier er med 5. Ingen opdatering hos lægerne 6. Simpel programmering for lægesystemer 7. Udvikling fastlagt i brugergruppe 8. Simpel teknologi ikke nyinvestering 9. Kun én blanket i hele landet 10. Uafhængig brugergruppe bag 11. MedCom sikrer, at krav og ønsker opfyldes 12. Øremærkede beløb til videreudvikling 13. Kan eliminere fremtidig krav om indberetning til bl.a. infektionsovervågning res på en gratis adviseringsservice i forbindelse med eventuelt nedbrud eller servicevinduer. For at hjælpe laboratorierne med at komme i gang med at bruge elektronisk rekvisition, bistår MedCom også de enkelte laboratorier og deres kontaktpersoner med råd og dåd i form af kurser og direkte hjælp med opstart. MedCom har aftaler med regionerne om at etablere et kontaktnet for WebReq på de enkelte laboratorier. Kontaktpersonerne kan findes på MedComs hjemmeside: wm110012&kode=webreq-kontaktpersoner. 1. Program udenfor lægesystemets fulde integration 2. Anden brugergrænseflade end lægesystemets 3. Internet/browserbaseret = opleves langsomt 4. Ikke alle lab og læger er med (endnu) 5. Ændrede arbejdsgange i forhold til papirgangen 6. Stadig forskellige moduler til forskellige lab-typer 7. Afhængig af Microsoft Explorer.\n7 Når man skal ringe til en patient (eller f.eks en ekstern debitor), trykker man på samme knap og klikker på ring op og anlægget ringer op! Det vil spare masser af tid i de praksis, hvor man ringer meget til patienterne. Af Michael Bjarnhof Telefonapparaterne: De er tunge og gedigne (står godt på bordet). Røret ligger godt i vhånden og lyden er fin. Der er en håndfri funktion, med højttaler og mikrofon, som faktisk fungerer. Vi har også indkøbt trådløse headsets. Dem ville læger og personale nødigt undvære. Da vi skulle flytte til vores splinternybyggede klinik i Hundested, skulle vi også have nyt telefonsystem. Vores gamle blev ikke længere dækket af vores serviceabonnement og fungerede på mange måder ikke optimalt. Da jeg hørte, at VD havde fået agentur på et system, der kunne integreres i Æskukap, blev jeg for alvor interesseret. Jeg havde aldrig før hørt om men det skyldes muligvis min totalt manglende interesse for fodbold: De reklamerer nemlig ret ivrigt på sidebannerne til diverse storkampe. De er et af de helt store firmaer i verden indenfor telefoni. Jeg så det demonstreret (omend i miniputskala) på Munkebjergkurset og var solgt. Hvad kan det så? Det kan det samme som de fleste andre anlæg kan: Huske forskellige ringemønstre (telefontid, frokostpause, aften/nat...) Evt automatisk skifte mellem disse. Kø-besked med nummer ( Du er nummer 3 i køen, hav tålmodighed ) Jeg skal komme tilbage til hvorfor det er skrevet sådan... Omstilling Interne opkald Kortnumre. Disse kan styres med musen fra din computerskærm + fra telefonapparatet. Med meget mere Mere specielle ting: Det har en analog telefonudgang. Den har vi ført rundt i huset og tilsluttet faxmodems fra vores computere. Det betyder at man kan faxe direkte fra computeren (faxen fungerer som en ekstra printer) det vil sige, at man ikke behøver at udskrive og bære over i faxen. Det er ret smart. I ØVRIGT MENER JEG, AT FAXER TIL OG FRA HJEMME- PLEJEN BØR ØDELÆGGES! (frit efter Cato) OG ERSTATTES AF MEDCOM-BASERET KOMMU- NIKATION. DIXI! (Dixi er latin og betyder jeg har talt (red.)) IP telefoni..? Efter at have talt med forskellige kolleger og bekendte, har vi valgt IP-telefoni fra. Det er endnu for ustabilt, og lydkvaliteten er ikke god nok. At det kommer med tiden, er jeg ikke i tvivl om. Vi har heller ikke brug for at kunne sidde hjemme og svare telefoner eller ringe ud, som om vi ringede fra klinikken. På indersiden, altså i klinikken, er det faktisk et IP-system. Telefonerne sidder i et netværksstik, har IP adresser med mere; men udadtil har vi tre ISDN-linier, svarende til seks telefonlinier. Heraf er den ene reserveret vores akutnummer. Og nu scoopet: Integrationen med Æskulap! Når telefonen ringer, trykker man <Ctrl+ALT+Y> eller <ALT Gr +Y> (eller trykker på den tast på vores Logitech tastatur, der er programmeret til det), og frem kommer en menu: Hvis vi har telefonnummeret på patienten registreret i Æskulap (ved hemmeligt nummer kan anlægget ikke se nummeret på den, der ringer ind!), kommer en liste frem over de patienter, der har det pågældende nummer. Man klikker på overfør patient og tager telefonen. Så er der forbindelse, og patientens data i ÆSKULAP præsenteres på skærmen! Denne funktion gør telefontiden meget mere smidig og jeg når flere patienter. VD har (næsten) lovet, at der senere kommer en funktion, så patienten, hvis Avaya ikke kender telefonnummeret, selv kan indtaste sit cpr nummer. Selve anlægget Det fylder ikke overvældende... Halvdelen af spagettien tilhører computernetværket. Lidt af det sure... Priser: Spørg VD. Hos os (1 analog telefon + 8 digitale) kostede det ca Der er på linje med andres priser. Dertil kommer stik og ledninger i væggene. Man kan og især kunne godt mærke, at VD er ny på området. I starten var der kun én mand, der kunne hjælpe, når der skulle omprogrammeres eller rettes til. Det ved jeg, at de arbejder med. Den indbyggede stemme lyder som en fornærmet højesteretssagførersekretær fra Gentofte. Heldigvis kan man selv indtale svarene, undtagen tallene, som mokken udtaler. Deraf typografien tidligere. Kan det anbefales? JA! Det har givet en klar lettelse i hverdagen. Et velfungerende telefonsystem er meget vigtigt i en moderne lægeklinik. Telefonapparaterne, både med hånd- og headset Spaghettirummet..! 12 Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n8 Status på Æskulappen i elektronisk udgave..? Æskulappen har neden - stående spørgsmål til Henrik Schroll, som i forrige udgave af bladet var udsat for et mail-interview om netop data fangstmodulet og forløbsydelsen. Når dette læses, har der i et stykke tid været mulighed for at tilmelde sig. Her er Henrik Schrolls svar: Hvordan går det med datafangst og forløbsydelsen? Forløbsydelsen Den HAR vi hørt om, og den er der ikke økonomi i! Jeg ved godt, at de forsøgte at sælge den på kurserne, men det var tvivlsomt, om der var noget at hente, og brugte vi den endelig, fik vi jo bare mindre i basishonorar til næste overenskomst, så den er ikke interessant Basta! Som Henrik Dibbern sagde på et kursus på Fyn: Den automatiske dyrtidsregulering er afskaffet på arbejdsmarkedet for 20 år siden; hvem siger, at vi fortsat kan og skal bibeholde den i vores område? Lønningerne på arbejdsmarkedet er da ikke blevet ringere! Kvalitet i arbejdet i almen praksis Desværre har økonomien i forløbsydelsen stort set fyldt hele kursustiden, den anden side af mønten, kvalitetsudviklingen, har kun været sparsom omtalt. Jeg tror, at vi som læger i bund og grund vil give vores patienter den allerbedste behandling. Vi arbejder som problemløsere i vor dagligdag for at tilfredsstille patienten og dennes klager. Vi ser på patientens smørrebrødsseddel og håber den ikke er alt for lang, så vi ikke kommer yderligere bagefter Hvornår er der tid og overskud til at se på, om man generelt behandler sygdommene godt nok? Husker vi at få fulgt op på alt det vi bør gøre ved alle vores diabetespatienter? Nej vel! Hvordan får vi overblikket? Nej ikke noget med at udfylde flere skemaer! Vi har rigeligt med papir- og elektronikarbejde i forvejen. Datafangst I Datafangstprojektet med diabetesforløbsydelsen skal du bruge ca. 1 til 2 minutter pr. år pr. patient til at udfylde en pop up (det er alt), resten af arbejdet sker automatisk. Til gengæld får du en elektronisk oversigt, der sammenligner dig anonymt med dine kolleger i f.eks. regionen. Du får en oversigt over alle dine diabetespatienter, og du får en oversigt, der viser, hvor du mangler at følge op i behandlingen af patienter med problemer. Endelig får du en grafisk oversigt over den enkelte patients behandling, den kan du skrive ud til patienten, så han lettere kan forstå, hvor problemet med behandlingen er. Hvis du har lyst til at se, hvordan en tilbagemeldingsrapport ser ud, kan du downloade en demo Af Henrik Schroll Leder af DAK-E IT Speciallæge i Almen Medicin på: Dobbeltklik på Diabetes tilbagemeldingsdemo, så downloader og installerer den sig selv, og du kan efterfølgende ved at klikke på fanebladene og patientnavnet se tilbagemeldingen på alle tre niveauer. Hvis du klikker på overskriften SBL (sidst behandlende læge), kan du fastlåse sorteringen af patienterne til den læge, der har ansvar for behandlingen. Status for Datafangst pr. 1. maj 2007 Vi havde kalkuleret med 200 til 300 læger på det første år, men er allerede pr. 30. april nået 102 klinikker og 200 læger, så det ser ikke så dårligt ud endda. (Se figur 1.). Som det ses af oversigten, er der store variationer mellem de enkelte regioner. Region Syddanmark ligger lavt i tilmeldingen, måske fordi Fyn har FDDB (Den Fynske DiabetesDatabase), som en del læger indrapporterer til, og Vejle Amt har haft en ordning, hvor type 2 diabetikere får lavet årskontrollen på diabetesambulatoriet. På Fyn kan lægerne dog honoreres for at indrapportere til begge databaser. Blandt lægesystemerne er der også store forskelle i tilslutningen til forløbsydelsen. Det ser ud til, at MedWin har lagt sig klart i spidsen i forhold til antal klinikker i drift. Hvad sker der videre? De klinikker, der har tilsluttet sig ydelsen, vil sidst på året få den første tilbagemeldingsrapport, som ovenfor skildret, men allerede ultimo 2007 vil der blive etableret en ordning med Sundhed. dk således, at den enkelte læge med sin professionelle digitale Figur 1. signatur via sundhed.dk kan logge sig på Dansk AlmenMedicinsk Database (DAMD) og se sin egen behandling, opdateret fra dag til dag. Og vi vil arbejde videre med tilbagemeldingsrapporterne, så lægen/sekretæren kan udskrive indkaldelse til de patienter, der evt. udebliver eller hvor der skal iværksættes specielle tiltag., Redaktionsudvalget På generalforsamlingen var ÆskulappenS fremtid til livlig debat, som det fremgår af referatet andetsteds i bladet. Skal Brugerforeningen fortsætte med den nuværende (meget kostbare) udgave af Æskulappen på papir den som du holder i hånden lige nu eller skal Æskulappens fremtid være en elektronisk udgave? Det er vel udelukkende et spørgsmål om økonomi(?), og det er der ikke noget nyt i. Stort set alle trykte magasiner, eksempelvis Månedsskrift for Praktisk Lægegerning (MPL), melder om faldende oplag for papirudgaverne. Jeg personlig holder af en velskreven artikel i trykt udgave. Der er tale om en ganske anden læse-oplevelse, end hvis man sad foran skærmen eller værre: læste en sort/hvid udskrift på A4-papir. Hvad angår de velskrevne artikler, er jeg udmærket klar over, at Æskulappen ikke uden videre kan sammenlignes med The Lancet, BMJ og de andre store trods alle bestræbelser herpå fra redaktionens side :-) Redaktionsudvalget har besluttet så småt at tage forskud på den eventuelle elektroniske fremtid. Vi udsender denne udgivelse af Æskulappen elektronisk til medlemmer af Brugerforeningen, der har været aktive i bestyrelsen, kursusudvalget et c. som et forsøg. Og vi vender tilbage i næste nummer med erfaringerne..! Den elektroniske udgave vil denne gang være en simpel PDF-fil af det ultimative layout. Så håber vi på, at teknikken virker for filen er ret stor! Hvis du ønsker den elektroniske udgave: Mail til 14 Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n9 Fredag d. 13. april 2007 Munkebjerg hotel Vejle Deltagere: 21 medlemmer incl. bestyrelsen Referent Mette Mattson Dagsorden: a. Valg af dirigent Leo Thomsen blev valgt som dirigent. b. Valg af referent Mette Mattson blev valgt. c. Fremlæggelse af Formandens årsberetning til godkendelse. Formandens beretning: Aktiviteten i Brugerforeningen har i det forløbne år været meget beskeden og påvirket af manglende ressourcer til arbejdet. Der har været afholdt et par bestyrelsesmøder og de vanlige halvårlige møder med Ascott/Vendata, men derudover har aktiviteten været begrænset i forhold til tidligere hvilket også kom til udtryk med udgivelse af kun et nummer af Æskulappen i september (Denne udgivelse var dog et såkaldt dobbelt-nummer, idet vi slog efterårs- og julenummeret sammen). Den hidtidige bestyrelse kunne allerede ved første møde konstatere, at vi savnede overblik over to yderst centrale områder for en forening, nemlig foreningens økonomi i form af regnskabet og medlemskartoteket Kassererjobbet (alt incl. bogføring, afstemning m.m.) var i forrige bestyrelsesperiode betydeligt kompliceret af afgang i utide, og denne bestyrelse kunne efter nogen tid konstatere et behov for en nærmere gennemgang og en opdatering af bl.a bogføringsprincipperne. Vi fandt ikke ressourcer til selv at klare dette omfattende arbejde og hyrede derfor professionel revisionshjælp, der har udarbejdet det regnskab, som foreligger i dag. Det er her på sin plads at rette en særlig tak til foreningens kasserer Ole Larsen for det store arbejde, som han i den forbindelse har udført! Selve regnskabet er tidligere endt med røde tal på bundlinien, og der er således trukket af vores egenkapital for at fortsætte driften. Bestyrelsen har i det forgangne år arbejdet på at rette dette op, tilbage mod en nul-balance. Det færre antal udgivelser af Æskulappen skal ses i dette lys. Tilbage står medlemskartoteket, der har vist sig langt fra at være korrekt, f.eks. med hensyn til de ændringer, som naturligt over tid opstår. Klinikker sælges, generationsskifter finder sted, nye partnere tages ind i praksis... Vi savner fortsat denne opdatering en gennemgang af vores medlemsliste sammenlignet med alle Æskulapbrugere! På samme måde savnes i foreningens vedtægter en klar afklaring af medlemskabet i delepraksis (pro capita eller per klinik?)!!! Kort før denne generalforsamling rakte direktør Ivan Andersen (Vendata/Ascott) en hjælpende hånd frem med et tilbud om styring af Brugerforeningens medlemskartotek med kontingentopkrævning m.m. Med en hel eller delvis udlægning af denne opgave kan ressourcer i bestyrelsen gøres fri til andet arbejde. Det stiller selvfølgelig et berettiget spørgsmål om vores uafhængighed af Ascott! Det er vigtigt for Brugerforeningen at være medlemmernes garant i sager med selvsamme Ascott som modpart, og samtidig er det også vigtigt at medtage, at vi i de fleste sager har sammenfaldende interesser. Dette tilbud er ganske nyt, og bestyrelsen har ikke haft mulighed for at diskutere det og ser frem til en god diskussion på generalforsamlingen. Foreningens mulige aktiviteter afhænger selvfølgelig af vores ressourcer medlemmerne. I tidligere formandsberetninger konstateredes indledningsvis foreningens medlemstal, og vi har gennem en årrække kunne konstatere et vigende medlemstal. I disse tal gemmer der sig helt sikkert et uudnyttet marked for nye medlemmer.vi må selvfølgelig derudover søge at motivere flere ikke-medlemmer til at melde sig ind, blandt med en mere aktiv hvervepolitik. Det store spørgsmål er: Hvad skal der ske med Brugerforeningen hvilken fremtid har den og under hvilke former? Aktuelt hænger fremtiden i en løs tråd, vi skal have nye, aktive medlemmer til bestyrelsen, så arbejdet De afgående bestyrelsesmedlemmer Ivar Clemmesen, Mette Matzon og Peter Kolby modtogr generalforsamlingens hyldest for godt arbejde! kan fortsættes ellers synker vi tilbage, og det unikke forhold til softwarehuset (VD/Ascott) forsvinder. Brugerforeningen vil i så fald blot ligne flertallet af brugerforeninger fra de andre systemer: Rene kaffeklubber uden indflydelse på noget som helst. Brugerforeningen har mange tilbud til medlemmerne: Egen hjemmeside, lukket mailforum for diskussion, formaliseret direkte dog igen via mail adgang til forslag til programmørerne, eget sekretariat m.m. Vi har som beskrevet fortsat et godt forhold til Ascott med en god dialog, der sikrer en fortsat udvikling af programmet og også i den retning vi ønsker det! Med vores samarbejdsaftale med Ascott kan vi mindske risikoen for udsendelse af fejlbehæftede opdateringer, idet ændringer forinden afprøves hos nogle af medlemmerne. Æskulap er et godt og meget stabilt program, der ikke går ned. (Min egen oppe-tid ligger betydelig over 99%). Forudsætningerne for et meningsfyldt arbejde er således tilstedeværelse i foreningen: Meld dig til bestyrelsen. Vi har et godt program, og vi skal sikre at det udvikles fremover... Der er i år flere medlemmer på valg; Ivar Clemmesen udtræder efter 12 år i bestyrelsen. Clemme har gennem årene præget Brugerforeningen og Æskulapprogrammet gennem sin utrættelige, meget indsigtfulde og inspirerende indsats. Få har en arbejdskapacitet som ham, og han har brugt megen tid på foreningsarbejdet. Vi er ham er stor tak skyldig! Mette Mattson ønsker ikke genvalg, ligesom jeg selv ønsker at udtræde af bestyrelsen. Peter Kolby Kommentarer fra salen Fra 1. maj er der ansat en regnskabskyndig sekretær, som skal forestå bogføringen. Ørestads Revision fortsætter som revisor. Den store udfordring er at få Brugerforeningens medlemskartotek rettet til således, at flest mulige brugere af Æskulap også er medlemmer af Brugerforeningen og at få udsendt rykkere til relevante debitorer. Ascotts tilbud blev diskuteret. Der var stemning for, at Ascott hjælper med at holde styr på medlemskartoteket, idet de ved hvem der bruger Æskulap. Desuden hjælper Ascott med den praktiske opkrævning af kontingent, og udsendelse af breve. Beslutningen blev, at Ascott hjælper med at holde medlemskartoteket ajour og hjælper med kontingentopkrævning. Resten er det op til den ny bestyrelse at håndtere. Angående samarbejde med Ascott : For begge parter er der gavn af de to årlige møder i Aalbæk. Generalforsamlingen gav opbakning til at disse fortsætter for foreningens regning. Nye medlemmer til bestyrelsen: Clemme opfordrede til, at nye medlemmer af bestyrelsen skaber deres egen profil. Ambitionsniveauet har været meget højt fra starten, men det skal kunne stå mål med det store pres, man møder som praktiserende læge i dag. Den aktuelle status på økonomien blev drøftet. Der er ,- i foreningens kasse, som rækker til ét nummer af Æskulappen. Der kom forslag om at lægge Æskulappen ud på mail og på den måde reducere omkostninger til trykning og porto. Der var stemning for, at redaktionen kunne gøre forsøg med en elektronisk udgave af bladet. De nyeste udviklinger af Æskulap Windows, som vi har set i dag, havde ikke været muligt uden sparring fra Brugerforeningen så alene dét berettiger foreningens eksistens. Formandens beretning blev herefter godkendt med applaus. d. Kassererens fremlæggelse af regnskabet til godkendelse. Regnskabet var godkendt af de lægelige revisorer Neergaard og Lyng. Det blev fremlagt og godkendt uden kommentarer og med applaus.... forsættes side Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n10 ... forsat fra side 17 Kontingentet er således uændret kr. 400,- pr. halvår. Der blev foreslået et skift til Lægernes Pensionsbank eller andet pengeinstitut med bedre renter. e. Beretning fra kursusudvalget Der har været 6 møder. Thomas Rasmussen og Mona Modahl Larsen er medlemmer af udvalget. Der efterlyses endnu et medlem. Aktuelle kursus tegner til at give et mindre overskud. Beretningen blev godkendt med applaus. f. Æskulappen er ene-redaktør og opfordrede til deltagelse i redaktionen. Der kom forslag om at sætte papirudgaven i bero indtil økonomien er bedre, og i stedet lægge Æskulappen ud på hjemmesiden. Bladet kan lægges i PDF-format, så medlemmerne selv kan downloade bladet og skrive det ud. Der var forslag om et antal spots pr. år, som fokuserer på aktuelle forhold. Generalforsamlingen mente, at hvis der kunne skaffes nok nye medlemmer til Brugerforeningen, kunne dette finansiere papirudgaven. Ellers kunne bladet lægges ud i elektronisk udgave. Der var forslag om at prøve det i en periode og efterfølgende spørge medlemmerne om resultatet/erfaringerne. g. Forslag om ændring af foreningens vedtægter 8.1 og brev er ikke det samme. Teknisk kræver denne ændring en indkaldelse til ekstraordinær generalforsamling. h. Valg til bestyrelsen Nyvalgt blev med applaus: Tyge Fogh Mona Modahl Larsen Suppleanter valgt med applaus: Lars G. Johansen Peter Hebsgaard Bestyrelsen består herefter af: Michael Bjarnhof Ole Larsen Mona Modahl Larsen Tyge Fogh Udvalg m.m.: Kursusudvalg: Mona Modahl Larsen Iben Kollemorten Lægelige revisorer: Flemming Lyng John Mortensen Æskulappens redaktion: Iben Kollemorten i. Eventuelt: Intet Referat af Bestyrelsesmøde Tirsdag d. 21 november 2006 kl Hotel Ansgar, Østre stationsvej Odense Dagsorden: 1. Valg af referent Mette blev valgt 2. Godkendelse af referat fra sidste bestyrelsesmøde den 14. september 2006 Referatet godkendt. 3. Godkendelse af referat fra fællesmøde med Ascott den 15. september 2006 Referatet godkendt. Ascott spørges, om de vil påtage sig referat opgaven hver 2. møde. Det aftaltes, at vi fik 14 dage til at kommentere de udsendte referater, inden sekretæren afslutter med en endelig version, der så efterfølgende dog kan godkendes ved næste møde under det faste punkt Godkendelse af referater. 4. Regnskab (OL) Der er problemer med at få styr på kontingenterne. Der skal fra Winkas kunne udskrives, hvem der har betalt kontingent dette er ikke aktuelt fungerende, så vi ved ikke, om det i henhold til budget manglende indbetalte beløb på Kr ,- skyldes manglende indbetalinger eller udmeldte medlemmer. Medlemslisterne mangler fortsat at blive opdateret. I forhold til budgettet er der et overskud trods manglende kontingentindbetalinger d.d. på godt Kr ,-. Dette skyldes dels, at der ikke er blevet udbetalt faste honorarer til bestyrelsesmedlemmerne endnu for andet halvår, og dels at der i 2006 kun er udgivet 1 nummer af Æskulappen. Der kommer dog et Dobbeltnummer inden jul. I forhold til regnskabsopgørelsen mangler der ca ,- kr. på bankkontoen. Dette har været tilfældet siden OL overtog regnskabet medio april Der er lagt en plan for det fremtidige regnskab, hvor man fremover vil benytte Jenny Larsen fra Ørestadens Revision som revisor. Hun er i øjeblikket ved at gennemgå tidligere regnskab.. Revisor har nu afstemt regnskabet og det viste sig, at uoverensstemmelsen mellem saldo på bankkonto og det bogførte skyldes adskillige fejl i bogføringen, som nu er rettet og afstemt.!! (OL primo december 2006) Der er fortsat afsat kr ,- i budgettet til aflønning af sekretær. Der estimeres med ca. 10 timer pr. måned til sekretæropgaven. Der er årligt bilag, som skal behandles. Fremover vil der blive udsendt FI kort i stedet for girokort, så man kan se, hvem der har betalt kontingent. Vi har modtaget en opdateret brugerliste på et Excel regneark fra Ascott. Der er et stigende underskud på Æskulappen på grund af færre indtægter. Der er ingen sponsorer til bladet. Det blev enstemmigt vedtaget at udbetale honorarer plus tabt arbejdsfortjeneste til bestyrelsen. De lægelige revisorer er: Flemming Lyng og Bent Neergaard.... fortsættes på side Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n11 ... fortsat fra side Meddelelser (PK) Peter deltager i mødet i IT-forum, januar 2007 Der har været en mail til PK/brugerforeningen fra Wyeth, der ved henvendelse til Ascott oplevede en afvisende arrogance i forbindelse med firmaets ønske om en (hurtig) implementering af Hamiltons depressionsskala i programmet. Det blev taget til efterretning.. Cardiosoft opkobling til Æskulap fungerer fejlfrit, men apparatet er kun beregnet til at være koblet op til samme PC. Ved flytning af Cardiosoft fra en PC til en anden PC skal der indtastes nye adgangskoder 3 X 16 cifre og ikke tilkoblede PC er kan kun bruge softwaren, hvis de er forsynet med en såkaldt Dongle (skal tilkøbes for ca ,- kr.), der illuderer, at apparatet er tilkoblet. Der skal også indtastes andre 3 16 cifre. Kiwex markedsfører netop i år et mere fleksibelt apparat. Der er aftalt, at det også skal kunne kobles op til Æskulap. Ikke alle skal opfinde den dybe tallerken Ved kroniske sygdomme, KOL og diabetes. DSAM skal på banen med skema til 3 måneders og 1 års kontrol, så vi kan opfylde DSAM s retningslinier. En mulighed er at brugerforeningen sparker til DSAM. Et udvalg under DSAM om kroniske lidelser er ved at blive dannet. PK vil forhøre sig i selskabet om udviklingen. 6. Ørelægeprogrammet (OL) Intet nyt 7. Programudvikling. Nyt + status for samarbejde (IC) Ascotts tanker om udvikling af programmet blev diskuteret. Bestyrelsen vil gerne deltage i dette arbejde på Nyhedsserveren. En nødvendig indgang til dette arbejde er, at man gennem Ascott melder sig til både det almene nyhedsforum og især det specielle B-forum, hvor aftestning af opdateringer foregår, inden de sendes ud til brugerne og dér deltager i den nogle gange fra time til time intense kommunikation. Ønsker til Æskulap programmet Der er stadig ønske om at man kan se faste diagnoser på den enkelte patients forside. Der er ønske om direkte adgang til at kunne registrere ændringer på og IC træder ud af bestyrelsen til foråret, men han vil fortsat gerne tilbyde et tæt samarbejde med den ny person, der overtager hans post. 8. Kursusudvalget (TR) Munkebjerg-kurset afholdes 13. april Indhold: Status på programudvikling MedCom og sundhedsdatanettet Karin Dubin politiker og viceborgmester (S) på Frederiksberg samt medlem af regionsrådet for Hovedstaden + Bornholm, Praktiserende læge og souschef Ib Johansen fra MedCom deltager i en diskussion om bl.a. den Elektroniske Patientjournal (EPJ). Muligheden for sponsoraftaler undersøges. Der bliver følgende workshops på Munkebjerg: Laboratorie Kort Backup og sikkerhed Spørgsmål til supporten Sandkassen for personale om formiddagen, for alle om eftermiddagen Basalt Windows-kendskab Generalforsamlingen afholdes efter dagens sessioner. Dagen afsluttes med middag og festligt samvær. 9. Homepage (MB) Indmeldelse af nye medlemmer i brugerforeningen. Nicolais velkomst skiftes ud. Der skal være en større tilmeldingsknap på forsiden. 10. Æskulappen (TR) Næste nummer er sendt til trykkeren. Bladet bliver på 36 sider inklusive for- og bagside. Planen for næste nummer: Ny bruger af Web-req i maj og december Deadline er 30. april, således at bladet kan komme til at indeholde nyt fra generalforsamlingen. Indkaldelse til generalforsamlingen samt det endelige kursusprogram tilsendes medlemmerne pr. brev. Der er brug for medredaktører til Æskulappen! Der er ligeledes brug for kreative ideer til bladet! 11. Attestansvarlig (TR) Michael overtager opgaven Diskussionsforum Intet 13. Kommende møder Generalforsamling: Clemme modtager ikke genvalg Michael modtager genvalg Mette??? 18. januar 2007 er der bestyrelsesmøde i Aalbæk. 19. januar er der fællesmøde med Ascott i Aalbæk september 2007 er der bestyrelsesmøde og fællesmøde i Aalbæk 20. november 2007 er der bestyrelsesmøde i Odense. 14. Datamining Bestyrelsesmedlemmerne har ikke haft tid til at installere og bruge modulet. Alle lover at sende tilbagemeldinger til Søren Okholm, når vi får det taget i brug. 15. Evt. Et ønske fra en Æskulap-kollega om at VD/Ascott i fremtiden vil varetage opdateringen af honorarer, der fremgår af DADL s attestfortegnelse. Der var almindelig enighed om hensigtsmæssigheden heraf. 16. Diverse meddelelser (PK) Target PLO vedkender sig certificeringsfunktion. Det tilrådes, at man holder sig inden for DSAM s vejledninger. Alle med Æskulap Windows har Target indlagt og kan få dette åbnet med en kode. Target overholder ikke de faglige vejledninger ifølge DSAM og det kan ikke anbefales, at det benyttes, før det er certificeret af PLO. Man må fraråde at udtrække data i henhold til brev fra PLO v. Henrik Dibbern. Astma og allergisk rhinit program under statistik modulet Produktet er udviklet i samarbejde med Astra. Det fremstår i kodesprog, der er svært at læse. Der bør stå i ruden i klart sprog, hvad der er søgt på. E-faktura Den generelle holdning fra dem, der har installeret det, er, at det fungerer efter hensigten. Al kommunikation mellem læger og kommuner skal foregå på skrift. Hvis den rekvirerende kommune ikke medsender EAN-nummer (kan søges på kommunens hjemmeside) er vi berettiget til at sende regningen på papir. Der er stadig mulighed for at modtage betaling kontant fra patienten, som herefter får penge fra kommunen. Ørelægeprogrammet OL har fået Min-laege.dk. Det har han ikke megen gavn af, for der er ikke -kons eller tidsbestilling. Men han har fået en hjemmeside. Pr. 1/ er der startet en ny ørelæge-bruger i Nyborg. Evaluering af kurset Munkebjerg (TR) Evalueringsskemaet var sat forkert op. Der var blandt andet faldet flere undervisere ud, så skemaet var ikke brugbart. Der er modtaget 47 skemaer heraf fra 24 læger. Sekretærerne var begejstrede for at kunne gå i workshop mens der var indlæg om mindre relevante emner for dem (datafangst modul). Min-laege.dk var topscorer i bedømmelse. Sandkassen for hjælpepersonale var en god ide. Foredragsholderne skal introduceres ordentligt. Der manglede tilstedeværelse af en dirigent/ ordstyrer/facilitator. Fremover skal formiddagen ikke være for tung. Der var ønske om at høre om sundhedsdatanettet. Der var forslag om, at en sygeplejerske/sekretær, som er superbruger benyttes som underviser. Konklusion Jo klarere budskab jo højere evaluering! Status på programudviklingen Der skal password på for at åbne regnskaber. Dette tages op på næste fællesmøde med Ascott. Kursusudvalget Kursusudvalget består af TR og Mona Larsen. Homepage Der er kun adgang med password. Der er ikke opdateret medlemsliste, så derfor er den svær at administrere. Hvad skal vi med Brugerforeningen i fremtiden? Punktet ikke gennemgået Hvervekampagne for flere medlemmer Det kræver, at medlemslisten er opdateret. Vi kan kontakte brugere af Æskulap via / personligt/pr. telefon. Honorarer m.m. Tages op til næste møde. Regnskabet er uoverskueligt, så honorarbetaling afventer, at der kommer styr på det. IC har et fungerende regneark med kilometer og tabt arbejdsfortjeneste, som han sender ud som skabelon. Æskulappen, antal udgivelser TR er ny redaktør. Der er vedtaget tre årlige udgivelser med følgende deadlines: 18. august november marts 2007 Eventuelt Intet. 20 Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n12 Løst og fast fra hverdagens tummel Af Ivar Clemmesen Vores ubønhørlige krav til vores lægeprogram er, at skidtet bare skal fungere. Det er jo det, som vi betaler vores abonnement for! Når man sidder og knokler i hverdagen med det, som man har forstand på d.v.s. lægearbejdet så spekulerer man naturligvis ikke over, hvad der egentlig foregår, før en eller anden helt selvfølgelig funktion bliver tilgængelig ved et tastetryk. Men man vil dælen dundre mig ikke vente på den! Forarbejdet Som så meget andet arbejde har programmering på sin vis det på samme måde, som malerarbejde eller blot det at pudse vinduer: Når forarbejdet er gjort, så ses det ikke, når arbejdet er færdigt. Men hvis forarbejdet ikke er gjort så ses det! Ind imellem kommer man som almindelig bruger til at tvivle på forarbejdet. Hvorfor er apotekslisten nu så langsom? Når man laver en simpel regning F8 +F9, hvorfor tager det 100 år, før man kan komme videre? Sådan var det da ikke i starten! Ja, for resten, hvis jeg i en F8 = Regning + F10 = Ydelser vover at sortere på navnekolonnen, så henter jeg altså kaffen i mellemtiden. Det må de da kunne lave bedre, deroppe nordenfjords! Andre aktører Men hvis det bare var dem alene! for dem kan man da snakke med. Fra tastetryk til nyt skærmbillede ligger en række medaktører på lur og dem har Ascott ingen indflydelse har på. Al HardWare naturligvis, men også andre, nødvendige SoftWare partnere. Envidere det, at den enkelte bruger kan have installeret programmer (antivirus, bank m.v.), som kan stjæle af systemets hastighed. Af de nødvendige partnere er det på den enkelte maskine clienten. For 3 år siden var Novells [Client 4.83, SP2] det hotteste. Siden kom SP3, som var noget besværlig at installere og Ascott var slet ikke glad for, at jeg begav mig ud på dybt vand, da de ikke havde godkendt den. Imidlertid kom apotekerne nu med det vuns. I dag hedder der [Client 4.91, SP1], som er godkendt og nu kommer apoteker og kolonner øjeblikkelig. Langsommelighed OK, det er meget godt, men hvad med R-E-G-N-I-N-G-E-R- N-E? F8 + F9 makker! En kær kollega havde mig under kærlig behandling og stik imod kendsgerningerne, så mine ører forbigående ud, som om jeg havde en boksekarriere bag mig. Jeg havde ikke problemet, men de seks andre læger i huset med deres Æskulap havde. Andre større lægehuse kunne nikke genkendende til tidsforbruget og Ascott var rigtig træt af det. Løsningen er just nu kommet med et nyudviklet program, som Ascott har installeret over Vigor. Det måler i millisekunder og registrerer løbende alle processer på serveren, så man kan udvælge de langsommelige syndere. Der kom så i hurtig rækkefølge nye opstartsfiler ( exe-filer ) til Æskulap. Det krævede nogle ændringer i ClientServer programmet Advantage, som også blev lavet ved fjernbetjening. Jeg så til på skærmen mens Erik Andersen for hid og did, satte små vinkler, fjernede andre og lavede underlige ting og gerninger, så jeg måtte bemærke, at det var også noget i den retning, jeg havde tænkt på. Host host! Men se det hjalp! og Tidsbestillingen har tilmed også fået et spark i den dertil indrettede! Takken i huset kom prompte i form af bemærkningen: Det må da også være rart for dig nu at kunne stå på Lægedage og sige, at det bare fungerer, Sådan! en næve blev hamret ind i den anden. Det vil jeg med glæde gøre. Den seneste exe-fil kommer naturligvis med i kommende opdatering, mens clienten er noget som skal laves lokalt, hvis man synes, at der er hastighedsproblemer. DOS DOS trængsler tager voldsomt til. Som Brugerforeningen lige siden opstarten af Æskulap Windows har annonceret flere gange, at det ville komme, så nærmer tidspunktet sig desværre, hvor det ikke længere er muligt for Ascott at opretholde et DOS program, som et up to date fungerende program. Enten fordi de ting, som skal bruges ikke mere findes eller fordi det, der skal programmeres op imod udelukkende er windowsprogrammer, hvor en DOS tilgang er umulig. Eksempelvis Den Lille Grønne, medicinfortegnelsen, som hele DOS medicinkartotek bygger på, den laves simpelthen ikke mere. Derfor kan der heller ikke komme opdateringer til medicinkartoteket. Som bruger er man tilbage til som før EDB at skulle slå op i en bog eller i hånden over internettet. Lægemiddelsstyrelsens receptserver, som i disse dage kører test, kan DOS ikke programmeres op imod, da der ikke er et opdateret medicinkartotek at hente medicinen fra det er nemlig kun varenummeret, der sendes og man vil ikke acceptere recepter fra et ikke opdateret medicinkartotek. Her er Euromedicin et kapitel for sig, idet varenumrene er blevet reserveret til apotekerne. Fremover kommer Euromedicin varenumrene i stedet fra taksten. Dette er pr trådt i kraft, hvorfor der allerede nu er lukket af for at EDIFACT ordinere Euromedicin for DOS brugere. Dette er altså noget, der ligger helt uden for Ascotts muligheder at lave om på. Selvsagt ligeledes for Brugerforeningen. Rettidig omhu Vores formand skriver så pænt om rettidig omhu. Det er jeg da glad for, men alligevel jeg ved snart ikke? Når der er udvist omhu, så skal der vel også ske noget, noget der har en konsekvens, så man undgår fremtidige ulykker. Ellers er det ingenting. Sagen er, at jeg allerede i 2003 skrev om problematikken vedr. sattelitprogrammers påvirkning af lægens ordiantionsvaner (senest beskrevet i Hvordan bliver vi vejledt?, Æsklappen dec. 2005, p.16) til både den daværende formand for PLO s EDB-udvalg og til PLO s daværende formand. Jeg talte endda flere gange med dem om problemet, men der skete absolut intet! Omhuen føltes med andre ord mere som en nathu, langt nede over øjnene. Så der var altså ingen retningslinier centralt fra og i hurtig rækkefølge kom så yderligere 2 eksempler på at udviklingen var i gang Osteoporose guiden og Target. Med dette på bordet skrev jeg igen centralt den 20. okt Endelig kom der reaktion. Nu fra PLO s IT-udvalg, hvor formanden, Henrik Dibbern, kaldte alle brugerforeninger sammen til et møde, den 20. marts Desværre kom kun halvdelen af systemerne. Men mødet førte til PLO s vedtagelse af 3 retningslinier, som i sin konsekvens har det helt essentielle for vores etik og troværdighed, at vi ikke kan være i ledtog med kommercielle interesser: A: Der bør ikke foregå dataudtræk fra lægesystemer til kommercielle formål B: Beslutningsstøtteredskaber som indbygges i lægesystemer skal baseres på DSAM s vejledninger og de skal godkendes i PLO s IT-Forum. C: Man ønsker at stimulere udviklingen af bedre søgeredskaber i lægesystemet (DAK-E) Konsekvens Nu har vores egen organisation altså meldt ud, at vi ikke under nogen form ej heller i såkaldt anonymiseret form og/eller blot på papir ikke bør udskrive data fra vores lægesystem til kommercielle formål. Man skal huske, at selv om det er et såkaldt videnskabeligt formål, så vil det i et samspil med et medicinalfirma for dem altid have et kommercielt formål naturligvis og det er helt legalt. Men for vores egen skyld, bør vi ikke deltage. Kun videnskabelige formål, der også er godkendt af Datatilsynet kan være undtaget. Hvis noget herefter laves efter DSAM s retningslinier, så har det også i sin benhårde konsekvens ved ændrede retningslinier, at det programmerede så skal korrigeres. Ellers skal det selvfølgelig fjernes. Det gør det uendeligt lettere at håndtere disse problematikker i praksis, både for brugerforening og programmører. Og det er bestemt ikke nogen papirtiger har jeg til min store glæde allerede kunnet se. Jeg har for nylig været med til et møde, hvor et deltagende medicinalfirma helt utvetydigt sagde, at de ikke ville tale om dataudtræk under nogen form. Det var out of the question. Med andre ord, så har vi nu i disse retningslinier et værktøj, som overflødiggør mange diskussioner og for mit eget vedkommende, så slipper jeg for at blive ugleset for hele tiden at være på tværs! Det er en dejlig følelse. Oven i dette skal vi huske, at denne retteligen forsinkede omhu kun er kommet i stand ved, at vi har en velfungerende brugerforening! 22 Æskulappen Juni 2007 Æskulappen Juni\n13 Tips og tricks <Ctrl+Shift+C> kopierer i Æskulap Windows den aktive pt s CPR til klippebordet. Det er meget nyttigt, hvis man skal over i f.eks. Sundhed.dk, EASY, PEM (den Personlige Elektroniske Medicinprofi l) eller den elektroniske dødsattest for at foretage en eller anden elektronisk indberetning, hvor CPR kræves. Man stiller cursoren i det dertil indrettede felt og trykker <CTRL+V>. Sådan! Slut med små gule sedler, og slut med igen at spørge patienten om CPR-nummer!! Referat af konstituerende bestyrelsesmøde Fredag d. 13. april 2007 Munkebjerg hotel Vejle Tilstede: Mona Modahl Larsen Peter Hebsgaard Michael Bjarnhof Tyge Fogh Referent: Tyge Fogh Medlemmer af bestyrelsen: Ole Larsen Michael Bjarnhof Mona Modahl Larsen Tyge Fogh Suppleanter: Peter Hebsgaard Lars Gehlert Johannsen Fordeling af poster: Formand: Sekretær: Tyge Fogh Kasserer: Ole Larsen Repræsentant for speciallægerne: Ole Larsen Webmaster: Michael Bjarnhof Attestansvarlig: Michael Bjarnhof Softwareansvarlig: Udvalg: Redaktionskomite: og Iben Kollemorten Kursusudvalg:, Mona Modahl Larsen og Iben Kollemorten Næste bestyrelsesmøde finder sted i Korsør mandag 4/6 kl. 18. Sekretæren lovede at finde et passende sted.


Jamie Cullum - I'm All Over it - Artists - MTV\nMind Trick Remix\nJamie Cullum (født 20. august 1979 i Essex) er en engelsk jazzmusiker fra Storbritannien.\nAllerede som barn var han interesseret i en bred vifte af musik såsom pop, jazz, hip-hop, rock, blues, heavy rock, dance og rap. Meget af sin musikinteresse fik han fra sin ældre bror, Ben Cullum, som var en god guitarist, og som interesserede sig meget for musik. Jamie Cullum fik lidt undervisning i klaver som barn, men havde ikke lysten til at øve sig, og da han ikke kunne få det stærke og kraftfulde udtryk frem i klaveret, som han oplevede i popmusikken, begyndte han i stedet at spille guitar. Som 12-13årig vendte han tilbage til klaveret og spillede meget boogie-woogie og rock n’ roll klaver, fordi han ved at spille dette oplevede samme gennemtrængende kraftfuldhed som i popmusikken. I teenageårene kom interessen for jazz også, da Jamie sammen med broderen Ben udforskede jazzpladerne. Især Herbie Hancock inspirerede Jamie Cullum til at blive pianist.\nCullums alsidige smag for musik førte ham også vidt omkring i udførelsen af musik. Han har spillet med i forskellige bands i sin teenageungdom, hvor hans rolle har været alt lige fra, at spille på trommer i et hip-hop band til at spille guitar i bands som Raw Sausage og The Mystery Machine. Efterhånden blev Cullum dog mere og mere optaget af klaver og begyndte at opbygge sin musikalske karriere, mens han studerede film og engelsk litteratur på Reading University. I denne periode dygtiggjorde han sig nemlig på klaveret ved at have mange spillejobs til bryllupper og på krydstogtskibe. I 1999 indspillede Jamie Cullum Trio albummet Heard It All Before, som skulle sælges, når Jamie Cullum var ude at spille. Pengene herfra og resterne af Cullums studielån blev brugt til at lave albummet Pointless Nostalgic, som udkom i 2002. Herefter blev Universal interesseret i Cullum, og han blev mere succesfuld. I 2003 udgav han Twentysomething og i 2005 Catching Tales, begge på Universal.\nDe fleste af numrene er coverversioner af ældre eller nyere sange, mens Jamie Cullum også selv har skrevet nogle numre alene eller sammen med broderen Ben Cullum.\nAt Jamie Cullum har haft så meget erfaring som entertainer, før han blev verdenskendt har gjort, at hans talent for at underholde ved koncerterne er udviklet maksimalt. Cullum nærmest angriber flygelet og udlader en enorm mængde energi, som med sikkerhed fænger publikum.\nPointless nostalgic, 2002\nCathing Tales, 2005\nThe Pursuit, november 2009\n"Momentum", 2013 2013


Hvordan Kids, der spiller instrumenter Benefit / ibuycarz.com\nHvordan Kids, der spiller instrumenter Benefit\nDit barn vil gavne på mange måder fra at lære at spille et musikinstrument. Photo Credit hænder spille string instrument music billede af Paul Retherford fra Fotolia.com\nEn musik curriculum er en vigtig del af et godt afrundet uddannelse, skriver Stephanie Stein Crease, forfatter til "Music Lessons: Guide dit barn til at spille et musikinstrument (og nyde det!)." Når dit barn spiller et musikinstrument, han nyder godt af at beherske en ny færdighed via eksponering for mange forskellige typer af musik. Dit barn vil modtage de mange fordele ved at blive musikalsk talentfulde uanset hvad instrument han vælger. Opmuntre dit barn til at praktisere hans egne valg af musik, så han virkelig nyder oplevelsen og får mest muligt ud af det.\nIfølge Beth Luey og Stella Saperstein, forfattere af "The Harmonisk Child: Hver Forældre Guide til Musikinstrumenter, lærere og lektioner," at lære at spille et musikinstrument øger dit barns selvværd som hun mestrer en ny færdighed. Når dit barn spiller et instrument for hendes valg, om hun er en nybegynder eller en ekspert, hun oplever følelsen af at gøre noget underholdende for sig selv og andre. Da hun lærer yderligere færdigheder, der tillader hende at spille godt, vil hendes selvværd stige, da hun opdager, at hun er i stand til at reproducere musikalske valg på hendes instrument.\nLuey og Saperstein skriver, at spille et musikinstrument kan bidrage til at øge dit barns akademiske præstationer i klasseværelset. Når lære at spille et musikinstrument, er dit barn udsættes for rytme og optælling, der kan hjælpe ham med at forbedre hans forståelse af mange forskellige fag, især de begreber præsenteret i matematik. Musik kan også forbedre dit barns studiefærdigheder, sans for detaljer og evne til at huske og gentage vigtige fakta.\nNår dit barn spiller et instrument, chancerne er hun udfører med andre børn, der er både ældre og yngre, end hun er. Krølle rapporterer, at spille musik som en gruppe bygger en følelse af fællesskab og gør det muligt dit barn til at føle sig som om hun hører til noget større end sig selv. Arbejder på at spille musik i harmoni med andre børn vil hjælpe dit barn lære om at arbejde som et team, og vil motivere hende til at arbejde hårdere, så hun ikke lade hende jævnaldrende ned. Samarbejde med henblik på et fælles mål er en færdighed, at børn har brug for når de bliver ældre og spille et musikinstrument er en kraftfuld måde at vise dit barn værdien af at samarbejde med andre.\nFlere Kids, der spiller basketball Lidelse hovedskader\nTrænere kan spille stor rolle i Hvordan Kids Feel About Sports\nComputerspil Underviser Kids Sådan spiller Nice med hunde\nSådan Kog tørrede bønner i en mikrobølgeovn\n6 medicinske gennembrud At Matter\nSygdomme, der efterligner Gout\namerican arytmi føtale organer kostråd for amerikanerne mad allergi symptomer problemer med bmi ruder side pushup stede barn med ADHD tobaksrøg\trosiner med yoghurt helbredelse procenter graves disease Neutrogena T Sal skælshampoo slimklump i halsen efter måltid svaghed i muskler og slidgigt i hofter for meget protein symptomer bedste oppustelige kajak rust i vandet lithium vandladning stamcellebehandling mod impotens\nPrænatal stress kan Boost Baby Astma Risk\nHvordan at slippe af med bumser på bikinilinjen\nFedme og depression ofte Twin dårligdomme, Undersøgelse Finder\n4 Skin Care Products, der gør dig se yngre\nCarb Cykling Madplan\nDimensioner af Folding Giant Bike


Fra Rom til Pesaro. Rejsebeskrivelse fra Italien\nHome > Rejser > Italien 2007 > Fra Rom til Pesaro\nFra Rom til Pesaro\nVi skal til Pesaro. Pesaro er en by på Italiens Adriaterhavskyst og et populært feriemål for italienske badegæster. Det var i øvrigt her komponisten Rossini blev født, og hvert år i august afholdes en Rossini festival.\nToget kører fra Roms hovedbanegård Termini mod Ancona kl. 9:36. Det er et såkaldt Eurostar-tog og ganske behageligt. Sæderne er magelige med god benplads, og så er der aircondition. Turen er smuk gennem bjergene og det italienske landskab.\nKl. 12:48 er vi i Falconara Marittima, hvor vi skal vente en halv time på forbindelsen til Pesaro, som i øvrigt fortsætter helt til Milano. Med udsigt til det blå Adriaterhav kryber de ventende sammen i den smule skygge, der er på perronen, indtil toget ankommer med lidt forsinkelse.\nVi hopper af i Pesaro ved 14-tiden og snupper en taxi til Hotel Clipper, som er et af mange langs stranden. Værelset er klart. Det er ikke stort, men pænt og lyst og så er der altan med havudsigt. På stranden står kulørte parasoller ganske tæt. Altanen er i skygge om eftermiddagen, og lige nu lufter det herligt.\nVi får pakket lidt ud og skiftet tøj. Den søde fru Gasparini som passer receptionen passer også baren på denne tid. Efter en kop espresso er det tid at se på byen - ikke badestranden. Centrum er pænt og ganske hyggeligt. Der er forholdsvis stille, men det kan skyldes, at siestaen knap er overstået. Det vrimler ikke ligefrem med restauranter, men nogle må der jo være.\nVi nyder en forfriskning på Corso'en: 1 cola, 1 glas vin + vand med brus for 6 €. Prislejet er godkendt. Vi går en omvej hjem og finder et trattoria i en sidegade, Via Giovanni Bovio. Det skal prøves i aften. Spisekortet domineres af fisk, og stedet åbner 19:30.\nTrattoria da Sante - en fiskerestaurant\nVi er der 20:20 og bydes hjerteligt velkomne. Da jeg spør' tjeneren, om han taler engelsk ("parla inglese?"), svarer han på flydende amerikansk. Det viser sig, at han har boet 4½ år i New York.\nMenukortet er både på italiensk og engelsk, og så kan han måske forklare, hvad det engelske "squills" betyder? - Jeg kender heller ikke det italienske ord. Han griner og forklarer, at det er en stavefejl; der skulle stå "squids" - det er en særlig slags blæksprutte.\nVi bestiller spaghetti med krabbe, og grillspyd med kæmperejer og sprutte. Først kommer salaten ind. Vi har bedt om at dele én portion ("uno per due"). Skålen er stor nok til at huse en middelstor guldfisk med familie.\nBestillingen af det varme er misforstået, for tjeneren bringer én portion spaghetti og én portion grillspyd. Vi havde forestillet os en spaghetti hver og en portion grillspyd hver. Men misforståelsen er naturlig (og heldig), for portionerne er enorme. Vi beder ham rådsnart dele både spaghetti og grillspyd, for der er rigeligt til os begge.\nDet smager fremragende. Spaghettisaucen med krabbe har intens smag og aroma, og så kan man sutte krabbekløer. Spyddene er lige til at dele. Rejerne er faste i kødet, og sprutten er fyldt med en krydret brødfars. Husets hvide karaffelvin løber let og landligt uden at forstyrre med avancerede smagsindtryk.\nDer er ikke mange gæster i aften. Ved det næste bord sidder et - vistnok tysk - ægtepar med et meget lille barn, og ellers er der kun nogle få lokale. Lokalet er ikke pynteligt, og lyset er småskarpt. På væggen henne i hjørnet hænger et fjernsyn, og gæster såvel som tjenere følger med i sporten.\nEn flok, som tydeligvis er familie til i hvert fald én af tjenerne, kommer ind. En tjener tager faderstolt en unge på armen, og der dikkedikkes og vises frem. Familien sætter sig omkring et bord i forstuen, og snart flyder en jævn strøm af retter fra køkkenet. De lokale bestiller ikke fra kortet; de snakker med personalet om, hvad huset kan byde på i dag, og så sammensættes menuen i fællesskab.\nVi levner noget salat til guldfisken og slutter af med citronkage til Helle og citronsorbet til mig samt to små stærke espressi med grappa til.\nAftentur langs strandpromenaden\nVi går en tur langs strandpromenaden. Her er lys og disco og cirkus og gøgl. En vrimmel af mennesker går aftentur. Er man til fredfyldte ture langs havet, hvor man kan høre brændingens beroligende brus, skal man finde en anden strand.\nHjemme på hotellet skal hotelbaren lige prøves af. En uniformeret négresse servicerer de eneste gæster: os. Uden at ryste på hånden skænker hun en mega Vecchia Romagna til farmand, og da hun ser, at flasken næsten er tom, hælder hun resolut det sidste oveni.


God sweatshirt med høj krave og kort lynlås. Slidstærk kvalitet i et enkelt og praktisk design med børstet inderside, som sikrer behagelig komfort. Der er 2 lommer foran med lynlås. Velegnet til både arbejde og fritid.\nMateriale: 65% polyester og 35% bomuld. Vægt 300 g/m2.


Blåvand, Sydlige vestkyst, Sommerhus 04554, 6 personer, Sauna\nOg: Terrasse, overd. terrasse, el-varme, luft/luft varmepumpe, havegrill, naturgrund 3236 m², moderne møblering, sommerhusområde, ikke-ryger hus\nVelholdt sommerhus med sauna beliggende og diverse ude midt i skoven ved Blåvand. Huset ligger på en kæmpe grund på 3236 m2, som er omgivet af træer og buske, hvor der er rig mulighed for at være sig selv og nyde ferien. Sommerhuset er samtidig et aktivitetshus med mange timers underholdning for både børn og voksne, herunder bordtennis, bordfodbold, billard, airhockey samt elektronisk dart.\nHuset er praktisk indrettet med kombineret stue/køkken. Stuen har moderne møblement, gratis internet samt fladskærms-tv med internationale tv-kanaler samt Chromecast, hvor I har mulighed for at streame egne tv-tjenester. Der er brændeovn til en kølig sommeraften eller en efterårsaften med regn og rusk. Køkkenet er bl.a. udstyret med keramiske kogeplader, emhætte og opvaskemaskine.\nBadeværelse med bademiljø, bruseniche, gulvvarme samt husets 4-personers sauna. Til de mindste er der højstol samt babyseng.\nSommerhuset har både åben/overdækket terrasse med gode havemøbler samt gasgrill, hvor I kan nyde aftensmaden, mens solen går ned over området. Fri adgang til badeland og bowling. Udlejes ikke til ungdomsgrupper.\nDu er her: Blåvand, Sydlige vestkyst, Sommerhus 04554, 6 personer, Sauna


Overdækning af Vesterport banegrav vil være en gevinst for byen | Magasinet KBH\nVenstres borgmester forstår ikke, at Socialdemokratiet og Enhedslisten har stemt imod forslag om grønne byrum.\nEt omfattende projekt vil overdække det meste af Vesterport banegrav og skabe et grønt strøg for gående og cykler — men Socialdemokratiet og Enhedslisten har stemt imod.\nBeskæftigelses- og integrationsborgmester (V)\nI disse måneder modtager politikerne på rådhuset resultaterne af de såkaldte ”Metropol-analyser” — fire forskellige analyser, der berører trafikken i Indre By.\nDet drejer sig om Tivolis lukning af Vesterbrogade, færre biler i Middelalderbyen, en permanent afspærring af Vester Voldgade ved Rådhuspladsen — og så forslaget om en overdækning af det store grimme hul ved Vesterport Station, kaldet Vesterport banegrav.\nFra Venstres side er vi især begejstrede for dét projekt, der går ud på at overdække ”Banegraven”, altså det store hul ved Vesterport Station, og her skabe et byrum med plads til både boliger og en grøn park. København mangler begge dele, og få vil savne det gabende store hul, hvor man idag kigger ned på ledninger og togvogne.\nI stedet vil københavnerne få adgang til et grønt byrum hele vejen fra Axelborg og hen via pladsen foran Palads og ad Hammerichsgade frem til H. C. Andersens Boulevard.\nDerfor er vi også parate til at lukke Hammerichsgade for trafik og inddrage vejarealet i det kommende grønne byrum.\nProjektets videre skæbne er p.t. usikkert. Selvom både Socialdemokratiet og Enhedslisten påstår, at de vil have mindre trafik og mere grønt — så har de foreløbig stemt imod projektet.\nDét undrer os.\nSkal vi arbejde med, at områder i byen skal være bilfrie, så skal vi da gøre det her, hvor vi bygger oven på en station i stedet for på f.eks. Stejlepladsen, som samme partier vil gøre bilfri, selvom der ikke er en station i sigte.\nMed banegravs-projektet får vi til gengæld et projekt for alle københavnere. Et projekt, der både udvikler byen og holder trafikken i gang.\nDét siger vi ja tak til.\n70 meter/Nordisk Film vil rive Palads ned og bygge et nyt\nPalads er for gammel til at drive moderne biograf i, og Nordisk Film vil have en ny — Palads version 3. Men hvad betyder dét for overdækningen af Vesterport banegrav?\nTrafikundersøgelse går formelt i gang og beslutning kan forventes i 2020.


S og DF presser regeringen: Flere midler til Skat – Ekstra Bladet\nJulehjælp 15 min. siden 80.000 danskere hjalp dem i nød Cykling 37 min. siden Astana vil sende fire danskere til Touren 112 33 min. siden Lige nu: Uheld spærrer motorvej Anden sport 5 timer siden Beckhams fodboldhold får flere rigmænd Ishockey 2 timer siden NHL fremhæver dansker Julehjælp 15 min. siden 80.000 danskere hjalp dem i nød\nS og DF presser regeringen: Flere midler til Skat\nSkatteministeren varsler drøftelser om at tilføre flere midler til skattevæsenet til efteråret\nKarsten Lauritzen er klar til at starte forhandlinger om at tilføje flere midler til Skat. Foto: Jens Dresling\n- Vi har allerede tilført ganske mange ressourcer og medarbejdere til Skat, og det er min opfattelse, at vi kommer til at gøre mere, hvis der er behov for det - og ja, det er der på en række områder, siger han fra talerstolen.\nSådan fødtes idéen om centralt inddrivelsessystem\nJuni 2003: Rigsrevisionens beretning om statens restance-inddrivelse undersøgte, om danskernes gæld til det offentlige blev kradset effektivt ind, og kom frem til, at det var muligt at gøre et bedre.\nMan kunne forenkle lovgivningen, samarbejde bedre mellem de fem institutioner, der inddrev penge, og automatisere mere via it.\n’Det har ikke været muligt at opgøre produktiviteten på området’ hos f.eks. kommunerne og staten.\nOktober 2003: Regeringens Ø-udvalg med Thor Pedersen (V), Bendt Bendtsen (K) og Svend Erik Hovmand (V) igangsætter analyse af muligheden for en fælles offentlig inddrivelse af danskerne gæld til det offentlige.\nAnalysen sammenligner en fælles og en opdelt løsning og laves af embedsmænd fra staten. En kontorchef i Finansministeriet sad for bordenden.\nKommunerne var slet ikke repræsenteret, selv om to ud af tre offentligt ansatte til at kradse penge ind var ansat i kommunerne. Samtidig var det kommunernes penge, som mere end halvdelen af alle skyldnere ikke havde betalt.\nJanuar 2004: Strukturkommissionen kommer med sine anbefalinger til den forestående omkalfatring af det offentlige Danmark.\nMen idéen om at centralisere inddrivelsen af danskernes gæld er ikke en af anbefalingerne.\nDog anbefaler et mindretal af kommissionens medlemmer, at man ’overvejer at samle administrationen af andre opgaver, hvor teknikken indebærer stordriftsfordele’.\nMarts 2004: Ø-udvalgets analyse er afsluttet, og udvalget vurderer, at en fælles inddrivelse i staten er bedre end en opdelt løsning på fem ud af seks parametre.\nDe to modellers ’provenu-virkning’ er dog den samme, men der er blandt andet ’omfattende dobbeltarbejde’ ved en opdelt løsning, som flere eksperter ellers har foreslået.\nEt nyt it-system til inddrivelse vil ifølge analysen spare 13 mio. kr. om året, skriver embedsmændene, og samlet vil der være en besparelse på 519 mio. kr. om året. Den opdelte løsning, som pantefogeder og KL foreslår, havde givet en besparelse på 393 mio. kr.\nApril 2004: Regeringens udspil til strukturreform præsenteres af Anders Fogh (V), Lars Løkke (V), Thor Pedersen (V) og Bendt Bendtsen (K) på et pressemøde på Nationalmuseet.\nSkatte- og inddrivelsesopgaverne samles entydigt i staten. Det vil sikre en ensartet skatteadministration af høj kvalitet’, står der i udspillet, som Lars Løkke var hovedarkitekten bag.\nDet er første gang, et politisk ønske om at tage inddrivelse fra kommunerne til staten er sat på skrift.\nJuni 2004: Strukturreformen vedtages af VK-regeringen og Dansk Folkeparti, som hermed beslutter at flytte inddrivelse fra kommunerne.\n’Skatte- og inddrivelsesopgaven samles i staten. Opgaveflytningen sker i løbet af 2005.’\n’Der oprettes én inddrivelsesmyndighed, som inddriver alle offentlige fordringer. Opgaven skal løses på den mest hensigtsmæssige og mindst ressourcekrævende måde.’\nAugust 2004: Kristian Jensen (V) bliver skatteminister efter at have været næstformand i Skatteudvalget siden 2001.\nMaj 2005: Lov om inddrivelse vedtages efter et års heftig debat mellem daværende skatteminister Kristian Jensen (V) og en række kommunale aktører. Det sker med det mindst mulige flertal bestående af V, K og DF. Oppositionen protesterer til det sidste.\nSelve loven træder i kraft 1. november 2005. Der skal dog gå otte år, før der sættes strøm til det nye it-system EFI. Efter to år slukkes EFI igen, fordi gæld har trukket støv og er blevet forældet, eller systemet har opkrævet for gammel gæld ulovligt.\nEFI endte med at koste halvanden milliard kroner og hele inddrivelsesskandalen op mod 14 milliarder kroner.\n- Men en grundlæggende forudsætning for, at man kan bruge flere penge på skattevæsenet, er jo, at man har pengene.\nSkatteministeren finder det derfor "mest naturligt", at drøftelserne om flere midler til skattevæsenet tages til efteråret.\n- Vi tager også gerne drøftelsen løbende, men den store drøftelse skal tages under finanslovsforhandlingerne, siger Karsten Lauritzen.\n- Det er der, man har et politisk råderum. Det er der, man laver budgetforbedringer. Det er der, man finder finansiering - og bruger penge.\nSe også: Firebande startede skattekaos\nDet er ikke til at vide, om det lige er yderligere 1000 medarbejdere, Skat har brug for - eller 800 eller 1200, lyder argumentet.\nRegeringens ambition er heller ikke, at skattevæsenet skal have flere medarbejdere. Ambitionen er et effektivt skattevæsen, betoner Karsten Lauritzen:\n- Vi skal bruge så få skattekroner som muligt på at drive vores skattevæsen.\n- På et eller andet tidspunkt håber jeg da, at vi kan bruge færre penge på skattevæsenet – men det ligger nok mange år ude i fremtiden, siger han.


Danhostel Hirtshals ligger midt i lysets land ved havet\nJournalist Aage Krogsdam\nDet lille hyggelige Danhostel ligger kun 100 meter fra Skagerraks blåhvide bølger\nI et af de store turisthæfter fra Vendsyssel, kalder man landsdelen for ”Lysets land”. ”Å så er det ikk engang løvn” som den legendariske historiefortæller fra Vendsyssel Poul Erik Krogen altid sluttede sine historier med. Her i toppen af Danmark er der et helt andet lys end andre steder i Denmark. Det erfarer man ved selvsyn, og på Danhostel Hirtshals, der ligger på Strandvejen kun 100 meter fra stranden, er lyset helt utroligt, en smuk sensommerdag i solskin og med en let brise fra øst. Danhostel Hirtshals er placeret på et af de mest eksklusive steder på Kystvejen, med udsigt over Skagerrak og ned mod havnen i Hirtshals, hvorfra der næsten hver time afgår en stor færge mod enten Norge, Island eller Færøerne. Færgerne forsvinder hurtigt sammen med den hvide kølvandsbølge i horisonten. Den daglige leder og ejer af Danhostel Hirtshals, Conni Eriksen, tager smilende imod mig på den flotte solskinsdag. Sammen med sin mand Jørgen forpagtede de stedet fra Hirtshals Turistforening i 2008 og året efter købte ægteparret stedet, som de nu driver med stor succes. Danhostel Hirtshals hører til et af de mindre i Danmark, men ikke desto mindre til et af de mest eksklusive hvad beliggenhed angår. Der er seks værelser med bad og toilet og de resterende 11 med bad og toilet på gangen. I alt med 79 senge.\nLille intimt Danhostel\n”Vi er ikke kede af at vi er et lille Danhostel, det betyder at vi er her hele tiden (lejlighed på 1. sal) og det betyder, at vi døgnet rundt kan servicere gæsterne og løse problemer, hvis der opstår et sådant” fortæller Conni Eriksen.\nDanhostel Hirtshals har mange forskellige typer gæster. Især har man mange engangs overnatninger af turister fra Holland, Tyskland, Norge og Sverige.\n”For hollænderne og tyskernes vedkommende er det gæster, som har en fjeldhytte i Norge og de benytter os på vejen ud og hjem” fortæller Conni.\nMen også en del danske håndværkere, som arbejder på havnen i Hirtshals, bor på Danhostel. Dertil kommer lejrskoler forår- og efterår. Endvidere mindre sportsgrupper, som deltager i forskellige sportsarrangementer enten i Hirtshals eller Hjørring.\n”Da vi ikke har så mange værelser består vores lejrskoler typisk af to klasser, så kan alle være her omkring 60 ad gangen”.\nLejrskolerne benytter Hirtshals til et besøg som led i deres undervisning på Nordsøen Oceanarium med Nordeuropas største akvarium, som blev bygget for nogle få år siden. Hirtshals er ligeledes et godt udgangspunkt for dagsture til Børglum Kloster, Tversted Plantage, Ørnereservatet, Råbjerg mile og Skagen med alle byens seværdigheder. Almindelige sommergæster bestående af familier kommer også forbi Danhostel Hirtshals og bliver der nogle dage, tager på udflugter rundt i omegnen til de mange seværdigheder eller også nyder de den skønne hvide badestrand lige neden for Danhostel Hirtshals.\nDer er også mulighed for at tage til Lønstrup Klit, Løkken og ikke mindst de forskellige bunkers fra 2. verdenskrig, som også er spændende besøgs mål.\n”Vi har mange gengangere af både lejrskoler, men også børnefamilier, som kommer igen og igen for at opleve de mange ting, de kan foretage sig her i landsdelen. Vi har et samarbejde med den nærliggende campingplads og vi samarbejder også med turistforeningen om forskellige aktiviteter” fortæller Conni Eriksen.\nUd over de overnattende gæster tilbyder Danhostel Hirtshals også familiefester i vandrerhjemmets store stue med udsigt over Skagerrak, der kan bespises op til 80-90 deltagere. Festerne kan være alt fra fødselsdage, bryllupper, sølv- og guldbryllupper til begravelser. Conni står selv, sammen med personale og indkaldt hjælp, for madlavning og servering. Hendes mad har et god ry i Hirtshals og ikke uden grund. Hun er uddannet køkkenassistent og har altid interesseret sig for madlavning, så det nyder alle gæsterne godt af, når de besøger Danhostel Hirtshals. Også Ældresagen og Lions benytter Danhostel Hirtshals som deres regelmæssige mødested. På den måde fungerer vandrerhjemmet faktisk som byens forsamlingshus, hvor der er åbent hele året. Udover at bespise de mange gæster tilbyder Conni også at levere mad ud af huset til private fester, og det er også blevet en del af tilbudspakkerne fra Danhostel Hirtshals.\nBlandt de lidt anderledes gæster er Kristiansand Cykelklub, som hvert år besøger Hirtshals. Cykelklubbens medlemmer kommer for at bade og få en dejlig middag, inden de sejler tilbage til Norge.\n”Vi er meget glade for at arbejde og drive stedet her. Det er en livsstil, som vi ikke kan undvære, og vi glæder os hver dag til at betjene vore gæster til deres fulde tilfredshed” slutter Conni Eriksen.


Om mig - PilotForDitLiv\n”Tænk småt, tag små skridt, løs små problemer oplev afgørende forandringer.”\nMit navn er Nana og det er mig, som ejer virksomheden PilotForDitLiv. Jeg er 38 år og gift med min skønne mand, Sune, som jeg også arbejder sammen med. Vi har tre dejlige børn sammen på 7, 9 og 11 år.\nVi bor i en lille landsby, der hedder Bjergsted på Sjælland, hvor jeg også har min klinik og undervisningslokale tilknyttet. Jeg har en fortid som skolelærer og blev ret hurtigt klar over, at jeg brændte allermest for relationsarbejdet med de unge mennesker og de dynamikker, som opstår, når mennesker mødes. Derudover har jeg en holistisk kostvejlederuddannelse med fokus på rigtig kostkombinering og på syre-/basebalancen i krop og kost. Jeg har ligeledes færdiggjort en masterclass i adfærdspsykologi og overspisning og senest færdiggjort en selvværdsmentoruddannelse.\nJeg har siden 2018 drevet virksomheden og fra 2019 har jeg fungeret som fuldtidsselvstændig på PilotForDitLiv.\nJeg elsker at gøre en forskel i andres liv og at gøre det i et tempo, som mennesket overfor mig er klar til. Jeg har fra jeg var ung vidst, at jeg skulle gøre en forskel i andres liv og vidst, at arbejde med relationer giver mig energi. Jeg har selv tendens til alt-eller-intet-mentaliteten i perioder og derfor kender jeg følelsen af ”Nu skal det være! Nu skal der ske store ændringer.” Dog viser det sig næsten altid, at udviklingen ligger i at sætte tempoet ned.\nMit mantra i livet er "Kaizen"\n”Tænk småt, tag små skridt, løs små problemer oplev afgørende forandringer.” Prøv lige at høre!\nDet er SÅ simpelt og alligevel så MEGA svært. Jeg forsøger at leve mit liv ud fra dette mantra hver dag. Jeg bruger den som en metode til hele tiden at ændre mig i den retning, jeg gerne vil – stille og roligt, så jeg passer på min krop imens. Leve i nuet imens jeg glæder mig over de ting, som jeg faktisk opnår i løbet af en dag, en uge, en måned osv. Ordet er japansk og er sammensat af Kai, som betyder forny og Zen som betyder til det bedre. Og det er lige præcis det, som livet handler om: At vi som mennesker kan forbedre os gennem læring og refleksion og på den måde blive klogere på livet og de processer, vi går igennem. Jeg bruger det også i min vejledning og undervisning. Små skridt er de ændringer, du SELV oplever som overkommelige, motiverende og realistiske i din dagligdag og på længere sigt. Det er afgørende for dine valg at tage tilpas små skridt, da du ellers vil vende tilbage til dine gamle vaner, når din selvkontrol er brugt op.\nHer på PilotForDitLiv kan du finde mine uddannelsesforløb og bliver klogere på netop disse. Du kan også finde mine opskrifter og læse mine indlæg med dagligdagsrefleksioner på bloggen. Jeg laver kun mad, som jeg selv elsker og som jeg synes er nemt at gå til. Det skal være simpelt og smukt og selvfølgelig smage himmelsk.\nDin mening er vigtig for mig\nDu er altid velkommen til at skrive til mig med inputs eller kommentarer under mine indlæg, det vil blot gøre mig endnu skarpere i mit arbejde og viden om, hvad der rører sig hos mine følgere.\nDu er ligeledes velkommen til at sende mig en mail på pilotforditliv@gmail.com, hvis du har spørgsmål men også specifikke ønsker for indlæg.\nJeg håber, at du bliver inspireret imens du er her og vil mærke, om det er tid til, at du skal tage styringen i dit liv. Måske med mig ombord?


Weekendophold i Hanstholm - Se weekendophold i Hanstholm - Se weekendophold i Hanstholm - Weekendophold.dk\nOplev den barske men smukke natur og bunkere fra besættelsen\nSe weekendophold i Hanstholm\nUdsigt ud over Hanstholm Havn og en usædvanligt stille Nordsø på en dag med havblik. Foto: Erik.\nHanstholm er en mindre by, som ligger i det nordvestlige hjørne af Thy. Naturen omkring byen er barsk, men på samme tid også smuk og charmerende. En stor del af området uden for byen er nu en del af Nationalpark Thy.\nDer er rigtig fine muligheder for fredelige gåture i det forblæste landskab - og I får selvfølgelig masser frisk havluft med i købet!\nUnder besættelsen blev der opført nogle store bunkere og kanonstillinger ved Hanstholm. Årsagen var at byen lå på et strategisk vigtigt punkt, som kunne bruges til at kontrollere indsejlingen til Kattegat.\nNogle af de bunkere og kanonstillinger som har overlevet kan i dag opleves når man besøger Museumscenter Hanstholm. Du har muligvis allerede set dem i fjernsynet, uden at vide det. Det var nemlig her "Olsenbanden i Jylland" blev indspillet. Kig ind og kom tæt på en dramatisk del af Danmarks historie.