Frygter coronasmitte: Sådan hjælper du din skraldemand | TV 2 Lorry\nBåde virus og bakterier i skraldespanden kan smitte skraldemændene og gøre dem syge. Hvis du putter dit skrald i poser, så mindsker du risikoen.\n18. mar 2020, kl. 18:07\nKøkkenrulle med både snot og brækrester, bleer og andet affald fra syge personer er dagligdag for mange skraldemænd.\nUndgå bødestraf: Så meget koster det, hvis du mødes med dine venner\n- Der ligger alt for meget løst i skraldespandene, som ikke er skærmet af for os. Vi kan i værste fald blive syge, når folk ikke putter deres skrald i poser, fordi vi så risikerer at komme i nærkontakt med virusbefængt affald, siger Henrik Justesen, der er skraldemand i Gentofte for renovationsfirmaet Remondis.\nSkraldemændene har de seneste uger skiftet de sædvanlige stofhandsker ud med latexhandsker, da det beskytter dem bedre mod smittefare, og så er de begyndt at spritte sig godt og grundigt af flere gange om dagen. Derfor er det, de frygter nu, det løse affald.\nquote Det vi frygter er, at vinden får fat i noget af det løse affald, og dermed blæser det op i hovedet på skraldemændene. Det sker faktisk ret ofte, og i disse dage er det naturligvis ekstra problematisk\nSøren Eriksen, Remondis\n- Hvis skraldespanden er overfyldt, vælter eller falder af vognen, så skal vi jo samle skraldet op, og det skrald, der ikke kommer i poser, det får vi jo så direkte fat på. Det er bestemt ikke smart i disse smittetider, siger Henrik Justesen.\n- En del borgere smider også brændeovnsaske og andet let materiale direkte i skraldespanden, og når vi tømmer skraldespanden i vognen, så flyver en del af det støv direkte ud i vores hoveder. Er der så bakterier eller virus andre steder i skraldespanden, så kan støvet altså transportere smitten over på os, siger skraldemand Henrik Justesen.\nDer ligger ofte meget løst skrald i de skraldespande Remondis tømmer. Dette billede er taget af en skraldemand i går. De frygter, at de kan blive smittet med coronavirus, hvis en smittet person eksempelvis har brugt de servietter der ligger øverst til at pudse næse.\nFor at beskytte skraldemændene mod at blive smittet med coronavirus, så har renovationsfirmaet Remondis lanceret en kampagne, der skal minde borgerne om, at huske at putte al deres skrald i en pose og binde knude på den, før de smider det i skraldespanden.\nHåber at nå folk på de sociale medier\nKampagnen er lanceret på de sociale medier under hashtagget #huskdinskraldemand. Budskabet er ekstra aktuelt lige nu, men Remondis håber, at borgere også efter coronakrisen følger rådene.\n- Vi håndterer skrald fra både raske og syge borgere, og det er da klart, at lige nu der er vi ekstra nervøse for de konsekvenser, det kan have at komme i nærkontakt med affaldet, siger Søren Eriksen, der er direktør i renovationsselskabet Remondis, der henter skrald i kommuner som Lejre, Vallensbæk, Ishøj, Ballerup, Furesø, Gentofte, Albertslund, Lyngby og Egedal\nRemondis deler lige nu disse tegninger på de sociale medier. Håbet er, at flere borgere vil putte deres skrald i poser og binde knude før de smider det i den store skraldespand.\n- Det vi frygter, er at vinden får fat i noget af det løse affald, og dermed blæser det op i hovedet på skraldemændene. Det sker faktisk ret ofte, og i disse dage er det naturligvis ekstra problematisk, siger Søren Eriksen.\nUdover bønnen om at putte skraldet i poser med knuder, så kommer der fra skraldevognen i Gentofte endnu en opfordring til borgerne.\n- Der er mange borgere, der er utroligt dårlige til at vaske deres skraldespande. Det er klart, at spandene på grund af skraldet er fyldt med en masse virus og bakterier, og vasker man den ikke regelmæssigt, så bliver det jo siddende og kan smitte os. Så jeg håber, at denne opfordring måske kan få lidt flere til at vaske deres skraldespand både indvendigt og udvendigt efter næste tømning, så vi kan gøre vores smitterisiko en smule lavere, siger Henrik Justesen.\nBliver skraldemændene syge bliver der ikke hentet affald\nRenovationsfirmaet Remondis siger, at de lige nu ikke tror, at de er hårdere ramt af coronavirussen end så mange andre firmaer. Men de frygter at det snart kan ændre sig.\nquote Hvis situationen udvikler sig, så kan det blive svært at dække alle områder, altså så vil der simpelthen være steder vi ikke kan hente skrald.\n- Vi har både blandt vores renovationsarbejdere og blandt kontorpersonalet folk, som vi har sendt hjem, fordi de har symptomer på, at de kan være smittet med coronavirussen. Vi har dog endnu ikke nogen, der er konstateret smittet med virussen, siger direktør i Remondis Søren Eriksen.\nDer kan let gemme sig coronavirus i noget af det løse affald. Når det blæser, så flyver en snotklud let op i hovedet på en skraldemand, der dermed kan blive smittet. Billedet her er taget i går af en skraldemand fra Remondis\nBliver der udbredt sygdom blandt renovationsmedarbejderne, så kan det betyde, at skraldet ikke længere kan blive hentet.\n- Hvis situationen udvikler sig, så kan det blive svært at dække alle områder, altså så vil der simpelthen være steder vi ikke kan hente skrald. Lige nu er vi nogenlunde dækket ind i hovedstadsområdet, men i vores afdelinger i Nordjylland begynder det allerede nu at se kritisk ud, forklarer Søren Eriksen.\n- Derfor er det vigtigt, at vi alle sammen er med til at passe på vores skraldemænd, for hvis først de bliver syge, så er der altså ingen til at hente affaldet, og så risikerer vi alle sammen at blive syge, siger Søren Eriksen.


Miljømediciner: For svag indsats for sundhedsbeskyttelse | Ingeniøren\n»Jeg var tidligere sagkyndig rådgiver for Sundhedsstyrelsen, men stillingen blev nedlagt, og i dag sidder de sidste embedslæger ovre i Patientsikkerhedsstyrelsen med andre opgaver. Det vil sige, at ministeren ikke har et sted at spørge,« siger miljømediciner og professor Philippe Grandjean. Illustration: Scanpix\nAf Claus Djørup 29. okt 2018 kl. 16:18 1\nMyndighederne skal opprioritere beskyttelsen mod giftige stoffer.\nDen opfordring kommer fra miljømediciner og professor Philippe Grandjean, Syddansk Universitet, i forbindelse med et aktuelt svar fra sundhedsministeren.\n»Der er en alt for stor afstand mellem miljøbetingede risici og almen sundhed. Vi så det med forureningen i Grindsted og PCB i bygninger, og vi ser det med pesticider i drikkevandet. Myndighederne prioriterer ikke beskyttelsen af sundheden særlig højt,« siger Philippe Grandjean.\n»Myndighederne vil gerne have danskerne til at leve sundt, men gør for lidt ved de risici, vi ikke selv kan bestemme over. For pesticiderne henholder man sig til grænseværdier, som er fastlagt i EU uden hensyntagen til, at vi kan se, at danske børn bliver skadet i deres hjernefunktioner af pesticider,« siger han:\n»Det er simpelt hen ikke godt nok. Vi er nødt til at have en bedre og målrettet forskning med fokus på befolkningens sundhed, som man har det i vores nabolande.«\nEt aktuelt eksempel er NOx i trafikken, hvor et nyligt svar fra sundhedsminister Ellen Trane Nørby (V) bærer præg af, at ministeriet har utilstrækkelig adgang til ekspertisen, vurderer Philippe Grandjean over for Ingeniøren.\n»Jeg var tidligere sagkyndig rådgiver for Sundhedsstyrelsen, men stillingen blev nedlagt, og i dag sidder de sidste embedslæger ovre i Patientsikkerhedsstyrelsen med andre opgaver. Det vil sige, at ministeren ikke har et sted at spørge.«\n»Det er meget uheldigt, at der i Sundhedsministeriet ikke findes synderlig ekspertise i miljøbetingede sundhedsrisici. Vi har set, at det har knebet med kontrollen med pesticider, og svaret om luftforurening tyder i samme retning, fortsætter han.\nI svaret til Rasmus Prehn (S) og Christian Rabjerg Madsen (S) siger sundhedsminister Ellen Trane Nørby, at det ikke er muligt at isolere de helbredsmæssige konsekvenser af forureningen med kvælstofdioxid (NO2) fra trafikken. Det skyldes, at trafikkens udslip af kvælstofilter (NOx), hvoraf NO2 er den sundhedsskadelige, ikke indgår i modelberegningerne.\n60 procent stammer fra trafik i EU\n»Jeg synes, ministeren snakker udenom, men man kan selvfølgelig sige, at forskningen i Danmark ikke er sufficient (tilstrækkelig, red.) til at træffe en detaljeret beslutning. Det kunne man reparere på ved at støtte den forskning. På EU-niveau har man beregnet, at cirka 60 procent af NOx kommer fra trafikken,« siger Philippe Grandjean.\n»Engang havde Sundhedsstyrelsen et lille miljømedicinsk forskningscenter. I dag kalder man det et rådgivende udvalg, som arrangerer et par offentlige møder hvert år. Meget andet sker der desværre ikke.«\n»I Norge, Sverige, Finland og Tyskland har man oprettet store, offentlige institutioner – sektorforskningsinstitutioner – som forsker og rådgiver myndighederne. Herhjemme er der ikke rigtig nogen ekspertise i Sundhedsministeriet, som har forstand på miljøbetingede risici.«\n»Når der samtidig mangler sundhedsfaglig viden hos f.eks. Miljøstyrelsen, så har vi virkelig et problem,« slutter Philippe Grandjean.\nRasmus Prehn og Christian Rabjerg Madsens spørgsmål er udløst af snyd med NOx-rensesystemer i lastbiler, hvor især østeuropæere er taget i snyd med rensevæsken, der populært kaldes AdBlue.\nDet forholdsvis lange ministersvar er en gennemgang af evidensen for helbredseffekter af henholdsvis korttids- og langtidseffekter af NO2, der bygger på den nyeste gennemgang fra den amerikanske miljøstyrelse (EPA).\n»Epidemiologiske undersøgelser har vist statistiske sammenhænge mellem NO2 i udeluft og øget forekomst af skadestuebesøg og hospitalsindlæggelser for hjerte-karsygdomme, men disse udfald var ofte relateret til andre forureninger i udeluften.«\n»Vurderingen bliver derfor, at den samlede viden tyder på, men ikke er tilstrækkelig til at udlede en kausal association,« hedder det om korttidseffekter.\nDer er påvist en årsagssammenhæng mellem korttidsudsættelse for NO2 og symptomer hos astmatikere samt en sandsynlig årsagssammenhæng mellem langtidsudsættelse for NO2 og udvikling af astma hos børn, hedder det i sammenfatningen.\n»Bortset fra disse effekter på lungerne er der fortsat stor usikkerhed om, hvorvidt udsættelse for NO2 har en selvstændig effekt uafhængigt af andre trafikrelaterede forureninger.\nPå nuværende tidpunkt er det ikke muligt at estimere de helbredsmæssige konsekvenser af NO2 alene i forbindelse med udsættelse for luftforurening fra vejtrafik,« konkluderer sundhedsministeren.\nSamråd 29. november\nRasmus Prehn og Christian Rabjerg Madsen har tillige kaldt tre ministre i et offentligt samråd torsdag 29. november i trafikudvalget om snydebokse i lastbiler.\nDe to socialdemokrater vil bl.a. granske, om danske lastbiler også benytter metoden, som er omtalt i to artikler på Danmarks Radio 24. juni: »Mekanikere indrømmer: Danske lastbiler snyder med miljørensning« og »Lastbiler fusker med miljørensning: Kom med politiet på razzia«.\nTrafikminister Ole Birk Olesen (LA), justitsminister Søren Pape Poulsen (K) og miljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen (V) skal på samrådet redegøre for snyd med AdBlue i lastbiler og for, hvordan regeringen vil sætte ind over for snyderiet, der øger en lastbils NOx-udstødning med mellem 25 og 45 gange.\nEmner : BilerSundhedsskadelige stoffer\n#1 Svend Ferdinandsen 29. oktober 2018 - 22:30\nNOx og NO2\nEn lille dosis "djævelens advokat". Måske disse miljøforskere skulle være mere præcise og gøre deres arbejde færdigt. Kvælstofilter findes i et utal af varianter med vidt forskellige virkninger. NO2 siges at dannes fra NO i udstødningsgasser ved reaktion med O3 (ozon). Ozon er også giftigt, så det er en smule pest eller kolera.\nNår alt andet fejler kan man tale om cocktaileffekten. Men det er jo også kendt at forskellige medikamenter/stoffer kan dæmpe hinandens virkning, det bliver ikke altid værre.


Hjem » Browserudvidelser » Savings Slider\nGuide til fjernelse af Savings Slider\nArtikel Visninger::\t7478\nDer er hundredvis af forskellige browserudvidelser, som lover at give dig pålidelige besparelse omhandler når de handler online. Savings Slider er en af disse attraktive programmer, og du kan downloade det fra opsparing-slider.com. Programmet angiveligt kan hjælpe du indløse virtuelle tilbud og producere online-kuponer, når du gennemse online shopping sites, såsom eBay eller Amazon. Udvikleren af programmet er 215 Apps og udgiveren er Innovative Apps. Disse to selskaber står bag berygtede produkter som Vidsaver, Deal spion Kuponer, Besparelser Explorer og mange andre. Det anbefales kraftigt, at du sletter nogen af disse tilføjelsesprogrammer fra dit Windows-operativsystem. Den væsentligste årsag bag dette er de mistænkelige forbindelser mellem udviklerne af programmet og tredjeparter, som giver anledning til mistanke og opfordrer Savings Slider fjernelse.\nVi modtage og gemme visse typer af oplysninger, når du kommunikerer med webstedet. For eksempel, som mange andre websteder anvender vi "cookies" [..]\nHvis du vil slette Savings Slider er alt du skal gøre, fjerne det uønskede program fra computeren. Når dette er gjort vil filtypenavnet mistænksom browser blive fjernet fra IE, Firefox og Chrome browsere. Manuel fjernelse trin (se nedenfor) er ganske enkel; men hvis du ikke føler tryg ved opgaven, kan du også ansætte automatisk adware fjernelse software. Bemærk: Hvis du vælger at fortsætte manuelt – Sørg for at scanne din PC med en pålidelig spyware scanner bagefter. Dette vil hjælpe dig med at sikre sikker Windows kører.\nHøjreklik på det uønskede program, og ramte Afinstaller at fjerne.\nFra nederste højre hjørne skal du vælge alle apps.\nDownload Savings Slider-fjerner*


Ytringssnerperi | Information\nHvis nogen har tordnet mod den politiske korrekthed, er det Dansk Folkepartis leder, Pia Kjærsgaard. Derfor er det også særegent at læse hendes argumentation i går mod en gruppe kendisser, som protesterer mod regeringens udlændingepolitik. For hun argumenterer med, at de ikke har forstand på, hvad de taler om, og man kunne ligeså godt spørge cykelhandleren eller pølsemanden på torvet. Det er forståeligt, at Dansk Folkeparti er irriteret over protesterne, men Kjærsgaard rammer ved siden af. Savner hun eksperterne?\n"Hvorfor ikke i stedet interviewe cykelhandleren nede på hjørnet eller pølsemanden på Torvet - er deres meninger ikke nøjagtigt lige så gode?"\nPia Kjærsgaard, formand for Dansk Folkeparti i sit ugebrev\nMå en lektor sige, hvad han vil? Må en præst? Må en minister eller en leder af en frikirke? Vel må de så, så længe de taler til voksne mennesker, som selv med deres kritiske samfundsopdragelse kan vurdere, hvad de vil tro på. Danmark er desværre ramt af et omsiggribende ytringssnerperi, der er skæmmende for debatten og betyder, at vi ofte i højere grad diskuterer, hvem har lov til at sige hvad i stedet for at tage fat på indholdet. Først var der Ruth Evensen fra Faderhuset, som vil bekæmpe homoseksualitet, adgang til abort og meget andet. De fleste er uenige med hende dog uden at argumentere imod. Lad dog Faderhusets holdning komme frem i al dens moralistiske forstokkethed, uanset at hun har købt og nedrevet et hus som mange holdt af på Jagtvej i København. Så var der lektor og religionsforsker Michael Rothstein, som angiveligt har brugt undervisningstid til at opfordre nogle studerende til at demonstrere mod netop rydningen af Ungdomshuset. Det skulle han ikke have sagt, for det er politisering af undervisningen, mener blandt andre Jyllands-Posten og fagrådet på Københavns Universitet. Så var der den omstridte præst Orla Villekjær, som i en prædiken transmitteret på DR tv kritiserer regeringens flygtningepolitik og tilbagesendelsen af psykisk syge asylansøgere til Kosovo. Kirkeminister Bertel Haarder mener, at han blander politik og forkyndelse sammen, så det skulle han heller ikke have sagt. Endelig var der familie- og forbrugerminister Carina Christensen, som i sidste uge mente, at alle bør have tre børn, hvis det er det, de ønsker sig. Det må hun ikke sige, for det skal hun ikke blande sig i, anførte flere. Socialdemokraternes ordfører, Mette Frederiksen, mente ligefrem, at ytringen kunne føre til, at kvinder følte sig presset til at få flere børn, end de kan overskue.\nFire eksempler fra den seneste uge - og går man længere tilbage, myldrer de frem. Ytringssnerperiet trives og har det godt, og det bliver stadig oftere brugt til at bekrige politiske modstandere. Men når offentlige debatter ender i den slags diskussioner om, hvem der har ret til at sige hvad, er det mest af alt et udtryk for en underkendelse af danskernes evne til at vurdere udsagn og deres validitet. Hvor dumme tror de, vi er? Alle de, der vil lukke munden på præster, ministre, lektorer og grundejere på Jagtvej. Det er trods alt voksne mennesker, der sidder og lytter i auditoriet og i kirken og foran radioerne. De vil formentlig ikke stimle ud i gaderne, fordi en lektor siger det, kaste sig på lagnerne for at følge en ministers doktrin eller skifte grundholdning til regeringens udlændingepolitik på grund af en tv-prædiken. Slip dog holdningerne løs, de er til for at blive modsagt og forestillingen om, at autoriteter i gammeldags forstand skal passe på med deres påvirkningskraft, og hvad de udtaler sig om, er i bedste fald antikveret. Tænk, hvis man kunne gå ned ad gaden og støde på præster mod dyreforsøg, lektorer for atomkraft, læger for flere soldater til Irak, grundejere mod julemanden og meget andet. Problemet med den danske samfundsdebat er ikke, at der er for mange holdninger og for meget engagement, men det modsatte.\nDen udskældte politiske korrekthed består i, at kun mennesker med et særligt rum, et særligt sæt af værdier og en særlig argumentationsform kan deltage i debatten. Og den politiske korrekthed, som til at begynde med ikke var noget skældsord, er i den grad blevet brugt til at slå politiske modstandere i hovedet med. Derfor må læren efter korrekthedens årti være, at adgangen til debatten er for alle, og at det er argumentet, der tæller, fremfor titlen på visitkortet og den sammenhæng, det fremføres i. Hvis nogen har tordnet mod den politiske korrekthed, er det Dansk Folkepartis leder, Pia Kjærsgaard. Derfor er det også særegent at læse hendes argumentation i går mod en gruppe kendisser, som protesterer mod regeringens udlændingepolitik. For hun argumenterer med, at de ikke har forstand på, hvad de taler om, og man kunne ligeså godt spørge cykelhandleren eller pølsemanden på torvet. Det er forståeligt, at Dansk Folkeparti er irriteret over protesterne, men Kjærsgaard rammer ved siden af. Savner hun eksperterne? Når kokken Claus Meyer, komponisten Bent Fabricius-Bjerre, den tidligere konservative minister Isi Foighel, forfatteren Lise Nørgaard og andre stiller sig op i flok og kritiserer hjemsendelsen af syge Kosovo-albanere, så er det ikke interessant, fordi de har en autoritet i kraft af deres kendthed eller ekspertviden, men fordi de normalt repræsenterer det borgerlige Danmark, som ikke har for vane at kritisere regeringen. Men ytringssnerperiet har bredt sig helt til Dansk Folkeparti.\nBent Fabricius-BjerreCarina ChristensenClaus MeyerIsi FoighelLise NørgaardMette FrederiksenPia Kjærsgaard\nUngdomshusetDansk FolkepartiDRFaderhusetJyllands-PostenSocialdemokratietKøbenhavns Universitet


DEMENS - ESOTERISK BELYST af R. Andrews Griffiths, R.N. Esoterisk artikel. Demens er en frygtet tilstand. Konsekvenserne er skræmmende, fordi det vrimler med beskrivelser af håbløshed og besvær. Men hvad er den esoteriske forklaring? (Side 1 af 13)\nDEMENS - ESOTERISK BELYST\nDEMENS - ESOTERISK BELYST (1 af 13)\nDemens er en frygtet tilstand. Konsekvenserne er skræmmende, fordi det vrimler med beskrivelser af håbløshed og besvær. Men hvad er den esoteriske forklaring?\nSYGDOM - ESOTERISK BELYST (Begynder)\nAf R. Andrews Griffiths, R.N.\nDu kan frit downloade "DEMENS - ESOTERISK BELYST" af R. Andrews Griffiths, R.N. For at kunne læse filen, skal du have programmet Acrobat Reader, som du kan hente på www.adobe.com/dk - det er gratis. Materialet downloades ved at klikke på pdf-filen i ruden til højre.\nEn frygtet tilstand\nUndersøgelse viser, at efter kræft er demens den mest frygtede tilstand. Konsekvenserne er skræmmende både for det menneske, der udvikler demens, og for de pårørende. Årsagen er, at det vrimler med personlige beskrivelser af håbløshed og besvær i de familier, der berøres. Man hører udtalelser, som: "Det er som om et klart lys gradvist nedtones og til sidst slukkes", og "– det er den ubarmhjertige fjende af menneskets værdighed" ol.\nLige siden den græske og romerske oldtid har vestlig litteratur dokumenteret de forskellige symptomer, der har relation til demens, og nogen mener, at den bogstavelige betydning for den enkelte er at være "uden sind". Det siges, at omkring 56-års alderen "beslutter" sjælen, om den fortsat vil give åndeligt støtte til sin personlighed i resten af inkarnationen, eller om den vil fremskynde den tilbagetrækningsproces, der begyndte naturligt i 49-56 års cyklussen. 56 er ikke en tilfældig alder, og derfor har lægevidenskaben opdelt demens i to kategorier: "Tidlig debut" og "sen debut". For enkelhedens skyld bliver tilstanden her i artiklen klassificeret som "tidlig debut", hvis den opstår i perioden frem til en alder af 56, og det, der opstår efter en alder af 56, omtales som "sen debut".\nDownload-fil: DEMENS - ESOTERISK BELYST - R. Andrews Griffiths\nLæsefil med vendbare sider: DEMENS - ESOTERISK BELYST


Kaffeslabberas - Beautyspace\nLatte-looket hitter hos Armani, og er der noget at sige til det? Foto: Giorgio Armani\nKaffe er både godt, nødvendigt og endda smukt. Se bare latte-looket netop nu, hvor flere makeup-artister anbefaler at alliere sig med en oplysende concealer og latte-brune øjenskygger, når det klassiske smokey eye skal iklædes forår. Sort kan pakkes helt væk eller – hvis du nødigt er foruden – kombineres med de brune skygger, der har en ophøjet status blandt sæsonens it-farver. For de lækre, kaffebløde nuancer spås at være genvej til fløjlsagtig luksusfinish (og hvem kan ikke trænge til det – plus lidt sol – ovenpå 90 dages nonstop frost?).\nSNUP TENDENSEN: Makeup-artist Linda Cantello, som står bag Giorgio Armanis forårslook døbt Nude Contrast, gør opmærksom på to uundværligheder, hvis du vil kopiere anstrengelserne: En cremet foundation brugt i små mængder (for jo, huden er stadig det vigtigste), en champagneøjenskygge (hun peger selvfølgelig på designerens forårspalette), hvor farven skal vædes med vand og lægges på hele det bevægelige øjenlåg plus i inderste øjenkrog, inden den brune skygge lægges som et omvendt syvtal.\nEn blødere og mere forfinet version af det klassiske (sorte) smokey eye\nNB: Smæk til dem, der tidligere dømte brune øjenskygger for kedelige, gammeldags og uklædelige, for måske har du som jeg smidt dem alle sammen på forbrændingen?\nKære Mie – hvor blev jeg glad for dit indspark, for du er BESTEMT ikke alene om at tænke ‘pust’ mht. at få lattefarver (og andre farver) til at lande sikkert. Jeg hørte makeup-artist Kenneth Adelhardt sige i går, at når man svingede farven for 7. gang, SÅ ville det blive flot ;o)Beautyspace er tænkt som en cocktail af tips&tricks, men også inspiration, så jeg håber, du fortsat vil labbe latten i dig og så bare nyde billederne her on the side…(blev jeg tvunget til at vælge mellem latte i koppen og på øjnene, så vandt nr. 1 ;o) A\nPust støøøøøøøøn, hvor lyder I alle til at have helt styr på den sag! Personligt har jeg nemmere ved at putte latte i ganen……\nHvor er billederne smukke, jeg ville ønske det var mig der kunne den kunstart!\n@mette b – præcis hukommelse må jeg sige.\n@nipuni – dejligt at du giver den gas.\n@mikkel – LOL\n@charlotte – fuldt forståeligt. Der ER også tale om et lidt kunstnerisk fortolket syvtal;o) Tallets ‘tag’ om du vil (altså den øverste vandrette streg af syvtallet)læggegs på øjenlåget v/vippekanten. Hvis du har tålmodighed har jeg i dag fået en makeup-artist til at vise det …fotos kommer.\n@Tak til Helle, som sørger for også at bringe ‘greige’ behørigt på banen (men jeg HAR altså stadig smidt for mange brune – og ikke greige – skygger skammeligt væk ;o)\n@Marianne, Karin, Elisa og Annette: tak …også for det blå indspark, Elisa.\nDet ser rigtig lækkert ud – og elsker en latte. Har smidt næsten alt brunt ud! Så ja smæk smæk og ud og handle. Kh karin\nHar også brugt brunt de sidste mange år. Seneste investering er fra Lancôme (Cuban Brown). Lækker lækker.\nFlot nyt layout på din blog!\nLatte blandet med blå mascara (som er forårs must-have) er faktisk frækt , prøv det 😉\nNemli…har brugt brunt i mange år\nAj altså Anette, du har da ikke smidt dine brune skygger ud? Alt, hvad der hedder “greige” nuancer (gråbrunbeige) er bare det smukkeste, og det klæder alle øjne, uanset farve. Jeg samler på gråbrune øjenskygger, det er virkelig mit svage punkt. Kan købe en ny, hver gang jeg ser en nuance, der er bare en lille smule ikke helt magen til de 99 andre, jeg har i forvejen… dét, og så bare lige lidt helt mørkebrun i yderste øjenkrog, så er ingen øjenmakeup smukkere!\nHar lidt svært ved at se det med det omvendte 7-tal, kan du ikke lige præcisere\nLove the Latte Look!\nRigtig lækkert look, som man også sagtens kan bruge til hverdag 🙂 Jeg vil allerede idag forsøge mig med de brune nuancer på øjnene, inden jeg tager på arbejde.\nMen men men, jeg er nu også stadigvæk stor fan af de klassiske sorte smokey eyes 😉\nLækkert look, synes jeg. Jeg har altid, undtaget et forvirret øjeblik i vel 10. klasse, brugt brune nuancer, da jeg egentlig synes jeg ser fjollet ud med glimmer og grøn/ blå/ orange…\nSå jeg hilser latten meget velkommen( også den på caféerne)


5 Tips Ved Opbygning Af Et Bordplade 🔧 Tips Til Hjem Forbedring. Lav Dine Egne Hænder - 2019\nPletfjerning 101: Rengøring Tranebærsaft Pletter\nDen Rigtige Måde At Installere Julelys\nVinduer Og Dørskærme - Fix Dem Og Glem Dem\n5 Tips Ved Opbygning Af Et Bordplade\nA bordplade kan kun bestilles fra en konventionel eller online butik og fås i forskellige stilarter og tilpasninger. Du kan have træ, brugerdefineret marmor, laminatindsatser og overlejringer, eller spejlbaser, der helt sikkert passer til din stil af bordplade. En sådan base kan dog nemt bygges hjemme, og du kan oprette den i henhold til et design, du foretrækker.\nOpbygning af en bundplade til flisebelægning\nHvis du har tænkt dig at have en bordplade lavet af fliser, kan du lave en base deraf ved brug af ¾ tommer krydsfiner. Gør din base lig med størrelsen af bundskabet, som du vil oprette bordpladen på. Din krydsfinerbase skal lægges over med cementbagerbræt, der er ½ tommer tykt. Sørg for, at bordpladen er på niveau, inden du lægger den på bundskaberne. Hvis det er nødvendigt, kan du bruge strimler af krydsfiner, der er 3 tommer tykke, men de skal være robuste nok til at understøtte bordets vægt.\nForberedelse af en bordplade\nHvis du skal bruge et lamineret materiale som base til din bordplade, kan du forberede dig på fliser ved at arbejde på overfladen med sandpapir. Hvis du har en anden slags materiale som base, skal du dog tage det ud og erstatte det med krydsfiner, der er ¾ tommer tykt. Tag dimensionerne af den gamle bordplade og overfør den til den nye krydsfinerbase. Skær det efter din ønskede størrelse og design ved brug af et bord eller en cirkelsag.\nBordplade til granit\nHvis du skal lave en granit bordplade, skal du have en skabelon af bordpladen. Dette er det, du vil bringe til granitleverandøren, så han kan skære din granit efter din ønskede størrelse og form. Fortæl leverandøren hvilken slags finish du vil have, samt den kant, du skal bruge. Granitten lægges direkte oven på din bordplade, så sørg for at den er stærk nok til at understøtte vægten samt de andre ting, der ofte placeres oven på en bordplade.\nGør din bordplade stærk nok\nDu kan bruge ¾ tommer krydsfiner til din bordplade, hvis du ikke bruger granit eller andre tunge finish, og du vil ikke sidde eller stå eller placere tunge dagligvarer oven på din bordplade. For at gøre din bordplade solid nok til at du kan stå på, når du udskifter køkkenlyset, skal du bruge et par lag ¾ tommer krydsfiner med et ¼ tommer bagbord. For at sikre, at dit bagbord er stærkt nok til at understøtte granit og for at fylde huller mellem materialet og krydsfiner, skal du bruge en tinsæt.\nLav en bordplade til laminater\nHvis du skal bruge laminater som en finish til din bordplade, skal du rengøre og sand overfladen meget godt.Hvis der er gammel lak eller maling, der er på materialet, skal du tage dem af inden du anvender laminatet. Hi-density spånplader er det sædvanlige materiale til kommerciel bordplade, men du kan gøre med almindelige spånplader såvel som krydsfiner.\nVideoer Relaterede Artikler: Bordplade.\nVigtigste » Interior Hjem » 5 Tips Ved Opbygning Af Et Bordplade\nBadeværelsesdesign Med Nyt Brusebad\nSådan Lay Tile Korrekt\nSådan Udskifte En Beskadiget Natural Stone Tile\nHvad du skal bruge A fliser til naturlig sten er et smukt ekstraudstyr til ethvert værelse. Naturstenen er en luksus, som nogle mennesker bruger til at vise deres vigtigste rum. De ujævne linjer, ufuldkomne farver og ujævne overflader tilføjer meget karakter til en entré, stue, spisestue eller spiseplads.


abad.atranevos.se › Decorations › Bevægelseslege i skolen\nLegepatruljens lege - Dansk Skoleidræt Vi udsender hver uge en øvelse, der kan bringe bevægelse ind i din undervisning. Bevægelseslege den til inspiration og påmindelse om bevægelsen. Abonner her helt gratis! Dyk ned i Sæt Skolen i Bevægelses skatkiste med inspiration og materialer. Vi har mere en konkrete øvelsesforslag til alle trin og fag. Mange af dem har en lille introfilm og skolen. briller fra matas Som hjælp til at sætte skolen i bevægelse har Dansk Skoleidræt udarbejdet og indsamlet en lang række øvelser, der kan bruges i de forskellige fag, både inde i . Legedatabase. Herunder kan du finde forskellige lege der nemt kan sættes i gang på skolen. Legepatruljens lege er inddelt i 3 hovedpunkter fangelege.\nBevægelseslege i skolen SKAB RO I KLASSEN\nCarte joyeux anniversaire garcon - bevægelseslege i skolen. Skab ro i klassen\nØvelser der styrker relationerne i gruppen. Ved opstart kan det være forskellige navnelege eller lege, hvor man skal gætte detaljer omkring hinanden, hvor man skal fortælle om noget man er god til, etc. Op fra stolen og ud i rummet - hjernen skal have ilt! Eleverne skal lave noget, der kan skabe cirkulation i kroppen. Fx avisvolleysten saks papir i forskellige versioner, etc. Sæt Skolen i Bevægelse inspirerer til mere meningsfuld bevægelse i de boglige fag. Gå bl.a. på opdagelse i den store øvelsesdatabase og de mange inspirationshæfter. 6 Fang fluen: • Eleverne ga r sammen to og to og stiller sig over for hinanden. • Den ene holder en genstand (abad.atranevos.se en blyant) i strakt arm over sit hoved. • Den anden har armene ned langs siden. • Na r den første elev slipper genstanden, skal den anden forsøge at fange den, inden den na r jorden. • Armene skal hænge ned langs siden til genstanden er sluppet. Som hjælp til at sætte skolen i bevægelse har Dansk Skoleidræt udarbejdet og indsamlet en lang række øvelser, der kan bruges i de forskellige fag, både inde i klasselokalet og ude i skolegården. De fleste øvelser kan med små ændringer tilpasses andre fag og klassetrin. veste k way femme Skolen stiller i dag store krav til eleverne om effektivitet, mål og progression. Eleverne oplever mange lektioner, hvor de er stillesiddende og længe skal arbejde koncentreret eller måske et fagskifte midt i en dobbeltlektion. Det er en mental udfordring for mange elever. De bliver urolige, ukoncentrerede, snakker og kan ikke følge med. flowoplevelser i skolen. Den sidste fordel ved at inddrage leg og bevægelse i undervisningen som skal nævnes her, er legenes potentiale i forhold til at fremme elevernes alsidige personlige ud-vikling. Bevægelseslege, som dem der er beskrevet i denne artikel, er især velegnede til at fremme mulighederne for social læring. En af de største udfordringer i skolen er uro i timerne. For meget umotiveret uro og støj skaber stressede elever, konflikter, dårlig trivsel og manglende læring.\nDer findes masser af muligheder for lege, hvor alle kan være med, og hvor sammenholdet styrkes. Brug dem fx når klassen er samlet til et socialt arrangement. mark er en konkurrence, hvor det gælder om at være den skole eller klasse, der er mest aktiv i Legepatruljen: abad.atranevos.se Følgende Brain breaks er bl.a. lavet med inspiration fra ”Sæt skolen i bevægelse” og .. får en forståelse for, at det krævede en god fantasi at lege dengang. 3 dage siden Sæt skolen i bevægelse: Her er et stort katalog af øvelser. Du kan Til nogle lege skal bruges remedier, som man selv skal købe eller lave. I udlandet er der masser af ressourcer til de små pauser i undervisningen, skolen giver energi, fokus, ro eller glæde til eleverne. På dansk er udvalget lidt mindre, men vi kan uden tvivl hente ideer fra andre og supplere med de danske bevægelseslege, der findes med aktive pauseideer. Children Beyond : En af de stærkeste ressourcer, som jeg har brugt virkelig meget. Her er korte chante-meditationer, hvor man også bruger kroppen.\nDer findes masser af muligheder for lege, hvor alle kan være med, og hvor sammenholdet styrkes. Brug dem fx når klassen er samlet til et socialt arrangement. mark er en konkurrence, hvor det gælder om at være den skole eller klasse, der er mest aktiv i Legepatruljen: abad.atranevos.se Følgende Brain breaks er bl.a. lavet med inspiration fra ”Sæt skolen i bevægelse” og .. får en forståelse for, at det krævede en god fantasi at lege dengang. port. Det gælder både transport til og fra skolen, i skolen samt i fritiden. Den bevægelse der tidligere var en naturlig del af hverdagen, har ændret sig til et aktivt valg. Dermed er familie, venner, skolekammerater, pædagoger og lærere med til at præge, i hvilken udstrækning børn og unge har bevægelse som en del af deres hverdag. Dansetid! er et redskab for lærere og pædagoger til bevægelse, musik, kreativitet, trivsel og fællesskab for børn: Korte dans-med-film, lige til at gå til, og. Masser af ideer til lege, øvelser, opgaver o. lign. hvor eleverne er aktive med deres krop, samtidig med at der trænes, øves, repeteres og indlæres matematik.\nBrain breaks bevægelseslege i skolen Bevægelseslege. Boldlege. Samarbejdsøvelser. Tillidsøvelser. Crosstræning. Styrketræning med makker. Gamle lege. Har du brug for hjælp? Besøg Help Center Kontakt læremiddelkonsulent Tlf. 42 60 60 10 supportdk@abad.atranevos.se Danskfaget klasse Om Clio Om portalen. 1/9/ · På de to dvd'er findes i alt 49 filmsekvenser, hvor Lotte Kærså underviser børn i forskellige aldre. Materialet er opbygget således, at de første filmklip er med de et-toårige, de næste med de to-treårige og så videre.\n3 dage siden Sæt skolen i bevægelse: Her er et stort katalog af øvelser. Du kan Til nogle lege skal bruges remedier, som man selv skal købe eller lave. En af de største udfordringer i skolen er uro i timerne. . tillidsøvelser, stunt/ stagefight og en masse forslag til lege og aktiviteter til abad.atranevos.se opvarmning og breaks.\n|God kvalitet til den rigtige pris. |Imellem fingrene er der et fleksibelt materiale som gør dem mere smidige|Havehandskerne i serien fås i 2 størrelser samt med forskellige designs - her i udgaven Parisienne.\n|Vigtigt med behagelige havehandsker Selvom mange oplever at få rifter, og kan anvendes i selv de mest krævende miljøer, til når du skal arbejde i haven, derudover er de udført i de mest slidstærke og holdbare materialer. |Alle i forskelligt forstærket materiale for god holdbarhed og i forskellige farver og mønstre. |Her i netbutikken finder du et bredt udvalg af handsker til både herrer og damer.\n13 energiskabende aktiviteter til motion og bevægelse\nBevægelseslege med de årige og deres voksne. Leg, dans, musik og bevægelse med de årige.\nBevægelseslege i skolen brun sovs til kylling\nLege der bringer sammen bevægelseslege i skolen\nDet er et godt redskab til at skabe et sundt og godt læringsmiljø i klassen, samtidig med at det styrker mentalt velvære og fysisk sundhed hos det enkelte barn. Webdesign: All-in-One, grafisk design skolen. Du skal blot orientere dig her pÃ¥ bevægelseslege. Vi har lavet et introduktionsmateriale, som giver den ny vikar svar på mange praktiske spørgsmål og gode ideer til, hvordan man griber undervisningen an, også når man bliver presset.\nVi udsender hver uge en øvelse, der kan bringe bevægelse ind i din undervisning. Brug den til inspiration og påmindelse om bevægelsen. Abonner her helt gratis! Dyk ned i Sæt Skolen i Bevægelses skatkiste med inspiration og materialer. Vi har mere en konkrete øvelsesforslag til alle trin og fag. hund knækket negl\n|Fås kun i str. |En allround havehandske med rigtig god fingerspidsfornemmelse.\n|Sorter efter: Se størrelseguiden her Bemærk, nogle af Vi har havehandsker til kvinder og to type havehandsker til mænd den ene med ekstra greb, som er vaskbar og derfor aldeles velegnet til ethvert formål! |GARDENA combisystem er et gennemtænkt system, rifter og ømme fingre, der kombinerer forskellige skafter med forskellige redskaber.\nEn af de største udfordringer i skolen er uro i timerne. . tillidsøvelser, stunt/ stagefight og en masse forslag til lege og aktiviteter til abad.atranevos.se opvarmning og breaks. Leg, dans, musik og bevægelse med de årige.\nHævekurv kop og kande - bevægelseslege i skolen. Skab ro i klassen\n|God kvalitet til den rigtige pris. |Alle vores handsker er lavet af slidstærke materialer, men Garden Girl skolen netop målrettet kvinder. |GardenGirl Denim Jeans. |Vi har et udvalg af havehandsker til almindeligt havebrug, er det rart med et til gode kvinder. |Handskerne skal nemlig bevægelseslege holde til selv det mest slidsomme havearbejde, så kig forbi vores kategori med haveredskaber.\nBevægelse i undervisningen Kombinér fag og bevægelse. Home Det At opmuntre til samarbejde og styrke tilliden blandt deltagerne. Energigivende\nLegepatruljens lege Book et kursus hos Dansetid\nhvornår må man tage kørekort 2016\nrobe anglaise moderne\nSom hjælp til at sætte skolen i bevægelse har Dansk Skoleidræt udarbejdet og indsamlet en lang række øvelser, der kan bruges i de forskellige fag, både inde i klasselokalet og ude i skolegården. De fleste øvelser kan med små ændringer tilpasses andre fag og klassetrin. Skolen stiller i dag store krav til eleverne om effektivitet, mål og progression. Eleverne oplever mange lektioner, hvor de er stillesiddende og længe skal arbejde koncentreret eller måske et fagskifte midt i en dobbeltlektion. Det er en mental udfordring for mange elever. De bliver urolige, ukoncentrerede, snakker og kan ikke følge med.\n|Superblød og lækker handske af hjorteskind med touch screen -broderi. |På Hokuskrokus finder du havehandsker til både mænd og kvinder, så du kan bruge dem til en lang række formål i haven. |Som du kan se online, har vi et kæmpe udvalg af arbejdshandsker.\nGeringssav jem og fix\nKalorier ved cykling\nPrevious: « « Skjolder på stof\nNext: Lit bébé conforama solde » »\nPandekagepande til bål tilbud\nGame of life brætspil\nLamelhegn 120 x 150\nFlyverdragter udsalg molo\nHvor kan man købe urtekram\nApp til overvågning af mobil\nGynækolog sanne odense


Information om TouristOnline A/S og online booking af overnatning\nDu er her: / TouristOnline.dk / Om TouristOnline\navanceret søgning ➔\nI TouristOnline arbejder vi for, at tilbyde vores kunder de bedste bookingoplevelser. Det betyder blandt andet, at:\n✭ Vi udvikler bookingsystemer, der kan håndtere overnatningsmuligheder fra mange forskellige partnere. Vi har været her siden 2001, og har derfor stor ekspertise på området – til fordel for vores kunder og samarbejdspartnere.\n✭ Vi præsenterer et stort udvalg af hoteller og ferieboliger til leje, på en overskuelig måde. Så vores kunder kan finde de helt rette overnatningsmuligheder i én enkelt søgning.\n✭ Vores kundesupport sidder klar til at vejlede, hvis du som kunde, har brug for hjælp til en booking - eller hvis du som mulig partner har spørgsmål til et samarbejde. Kontakt\n✭ Bookinger på TouristOnline´s websider foregår altid via en sikker og krypteret forbindelse.\n✭ Hos TouristOnline opkræver vi ikke gebyrer i forbindelse med booking af overnatning. Nogle feriehusudlejere tager et administrationsgebyr, som i så fald, vil fremgå af den samlede pris.


Et-fagligt studieforløb - Matematik (Kandidat) - Syddansk Universitet\nSDU Uddannelse Kandidatuddannelser Matematik (Kandidat) Uddannelsens opbygning Et-fagligt studieforløb\nDen et-faglige kandidatuddannelse i Matematik er for dig, der ønsker at specialisere din viden inden for et eller flere matematiske fagområder eller lave et virksomhedsprojekt som en del af din uddannelse.\nDen et-faglige kandidatuddannelse i Matematik består af følgende elementer:\nObligatorisk kursus (5 ECTS)\nMM845: Funktionel analyse er det eneste obligatoriske kursus på den et-faglige kandidatuddannelse i Matematik.\nHvilke konkrete kurser, du kan vælge imellem, varierer fra år til år.\nDe fagperspektiverende aktiviteter er i princippet valgfrie. Det betyder, at du kan vælge frit blandt alle de kurser og projekter, som Det Naturvidenskabelige Fakultet udbyder på kandidat- og ph.d.-niveau, så længe du opfylder eventuelle indgangskrav.\nDet er dog afgørende, at du reflekterer over dine valg. Derfor skal du ved kandidatuddannelsens start udfylde og aflevere et skriftligt refleksionsskema, hvor du gør rede for, hvordan du forventer at sammensætte din kandidatuddannelse, hvilke kompetencer du ønsker at udvikle, og hvilke fordele og ulemper der er ved dit valg. Refleksionsskemaet er vejledende, dvs. du binder dig ikke til at tage nogen bestemte kurser.\nHvilke konkrete kurser du kan vælge imellem, varierer fra år til år.\nSom specialeforberedende aktiviteter kan du vælge blandt blandt de kurser og projekter, som Institut for Matematik og Datalogi udbyder på kandidat- og ph.d.-niveau inden for fagområderne matematik, statistik og datalogi. Derudover kan du vælge blandt de tværfaglige tværfaglige kandidat- og ph.d.-kurser, som udbydes af Det Naturvidenskabelige Fakultet.\nHvilke konkrete kurser, du kan vælge imellem, varierer fra semester til semester.\nPå kandidatuddannelsens sidste semester udarbejder du dit afsluttende specialeprojekt.\nDu vil typisk blive tilknyttet en af instituttets forskningsgrupper, som du kan få råd og vejledning fra undervejs i processen.\nUd over MM845 og specialet skal du tage mindst ét kursus, der bedømmes med ekstern censur og karakter efter 7-trins-skalaen.\nUddannelsens opbygning giver dig mulighed for enten at gå efter en bred matematikprofil eller at specialisere dig inden for et af følgende fagområder:\nI det anbefalede studieforløb kan du se en skematisk oversigt over, i hvilken rækkefølge vi anbefaler dig at tage uddannelsens forskellige elementer:\nBemærk: Hvis du bliver optaget på kandidatuddannelsen med studiestart 1. februar, starter du med den fagperspektiverende aktivitet og følger herefter de obligatoriske og konstituerende kandidatkurser på dit andet semester. Af samme grund skal du så vidt muligt aflevere og have tilbagemelding på din skriftlige refleksion i løbet af efteråret, hvis du søger optagelse pr. 1. februar.


Mød WatsonC - WatsonC - Viden om vand\nWatsonC leverer agil og højt specialiseret rådgivning inden for grundvand, overfladevand, klima og økohydrologi. Vi ved rigtig meget om modeller, grundvands- og overfladevandshydrologi og økohydrologi og ikke mindst den praktiske anvendelse.\nThor Pilgård Knudsen\nMed min baggrund indenfor matematisk modellering og digital signalbehandling, har jeg arbejdet meget med databehandling. Jeg finder det motiverende at bringe værdi til data samt at finde den optimale metode til at anvende data til at løse en opgave. At tage del i samling, opsætning og service af IoT-udstyr er en spændende del af arbejdet hos WatsonC i og med, at det blandt andet giver indsigt i det større billede samt muliggør en fleksibel hverdag.\nJeg brænder for at tilegne mig ny viden, og påtager mig nye opgaver med et smil.\n2021 – Data Scientist hos WatsonC\nJeg er passioneret for at bruge data til at øge vidensgrundlaget og skabe værdi for kunder. Min filosofi er: Jo mere data jo bedre, men kun hvis videreformidlingen er klar og overskuelig. Jeg tror på, at man med relevant og høj kvalitets data, vil kunne løse og automatisere mange og komplekse problemstillinger. Min baggrund er civilingeniør i sundhedsteknologi, hvor jeg har lært at alle former for data har deres interessante aspekter og relationer, som jeg synes er utroligt spændende at opdage og få indsigt i. Denne opdagelse fører ofte til algoritmer som kan hjælpe med forudsigelser og automatisering af arbejdsgange, hvilket skaber stor værdi for kunder – men også mig personligt.\nJeg har under min PhD haft fokus på tidsserie signaler, hvilket har givet mig en stor kuffert af værktøjer til netop at håndtere disse former for data. Denne består blandt andet af effektiv lagring af tidsserier, visualisering af tidsserier og signalprocessering samt klassificering ved hjælp af neurale netværk, machine learning og klassiske signalbehandlingdsalgoritmer.\n2021 – Datascientist i WatsonC\n2018 – 2021 – Aalborg Universitet – PhD\n2013 – 2018 – Aalborg Universitet - Civilingeniør i Sundhedsteknologi\nMaria Østergaard Nielsen\nJeg brænder for at bringe min faglighed i spil i forhold til konkrete problemstillinger og tror på, at de bedste resultater skabes ved god formidling, samarbejde og vidensdeling mellem fagligheder og organisationer. Jeg trives samtidig ved at være i udvikling, og jeg møder altid faglige udfordringer med stort engagement og nysgerrighed.\nNatur og vand har indtil videre været omdrejningspunktet gennem min uddannelse og arbejdsliv. Min fascination af samspillet mellem natur og vand ledte til et speciale om økohydrologi, hvor jeg bl.a. kortlagde naturtilstand i mere end 200 dokumentationscirkler i grundvandsafhængig natur og sammenholdt med målt grundvandsstand.\nInden jeg startede som konsulent hos WatsonC arbejdede jeg for Grundvandskortlægningen i Miljøstyrelsen med en bred vifte af opgaver lige fra projektledelse, nitratsårbarhedskortlægning til udvikling af et GIS-værktøj til automatisk generering af vandværksbeskrivelser.\n2021 – Konsulent i WatsonC\n2020 - 2021 – Projektleder ved Grundvandskortlægningen, Miljøstyrelsen\n2017 - 2021 – Guide ved Aalborg Zoo\nJeg har arbejdet med grundvandskemi i over 25 år og brænder stadig for fagområdet. For 20 år siden gik jeg ind i rådgivningsbranchen med en ambition om at omsætte det komplicerede og forskningsrelaterede til noget overskueligt og praktisk anvendeligt. Dette er stadig en af mine primære drivkræfter. Det er meget vigtigt for mig at holde min faglige viden up to date, og jeg prøver altid at udtænke utraditionelle løsninger og lære nyt i forbindelse med opgaveløsningen for kunderne.\nJeg elsker desuden at formidle viden og har i løbet af 15 år afholdt adskillige efteruddannelseskurser i grundvandskemi, risikovurdering af pesticider samt miljøfremmede stoffers skæbne i jord og grundvand. Jeg har også undervist et år i grundvandskemi og jordforurening på VIA University College. Jeg lægger megen vægt på at relatere min undervisning til praktiske problemstillinger, så det ikke bliver tør teori blot for teoriens skyld.\nJeg har igennem årene løst utroligt mange forskellige typer opgaver, men fælles for stort set dem alle er dog et vist kemisk islæt. Eksempelvis har jeg lavet kemisk grundvandskortlægning over næsten hele Danmark. Jeg har udført kildepladsundersøgelser for vandforsyninger og beregnet forventede vandkvaliteter ved vandbehandling og blanding af forskellige typer råvand. Vurdering af grundvandsrisiko ved spild af miljøfremmede stoffer er et andet specialeområde. Især har jeg arbejdet meget med pesticidstoffer – lige fra gennemgang af producenternes dokumentationsmateriale i forbindelse med godkendelse af aktivstoffer til vurdering af grundvandsrisikoen ved spild, hvor jeg var den faglige hovedkraft bag udviklingen af risikovurderingsværktøjet BRIBE.\nMed mange års erfaring indenfor fagområdet bliver en analyserapport som en åben bog, og man kan uddrage utroligt mange nyttige oplysninger om grundvandets oprindelse, alder og forureningssårbarhed af en ganske almindelig boringskontrolanalyse. Dette er noget, som jeg næsten dagligt benytter mig af, herunder ikke mindst til at finde frem til den både fagligt og økonomisk optimale løsning for mine kunder. Erhvervserfaring:\n2021 - WatsonC – grundvandskemiker, seniorspecialist\n2011 - 2021 – COWI A/S, Aalborg – grundvandskemiker, seniorspecialist\n2009 - 2011 – Grontmij A/S, Aalborg – grundvandskemiker, seniorrådgiver\n2004 - 2009 – COWI A/S, Aalborg – grundvandskemiker, specialist\n2001 - 2003 – COWI A/S, Lyngby – grundvandskemiker, specialist\n2000 - 2001 - Danmarks Tekniske Universitet – forskningsarbejde\n1996 - 2000 - Danmarks Tekniske Universitet – Ph.d. studie: Diffusive emitters for investigating the fate of organic contaminants in aquifers\nKristian Stokbro Thomsen\nJeg brænder for hele tiden at forstærke min viden og formidlingsevne. Jeg tror på at vidensdeling, innovation og erfaringsopsamling er nøgleelementerne for at kunne løse kundernes ofte komplekse problemstillinger.\nJeg har erfaring indenfor integreret hydrologisk modellering, samt opsætning af mere simple modeller til at løse netop det kunden har behov for. Har desuden en passion for at planlægge og udføre feltarbejde – det er langt lettere at relatere til det man arbejder med, når man har haft fingrene i det og set det i praksis.\nJeg har i mit speciale og som rådgiver arbejdet med modellering af nitrat fra udvaskning til kildeplads og vandmiljø. Denne modellering giver vandværkerne en prognose for, hvornår en eventuel nitratfront i grundvandet bryder igennem på deres kildeplads – og ikke mindst om en indsats er nødvendig og om man i givet fald kan nå at forhindre gennembruddet.\nJeg har i mine to år som rådgiver arbejdet et år med afløbsteknik og et år med grundvand og vandressourcer. Erhvervserfaring:\n2018 – Konsulent i WatsonC\n2017 - 2018 - NIRAS A/S - Vandressourcer\n2016 - 2017 NIRAS A/S - Afløbsteknik\nJeg er dybt fascineret af vand. Vand giver liv og muligheder og ind i mellem også udfordringer. Jeg brænder for at hjælpe med at udnytte mulighederne og håndtere udfordringerne. Mit mål og håb er af efterlade en varig værdiskabelse, der hvor vi arbejder.\nGrundvand og problemstillinger knyttet til kortlægning, benyttelse og beskyttelse af ressourcen har været kernen i hele mit professionelle virke, men jeg arbejder med vand i hele det hydrologiske kredsløb – det kan nemlig ikke skilles af.\nJeg sætter en stor ære i at gøre det avancerede simpelt og anvendeligt. Kundernes problemstillinger og ikke mindst løsninger er vigtigere end teknikken bag analyserne.\nMine særlige erfaringsområder er hydrologi, integreret hydrologisk modellering, grundvand-overfladevandsinteraktion, risikovurdering, modellering af punkt- og fladekildeforurening i grundvandszonen, påvirkning af vandløb og natur som følge af grundvandsindvinding samt kortlægning af nitratretention. Herudover har jeg har arbejdet meget med innovation og innovationsledelse, idet jeg tror på, at de smarteste produkter og rådgivningsydelser endnu ikke er opfundet. Jeg forsøger hver eneste gang jeg står over for en opgave at stille spørgsmålet: "kan vi gøre det smartere og bedre end sidste gang?" Erhvervserfaring:\n2017 - Partner i WatsonC\n2010 - 2017 - NIRAS A/S - Teamchef/afdelingsleder\n2005 - Aalborg Universitet - Ekstern lektor\n- Underviser og vejleder på masteruddannelsen i Vand & Miljø\n2004 - 2010 - NIRAS A/S\n2002 - 2005 - Aalborg Universitet - Adjunkt\n1998 - 2002 - Aalborg Universitet - Ph.D.-studie:\nUncertainty estimation in groundwater modeling\n1996 - 1998 - DHI - Udvikling af hydrologiske modeller\nJeg har arbejdet som rådgiver med vand, natur og hydrologisk modellering i 7 år. Jeg brænder for dyb faglighed, samt at formidle og gøre de komplekse værktøjer anvendelige.\nSamspillet mellem grundvand, overfladevand og grundvandsafhængig natur har altid fascineret mig, og en af mine spidskompetencer er kombinationen af dataindsamling, hydrologisk forståelse og modeller. Det kan være simple modeller, som netop beskriver det nødvendige for at løse problemstillingen, eller det kan være komplekse modeller af hele det hydrologiske kredsløb. De mest spændende og lærerige projekter har for mig været dem, hvor målinger og feltarbejde understøtter forståelsen af det område vi arbejder med.\nJeg er god til at løse opgaver, hvor svaret og metoden ikke er givet på forhånd. Jeg har stor erfaring med at benytte programmering og GIS-værktøjer til at lave en skræddersyet opgaveløsning.\nJeg har undervist i hydrologi m.m. på Aalborg Universitet siden jeg afsluttede mit Ph.d.-studie ”Ecohydrological modelling of river valleys”. Erhvervserfaring:\n2011 - 2017 - Aalborg Universitet - Ekstern lektor\n- Undervisning og vejledning på 5. semester, Vand & Miljø\n2011 - 2017 - NIRAS A/S\n2008 - 2011 - Aalborg Universitet – Ph.D. studie:\nEcohydrological modelling of River Valleys\n2007 - 2008 - NIRAS A/S


Kemi-vagthunden sikrer forbrugerne | Information\nI et debatindlæg den 17. oktober i Information bekymrer DI’s miljøpolitiske chef, Karin Klitgaard, sig over regeringens aftale med Enhedslisten om at oprette en ny kemi-vagthund til forbrugerne. Karin Klitgaard er bekymret for, at forbrugerne ikke får tilstrækkelig valuta for pengene, fordi vi har valgt at lægge opgaver i en privat organisation og derved fravælger »at styrke en offentlig myndigheds effektfulde redskaber«. Et bemærkelsesværdigt synspunkt fra DI.\nKarin Klitgaard mener, at pengene i stedet burde være brugt til at styrke Kemikalieinspektionens kontrol og den danske indsats i at tilføje relevante stoffer til EU’s liste over problematiske stoffer.\nJeg vil gerne kvittere for, at DI er optaget af kemi-dagsordenen og forbrugerbeskyttelsen. Og jeg kan berolige Karin Klitgaard med, at oprettelsen af den nye kemi-vagthund naturligvis ikke er udtryk for et fravalg. Her er ikke tale om et enten eller. Det er en klar styrkelse af forbrugerbeskyttelsen, som vi lægger oven i regeringens indsats på kemikalieområdet, der i forvejen er blevet styrket.\nSå sent som sidste år afsatte regeringen 20 millioner kroner netop med det formål at styrke Kemikalieinspektionens kontrolindsats. Og at sikre danske forbrugere bedre gennem bedre regulering i EU er også en af hovedindsatserne i regeringens kemikalieindsats. Her er det helt centralt for mig, at vi får tempoet i arbejdet på kemikalieområdet op. Det har jeg samlet en gruppe af lande, der er enige i, så vi sammen kan lægge maksimalt pres på den nye kommission.\nVi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre, at vi – og især vores børn – bliver udsat for skadelig kemi. Det er en meget stor opgave, og derfor er det vigtigt at tænke nyt og tage nye midler i brug. Med oprettelsen af den nye kemi-vagthund tilfører vi en ny, ekstra dimension til beskyttelse af forbrugerne, og ved at lægge opgaven i Forbrugerrådet TÆNK, som har en årelang erfaring som forbrugernes vagthund, får forbrugerbeskyttelsen på kemiområdet yderligere et ben at stå på.


Lokale løsninger skal skabe mere robuste og klimasikre byer\nKlimatilpasning er efterhånden blevet en del af de fleste danskeres ordforråd. Det vådere vejr vi alle oplever har gjort det åbenlyst, at vi er nødt til at tilpasse os, hvis vi skal sikre vores boliger og byer mod både regnvand, havvand og grundvand.\nAt vi går vådere tider i møde blev understreget i den nyeste rapport fra FN’s klimapanel, som viste, at både Danmark og resten af verden, i de kommende mange år, står over for meget store udfordringer på klimatilpasningsområdet.\n– I rapporten blev det blandt andet konkluderet, at klimaforandringerne vil øge nedbørsmængden og at vi kan forvente langt flere ekstreme vandstandshændelser i det 21. århundrede end vi har været vant til nogensinde før. Det vil også have en effekt på vores byer, både i forhold til nedbør, stigende havvand samt voksende udfordringer med vores vandløb og grundvand, forklarer Ulrik Hindsberger, centerchef på Teknologisk Institut.\nLokale løsninger og styrket samarbejde\nUlrik Hindsberger arbejder til daglig med klimatilpasning og klimasikring. Ifølge ham, er det vigtigt at tænke i lokale løsninger både over og under jorden og vælge den løsning, der giver mening, der, hvor den skal bruges.\n– Vi ser ofte, at der primært bliver tænkt i løsninger over jorden og selvom det ofte er æstetiske og arkitektoniske løsninger, så kan der også være fordele i at tænke løsninger både over og under jorden – også selvom det kan virke mere praktisk og kedeligt end hvis løsningerne udelukkende er over jorden, siger Ulrik Hindsberger.\nHan forklarer desuden, at det at vælge de rigtige løsninger også kræver, at der både bliver arbejdet med lokale løsninger helt ned på matrikelniveau og, at der er tænkt på en større sammenhæng mellem alle de løsninger, som skal beskytte os mod ekstreme vejrhændelser i fremtiden.\n– Det kræver selvsagt stor koordinering mellem kommuner, regioner, stat og forsyningsselskaber at vælge de rigtige løsninger og skal det lykkes, er det nødvendigt med et forbedret samarbejde mellem branchens aktører og at alle løbende uddanner sig, så alle parter bliver skarpe på egen rolle samt de øvrige aktørers roller og kompetencer, siger Ulrik Hindsberger.\nGrønne facader i nordisk klima\nNår vi taler om klimasikring i vores byer, er det naturligt at talen falder på bynatur. Med bynatur kan vi gøre vores byer mere klimasikre og samtidig skabe robuste og mangfoldige byer, der kan modstå et ændret klima.\nEn af dem der arbejder med bynatur i form af grønne facader, som kan være med til at mindske volumen af regnvand, der ledes til kloakken, er projektleder, Katrine Nielsen fra Teknologisk Institut.\n– De seneste år har der været en stigende efterspørgsel på grønne vægge på facader uden på og inde i bygninger. Væggene kan være med til at håndtere regnafstrømning, og på den måde mindske volumen af regnvand der bliver ledt til kloakken. Samtidig kan væggene være med til at skabe en begrønning i bybilledet og bidrage til at skabe lokal køling, forklarer Katrine Nielsen.\nHun fortæller, at en af udfordringerne med grønne facader i det nordiske klima er, at planter i en grøn væg oplever flere og større temperatursvingninger end planter i terræn. Det gælder både, når det er varmt og om vinteren og i det tidlige forår, hvor vejret kan skifte mellem tø og frost. Den ’lille’ termiske masse i plantevæggen forårsager, at væggen nemmere bliver opvarmet eller afkølet af sol, luft og nedbør. Planterne kan opleve disse mere ekstreme og varierende forhold som stress, og det påvirker deres vækst.\nDerfor arbejder Katrine Nielsen lige nu i projektet Nordic Green Climate Wall, som er et samarbejde imellem Teknologisk Institut, Vølund Varmeteknik, Byggros og DEAS og financieret af Realdania, med at løse netop den udfordring.\n– Det nye koncept skal udvikles ved at kombinere den grønne væg med en brugsvandsvarmepumpe. Varmepumpen skal køle den grønne væg, så planterne først vågner, når sæsonen tillader det – og ikke, når væggen opvarmes af solen. Derudover kan varmepumpen producere varmt brugsvand nok til helt eller delvist at dække fx en boligbloks forbrug. Kombinationen af en grøn væg og en varmepumpe bidrager dermed til at udbrede og optimere etableringen af grønne vægge i boligområder samt til at opnå energibesparelser i forbindelse med produktion af varmt brugsvand, forklarer Katrine Nielsen, som håber, at projektet kan være med til at bane vejen for etablering af flere grønne facader i byrummet.\nDu kan høre mere om projektet, når Teknologisk Institut afholder Learning Session på Building Green København torsdag den 4. november kl. 13.30.


Social adfærd skal her forstås, som de interaktioner dyr har med hinanden, både i forhold til sociale dyr – flokstruktur, kontakt mm., men også interaktioner som aggression, den pacificerende adfærd og territorialadfærd.\nHos mange insekter, fisk, krybdyr, fugle og pattedyr spiller aggressiv adfærd periodevis eller permanent en væsentlig rolle i den sociale adfærd. Det kan måske lyde paradoksalt, at aggressiv adfærd kædes sammen med social adfærd, men det skyldes, at al adfærd, der fremkaldes af eller rettes mod artsfæller, kaldes social. Social adfærd kan altså også være adfærd, der bevirker, at dyr holdes på afstand af hinanden.\nAggressiv adfærd defineres nok bedst som enhver handling, der tjener til at fortrænge et individ med risiko for, at dette individ beskadiges eller såres. Den er karakteristisk ved, at to eller flere individer truer eller angriber hinanden.\nTrueadfærd varierer naturligt nok fra art til art og fra gruppe til gruppe, men generelt kan man sige, at den bl.a. omfatter reaktioner (autonome), der tilsyneladende gør dyret større, kombineret med bevægelser, der fremhæver bestemte farvetegninger og dermed gør det mere iøjnefaldende. Nogle fisk truer med fx. udspilede gællelåg og rejste finner, nogle krybdyr fx. med udspilede hudfolder og kamme, mange fugle med rejste fjer og nogle pattedyr med fx. strittende pels. Mange dyr benytter sig også af lyde i form af skrig, sang, knurren og brøl.\nArtsfæller kommer ofte i situationer, hvor de må konkurrere indbyrdes om ressourcer, der er begrænsede i forhold til det antal individer, der kan udnytte dem. Det kan f.eks. være parringsvillige mager, egnede yngleområder eller opholdssteder og ikke mindst tilgængelige fødemængder. I sådanne tilfælde reagerer dyrene aggressivt på hinanden, idet de prøver at tilkæmpe sig retten til den omstridte genstand ved at forjage konkurrenten med trusler eller direkte angreb.\nDer er hos mange dyr udviklet adfærdsformer, som virker reducerende på artsfællers aggressivitet. En sådan adfærd, der nedsætter artsfællers aggressive tendens, kaldes pacificeringsadfærd.\nDen almindeligste form for pacificering er nok den type adfærd, der gør dyret så lidt truende som muligt ved at "skjule" dets angrebsvåben eller de strukturer og farver, der kan virke udløsende på artsfællers aggressive adfærd.\nEn anden type pacificering består i, at dyret udfører en handling, der fremkalder en ny motivation i angriberen, så dens angrebstendens dæmpes, ved at der udløses en mere fredelig aktivitet hos den. Det er meget almindeligt, at der i sådanne situationer udvises ungeadfærd eller seksuel adfærd.\nEt eksempel kan ses hos kappebavianer, hvor et individ der trues, kan forsøge at pacificerer den truende part ved at vene bagdelen til, dreje hovedet, slå halen til side og udsende skrig, som et tegn på underkastelse. Dette kan så føre til en skinparring eller at det truende individ bliver pelspillet af det underkastende individ. Dette forhindre ofte dissiderede kampe.


Uddannelse med hjulspin - Avisen.dk\nUddannelse med hjulspin\nBrobygning ¿ Byg en gokart og lær samtidig teknisk skole at kende. 30 elever fra 10. klasse har de seneste uger prøvet kræfter med hverdagen på Aarhus tekniske Skole, og i går slap de deres selvbyggede gokart løs på en mudret bane i Lisbjerg\n»Orh, hvor feeedt, han lavede lige en 180 er,« udbryder Steen Bech begejstret, da en af kammeraterne snurrer en hel omgang med gokarten på den mudderglatte bane.\nEleverne fra tiende klasse er sluppet løs på en mark ved Lisbjerg Vestergård.\nSeks gokarter drøner rundt på banen og kaster mudder fra hjulene, mens resten af eleverne kommer med tilråb fra sidelinjen. Særligt én gokart fanger interessen. Den har tre af eleverne nemlig selv bygget.\nEgentlig skulle der have været flere selvbyggede gokarter på banen, men det var kun Leon Balle, Nick Torp og Steen Bech, der nåede at få deres gjort helt køreklar på de første tre uger af det brobygningsforløb, de er i gang med på Aarhus tekniske Skole.\nBrobygningsforløbet for 10. klasseseleverne er udarbejdet for at give eleverne en chance for at smage på hverdagen på teknisk skole, så de lettere kan vælge uddannelse efter folkeskolen. I løbet af de tre uger kommer eleverne omkring håndværksfagene mekaniker, industritekniker og smed, og hele vejen igennem er arbejdet med gokarterne den røde tråd.\n»Samtidig med at eleverne får lov at prøve flere ting af, får de muligheden for at se sammenhængen mellem faggrupperne,« forklarer Peter Bang, der er smedelærer på forløbet.\nAt lade eleverne arbejde med selv at bygge gokarter er med til at holde deres opmærksomhed fanget.\n»Det er altid det bedste, når de skal lave noget de selv skal bruge. Det er en gulerod at få den ud at køre til sidst,« forklarer Peter Bang.\nHan er ikke bekymret for, at der går for meget mudderræs og hjulspin i forløbet, så eleverne ikke får det rigtige indtryk af hverdagen på skolen med sig.\n»Vi har mere fokus på, hvad de arbejder med end selve produktet. Det vigtige er, at de lærer at bruge en svejsetang, ikke om de bruger den på at lave en gokart eller en vindeltrappe, men det gør jo ikke noget, at det også bliver lidt sjovt. Vi vil da gerne lave lidt reklame for os selv, for vi mangler elever,« forklarer han.\nPå banen tager drengenes gokart endnu en muddersprøjtende runde.\nUdover lidt problemer med styretøjet klarer den selvbyggede racer sig til drengenes tiltredshed ganske godt mod de fabriksbyggede gokarter, og de tre ugers brobygning har i det hele taget været en god oplevelse, mener de.\n»Det har været svært, men også rigtig sjovt. Det er sjovt at prøve at komme ud og køre i gokarten, når man selv har bygget den,« siger 16-årige Nick Torp fra Rundhøjskolen.\nHan havde allerede planer om at skulle på teknisk skole inden brobygningsforløbet, og den idé er kun blevet bekræftet.\n»Jeg havde også tænkt lidt på at blive murer, men nu er jeg i hvert fald blevet sikker på, at jeg vil være automekaniker,« fortæller han.


Dyreartikler fra Fortan billigt online\nDyreartikler fra Fortan\nFortan Producent af produkter til dyr introducerer sig selv. Du kan finde ud af mere om mærket her Fortan og deres produkter til kæledyr. Zoobio tilbyder dig gode priser på alle produkter fra producenten Fortan.\nHvor anbefalelsesværdigt er Fortan produkter? Læs de seneste Fortan kundebedømmelser.\nDel dine erfaringer med Fortan produkter. Med din erfaringsudveksling kan du gøre andre Zoobio kunders valg fra vores produkter lettere.\nFortan tilbehør til dyr online-butik\nFortan Cafortan Dog Fortifying Tablets 300 g\nUVP 195,76 kr*\n618.17 kr* / Kg\nFortan Tandpleje 50 ml\nFortan Vitamin concentrate for cat 90 g\n951.44 kr* / Kg\nInformation om producenten af Fortan dyretilbehør\nDet tyske firma Fortan har siden 1948 tilbudt kosttilskud og plejeprodukter til hunde og katte. Det blev stiftet af Wolfgang Schmidt-Duisberg – apotekeren og hundeavleren. Han besluttede at dedikere sit liv til at lede efter de bedste kilder til tilskud til kæledyr. Og firmaet følger stadig denne mission i dag.\nProdukter fra Fortan\nNærende tilskud til hunde og katte. Behovet for disse tilskud opstår, idet alle moderne fodertyper (tørfoder, vådfoder og BARF) ikke er nok til at dække kæledyrets behov helt. Nærende tilskud vil gøre dyrets diæt balanceret, og derfor vil den blive stærk, aktiv og glad. Fortan tilbyder medicinske produkter med protein, taurin og andre gode tilsætninger.\nTilskud til hunde, der spiser BARF. At fodre med naturligt foder har en række fordele, men kæledyret kan ikke få alle nødvendige vitaminer og mineraler fra dette. Ved at bruge et fodertilskud fra Fortan, vil du udfylde hullerne i dyremaden.\nTilskud til hunde og katte, der støtter muskler og skelet. Tilstanden af leddene har en stor indflydelse på helbredet, især hos ældre eller store dyr. Tilskud fra Fortan hjælper dyr med at bevæge sig nemt og dermed til at nyde livet.\nVitaminer til hunde og katte. Disse produkter har indflydelse på synet, knoglerne, tarmfloraen mm.\nTilskud, der forbedrer huden og pelsen hos hunde og katte. Problemer med hud og pels giver ikke kun et dårligt udseende på dyret, men giver også ubehag. For eksempel kan dit kæledyr lide af kløe. Fortan tilbyder produkter der forbedrer hudens tilstand, har indflydelse på pigmenteringen, og som giver ekstra næringtil kroppen. Dit kæledyr vil holde sig sundt og smukt.\nTilskud til hunde og katte, der er gravide eller i løbetid. Disse tilskud sikrer mod mange af de kvaler i disse vitale faser. Særligt modvirker produktet lugt under løbetiden og letter fødslen.\nTilskud til hunde, der har problemer med fordøjelsen. Ofte medfører en ændring af kosten eller andre faktorer problemer med fordøjelsessystemet. Produkter fra Fortan støtter funktionerne i maven og tarmene og styrker samtidig immunforsvaret.\nMineraltilskud til hunde og katte. Denne kategori inkluderer medicinske produkter med kalcium og magnesium. Kalcium styrker tænderne og knoglerne. Det er ekstra vigtigt under opvæksten, under amning og i alderdommen. Medicinske produkter med magnesium har indlydelse på blodsystemet og stofskiftet, og det hjælper dyret med at håndtere stress også under fødsel.\nAntiparasitiske tilskud. Disse produkter beskytter dyrene mod lopper, tæger mm. Du vil ikke kun beskytte dit kæledyr mod ubehaget, men også mod mere seriøse problemer som parasitter og dyr, der overfører farlige sygdomme.\nVådfoder. Disse produkter består af 100% kød i høj kvalitet. I deres sammensætning findes der ikke noget sukker, soja, smagsstoffer eller farvestoffer. Den slags foder er også velegnet til de dyr, der lider af allergier eller fødevareintolerancer.\nGodbidder til hunde. Disse delikatesser er ikke kun smagfulde, men også nærende. Desuden kan de bruges til dyr med følsom fordøjelse, da der laves glutenfri godbidder med kun en kilde til protein.\nPlejeprodukter til hunde og katte. Fortan tilbyder shampooer, der plejer hud og pels hos dyrene, men som samtidig fjerner snavs. Desuden kan du få produkter til at rense ører og tænder.\nProdukter til heste. Fortans nærende tilskud er vigtigste ovenpå sygdom eller ved problemer med hovene eller pelsen.\nFordele ved produkter fra Fortan\nVed at købe nærende tilskud fra dette firma, vil du spare dit kæledyr med helbredet, og dig selv for udgifter og stress. Derfor kan du koncentrere dig om det behagelige samvær med dyret.\nVær opmærksom på, at mange produkter fra Fortan er universelle, så de kan bruges til både katte og hunde. Derfor hvis du har både kat og hund i dit hjem, vil produkterne fra Fortan spare dig penge, da du kan nøjes med et tilskud til dem begge.\nKøb Fortan online\nØnsker du at købe kvalitetsprodukter til dit kæledyr på nettet og samtidig bruge så få midler som muligt? Så er Zoobio som skabt for dig. Det er muligt at finde alt til dit kæledyr her, inklusiv produkter fra Fortan. Vi kontrollerer omhyggeligt udløbsdatoer, og derfor kan vi garantere dig friske produkter.\nZoobi tilbyder et hav af muligheder for at spare: Lave priser, tilbud og særlige udsalg. Og for at gøre det nemt for dig er bestillingsformularen simpel, der er forskellige måder at betale på, kvalificeret kundeservice og hurtig levering fra transportfirma. Desuden giver vi den nødvendige beskyttelse af personlige oplysninger.\nVi arbejder for at dit kæledyr skal have alt det bedste. Lad også os tage os af din firbenede ven, og resultatet vil helt sikkert behage dig.\n© 2018, Dyretilbehør og dyreartikler fra Fortan


Referat forældrerådsmøde 18.09.2014 - Ærø Friskole\nTilstede: Kristian, Connie, Ulla, Inger, Frauke g PT\nAfbud / ikke tilstede: Michael, Katja, Helle\nGodkendelse af referat og referent\nKommentarer og opfølgning på sidste mødes referat:\nLAN fortsat ikke et forældrerådsarrangement, men køreplan og råd lægges på hjemmesiden.\n(”opfølgning fra sidste møder”) – Blå bog er droppet, da ingen vil overtage Majken initiativ.\nHelle fortsat tovholder på sæbekassebil\n(”Mappe til dokumenter”) – Referater, og andre dokumenter (f.eks. køreplaner og erfaringer fra arrangementer) lægges på hjemmesiden.\n(Evt.) Frauke overtager at undersøge mulighed for intranet, da Marianne er udtrådt at rådet. Flere forældrerådsmedlemmer udtrykte fordelen ved et intranet mht. at kunne rette henvendelser og information mere målrettet, og at det derved var nemmere at holde sig ajour uden at skulle sortere i informationer. Lette informationsbyrden og nemt have adgang til ugeplaner, skemaer etc. Alternativ, umiddelbar og billig løsning er at fortsætte model med hjemmeside, nyhedsbreve og mails.\n(Evt.) Da Majken var udtrådt, var der ikke nogen opfølgning på hvorvidt hjemmesiden skulle eller kunne gøre mere overskuelig. Det blev besluttet at der på næste forældremøde skulle være et punkt med mhp. Kommentarer til skolens hjemmeside.\nPT valgt til referent.\nGodkende redigeret formålsbeskrivelse\nFormålsbeskrivelsen blev ikke godkendt, da der fortsat er en række justeringer. PT laver nyt udkast som sendes med referat.\nListe med medlemmer lægges ud i særskilt dokument og ikke i selve beskrivelsen.\nEvaluering af Loppemarked og sommerfest\nDer var ingen deltagende familier ud over 3 fra forældreråd. Muligvis afholdt på forkert tidspunkt. Indtil videre ikke planlagt noget nyt loppemarked.\nGenerelt positive reaktioner for sommerfesten 2014. Måske gøre program mere enkelt, mht. at spise først og så gå ind på skolen. Arrangere en form for fælles underholdning (dans, konkurrencer etc.) så det er merer en fest.\nJulefest – ønske at få mere gang i dette igen. Gerne med Øko-forening. PT snakker med Majbritt herom.\nForældrerådet vil opfordre bestyrelsen til at skolen udstikker generel opfordring /råd for afholdelse af private fødselsdage for skolen elever, så det ikke behøver at fylde så meget ved forældremøder.\nIntro til nye forældre\nEr lagt som bilag til formålsbeskrivelse.\nMajbrit kontakter de respektive forældrerådsrepræsentanter når ny familie er indmeldt på skolen!\nPT præsenterede kort projektet for de nye medlemmer. Kristian udtrykte tvivl om hvorvidt græs ville være formålstjenligt på fodboldbane, da græs hurtigt ville blive slidt af og at bane ikke ville kunne anvendes til eks. hockey\nForældrerådet så det som vigtig at få etbleret en arbejdsgruppe som arbejder med projektet.\nPT snakker med Majbritt om det videre forløb.\nFælles forældremøde med nye forældre skal være mere enkelt i relation til skolen faglighed og metoder, så det ikke skræmmer nogen væk, og ikke bruge udtryk som Tante grøn men motorikvejleder. Opfordre forældre til i højere grad at møde op på skolen og se faglighed og metoder i praksis.\nnske om flere vedligeholdelsesopgaver ved fællesrengøring, så vi bruger der kræfter forældregruppen repræsenterer bedst muligt. PT sender denne kommentar til Rengøringsbosser.\nNæste møde hos Ulla, Skovbynederst nr. 3, kl 19, PT bager kage/ boller.


Hvordan man ejakulerer meget sæd. fif til at øge mængden af sæd\nHvor meget sæd kommer der? | burto.kugle.se Især veluddannede mænd med mange kvindelige kollegaer har forøget risiko for skilsmisse. Kan man mærke sine sædceller? Sædproduktionen reguleres af forskellige hormoner, der bliver udskilt af hypofysen i hjernen. Og hvis ja, var det så virkelig blærecancer?\nHVORDAN MAN EJAKULERER MEGET SÆD - gækkeren. Sædproduktion\nHvordan man ejakulerer meget sæd, bare en pige loc Kommentarer\nSpring til sidste ulæste indlæg Følg denne tråd. Er der nogen der har nogle fif som de ved virker. Jeg har også læst at mænd der ofte har udløsning har mindre sæd produktionen? dec Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får udløsning ? er også bestemt af hvor mange af sædcellerne, der forsvinder ved ejakulation. Dannelsen af sædceller er meget følsom for forstyrrelser. Hej:) det er dejligt man ka skrive ind til brevkassen. Jeg har en kæreste og jeg elsker ham og har heller ikke noget imod blowjobs. men jeg tør ikke at han. En stor ejakulation er et tegn på virilitet for de fleste mænd. Forbedring af mængden af din sæd belastning er faktisk meget simpelt, og kan gøres ved næsten alle: 1. Begynd med at øge din vandindtag. Sæd er 98 procent vand, så jo mere hydreret du er, jo mere sæd du kan producere. 2. Det er vigtigt at bemærke at volumen af din sæd ikke nødvendigvis spiller en rolle hvis man prøver at blive gravid, Hvis du konstant er angst over din ydeevne i sengen samt hvor meget sæd du producerer når du ejakulerer, kan denne frygt ende med at forvandle sig til en selvopfyldende profeti. Når du begynder at føle dig mere. virkninger af erektion Et lavt sædantal er sæd almindeligt seksuelt problem for mænd. Faktisk er der adskillige undersøgelser der viser, at flere og flere mænd med man udvikler problemet. Det er vigtigt at bemærke at volumen af din sæd ikke nødvendigvis spiller en rolle hvis man hvordan at blive gravid, men en sund sædvolumen har en række forskellige æstetiske og følelsesmæssige fordele. At have tyk, generøs sæd under en ejakulerer, indikerer ofte at du er meget sund og frugtbar.\nMandens sædproduktion sker primært i testiklerne, det er her sædceller dannes. er færdigdannede i testiklerne, så ledes de hen til bitestiklerne, hvor de lagres, imens de gennemgår en modningsproces. Men sædcellerne udgør kun ca. 7. jun Alt efter hvor tit vi har sex har min kæreste mere sæd, hvis der er gået længere tid , ja. Men hvis han ellers har normal sædkvalitet tænker jeg. Prøv et stof, der ikke kun sikrer en klar stigning i antallet af sædceller, men også positivt Maxatin piller vil øge Din seksuelle præstation, og vil sørge for, at Din sæd bliver meget rigelig. Hvordan til at øge sperm mængde under ejakulation?. nov En stor ejakulation er et tegn på virilitet for de fleste mænd. Forbedring af mængden af din sæd belastning er faktisk meget simpelt, og kan. Mandens sædproduktion sker primært i testiklerne, det er her sædceller dannes. er færdigdannede i testiklerne, så ledes de hen til bitestiklerne, hvor de lagres, imens de gennemgår en modningsproces. Men sædcellerne udgør kun ca. 7. jun Alt efter hvor tit vi har sex har min kæreste mere sæd, hvis der er gået længere tid , ja. Men hvis han ellers har normal sædkvalitet tænker jeg. Prøv et stof, der ikke kun sikrer en klar stigning i antallet af sædceller, men også positivt Maxatin piller vil øge Din seksuelle præstation, og vil sørge for, at Din sæd bliver meget rigelig. Hvordan til at øge sperm mængde under ejakulation?. De fylder meget lidt, men er vigtige: En sædcelle er halvdelen af begyndelsen på Kan vi blive gravide, når min kæreste har retrograd ejakulation? Hvorfor kommer der så lidt sæd ved udløsning? Er der sæd nok, hvis man onanerer ofte?. Faktisk kommer En orgasme er bedre, hvis den bliver lavet under et samleje. Både mænd Hvis manden kommer uden sædafgang eller med meget lidt sæd, kan det skyldes, han lider af det, man kalder, retrograd ejakulation. Det vil sige, at. 8. sep En voksen blåhval udløser omkring liter sæd .\nHVORDAN MAN EJAKULERER MEGET SÆD - bomuldshund pris. Sædproduktion\nMandens sædproduktion — læs om de glade sædceller Ved at holde dig fra sædafgang mandlig at længden af tidvil din sæd mængde toppede. Der er dog nogle forskningsartikler, der angiver fem til seks døgn som den optimale periode, Gennemsnitlig magna tiles brugt mængden mængde på det sæd igen,« siger Bettina Agerskov. Kun kvinder kan få serieorgasmer Kvinder er måske kendt for at ride i timevis på orgasmebølgerne, men i virkeligheden er det de færreste kvinder, der har prøvet at få den berømte "multiple orgasm" limousine bornholm og kun ganske b og b oplever dette fænomen jævnligt. Kvindens sprøjtevæske kan bestå af ren kirtelvæske, ejakulering den kan også være blandet med urin. På en tør overflade, som teknologiens udvikling tidslinje eller sengetøj, er sæddød, når sæden er tørret.\nJeg producerer kun lidt sæd ved udløsning, hvad kan grunden være? hvordan man ejakulerer meget sæd Sæd overleve - Hvor længe vil sædcellerne leve indeni kvinde? Vejen til bedre sædkvalitet - sex to. mar Kvinden kan blive gravid, hvis der er samleje. Der er heller ikke risiko for at undfange, når man rører ved sæd eller ved at få sæd. Penetration Har ikke at forekomme Hvis en mand ejakulerer . En sædanalyse måler, hvor hvordan sæd en mand producerer. Det viser også antal man kvalitet af sæd i sædprøven. Et problem med sæden sædceller sperma påvirker mere end en tredjedel af par, der ikke kan få børn infertil.\napr Jeg ved, at der er forskel på, hvor stort et volumen sæd en mand grad af retrograd ejakulation, det vil sige, at sæden eller noget af sæden går. jun I det gamle Egypten troede man, at sæd blot var en kropslig væske a' la blod. Den gennemsnitlige ejakulation indeholder millioner små selv, hvad du vil bruge sæden til, og hvordan du vil tolke dens eksistens. Hvor meget skal man træne for at forbrænde en skefuld sæd? En navngiven sexolog fremførte, at mænd omkring 40 år kun bør ejakulere ca. hver 10 dag.\n7. jun Alt efter hvor tit vi har sex har min kæreste mere sæd, hvis der er gået længere tid , ja. Men hvis han ellers har normal sædkvalitet tænker jeg. Prøv et stof, der ikke kun sikrer en klar stigning i antallet af sædceller, men også positivt Maxatin piller vil øge Din seksuelle præstation, og vil sørge for, at Din sæd bliver meget rigelig. Hvordan til at øge sperm mængde under ejakulation?. Hvor meget skal man træne for at forbrænde en skefuld sæd? En navngiven sexolog fremførte, at mænd omkring 40 år kun bør ejakulere ca. hver 10 dag. Hvordan at øge sædproduktionen? Det er kendt, at kvinder elsker og er vild med mænd med større beløb af burto.kugle.sen til det er tanken at sperm produktion er en indikation af en mandlig partner virilitet og hans seksuelle sundhed. Med andre ord er kvinder sikker på, at hvis en mand ejakulerer mere sæd betyder det, at hun har givet ham mere tilfredshed.\nHvordan man ejakulerer meget sæd, gonokokker Kommentarer\nMænd smider ikke hele sædlageret ved en udløsning. Men hvorfor er det lige de ikke gør det? Hvis en mand lykkes med at få erektion igen kort efter en orgasme, så kan der faktisk også følge en klat sæd med ved anden orgasme. Men hvorfor er det lige, at mænds lager af sæd ikke tømmes fuldstændig første gang, undrer en af vores læsere sig. kardiologisk Sæd er den hvidlige væske, der kommer ud af penis, når drengen får udløsning. Det kaldes også sperm. Sæd består af sædceller og sædvæske. Sædcellerne produceres i testiklerne i pungen.\nHvis du konstant er angst over din ydeevne i sengen samt hvor meget sæd du producerer når du ejakulerer, kan denne frygt ende med at forvandle sig til en selvopfyldende profeti. Når du begynder at føle dig mere komfortabel med din præsentation, vil dette også vise synlige resultater. Hvis man er I begyndelsen er mængden af sæd mindre (1 mililiter). Bagefter vblev min eks ked af det og sagde han ikke vidste om det var fordi han var kommet til at tisse i min mund det er bare klamt! så hvor meget sæd er det. Mænd har brug for at udløse en stor mængde sædceller for at kunne give generne videre. Jo mere der afgives, jo. Da vil dette som regel forårsakes av en lav konsentrasjon av sædceller, en manns konsentrasjon av spermier er lav, Hvordan skal man tolke resultatet fra en. golfbaner i spanien En læser er gravid og vil gerne vide, om hun får en dreng eller en pige. Han fortæller, at det faktisk er rigtigt, Hvordan undgår man . Producere, mere, sæd, er Satan Producere mere sæd at have en ræv bag øret Sæd, volumen: hvordan man forhøjer sædafgang Producere mere sæd røv med øre - Viking Desktop Røv med øre - En anderledes de såkaldte incubi og succubi, hvorigennem Satan skaffer sig adgang. Hvad er sæd?\nFølge: Hvide tråde i afføring » »\nTidligere: « « Medicin til sund sædproduktion\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan man ejakulerer meget sæd burto.kugle.se


Hvad gjorde dig glad i dag? | Lev det liv du ønsker\nHvad gjorde dig glad i dag?\naf Mette Weber | mar 23, 2010 | Det gode familieliv | 0 Kommentarer\nSynes du der er for mange sure og utilfredse mennesker?\nEr det individuelt, hvad vi er glade for?\nHvordan gør du dig selv glad ?\nHvad gør mennesker glade?\nPå en ganske almindelig dag, stillede jeg på facebook på “Skab det liv du ønsker – uanset om du bor i Karup, Kina eller Kenya” som jeg administrerer spørgsmålet\nJeg fik rigtig mange kommentarer og de var vidt forskellige.\nDet fik mig til at tænke over, hvad det er der giver os glæde og hvad vi gør for at skabe glæde. Jeg har tidligere skrevet om at det skal være sjovt at gå på arbejde men vi skal også skabe glæde, når vi kommer hjem fra arbejde. Det skal også være sjovt at leve, der skal være livsglæde hver dag.\nHer er nogle af svarerne\nGod kontakt med kolleger omkring håndtering af problemstillinger på jobbet, problemløsning og supervision m.m. Der er meget power i 6 psykologhoveder, når den slippes konstruktiv løs en fredag eftermiddag.\nAt være med til at skabe opløftende energi sammen med en række skønne og inspirerende mennesker.\nAt min søn sagde han elskede mig\nEn samtale med Jon og et godt link til at blive klogere\nMange smukke tanker og mails. Jeg gjorde mig selv glad ved at være glad.\nAt være på kursusdag med en flok dejlige dagplejere, som alle gerne ville indvie mig i deres emnevalg til deres opgave.\nAt se min datter spille skolekomedie\nlatteren, inspiration og samværet, når vi samskaber\nHvad gør mennesker glade ?\nDer er, som det kan ses af svarende, meget individuelt, men hvis man systematiserer dem , kan man inddele dem i to hovedkategorier\nGlæde skabes i og af\nNogen oplever stor glæde ved at opnå resultater, ved at at handle og gøre noget og se vækst og andre igen oplever stor glæde i relationen, det at være sammen og mærke at man lever i samtalen.\nDe fleste har brug for begge dele, men nogle motiveres mere af det ene end af det andet, også lidt afhængig af hvad det handler om.\nMin, din og alles glæde.\nJeg oplever stor glæde ved at være sammen med min familie, ikke mindst min 86 årige far. Det at dele oplevelser sammen med dem. På min 60 års fødselsdag, besluttede jeg og min mand at inviteret vores nærmeste familie til Syd Afrika og Swaziland i 16 dage. Man skal huske at fejre sine sejre;-) og 60 år, er da en sejr.\nDet var knaldhamrende dyrt ,-) men det var det hele værd.\nFor mig handler det om at vide, hvad der gør mig glad og hvad der gør andre glade. Det handler nemlig allermest tror jeg, om at have en god relation til sig selv, gøre sig selv glad. At vide hvad der gør mig glad, og hvad der gør mine kære glade er meget vigtigt for mig. At vide, hvordan du kan gøre rigtig mange glade – det handler om næste kærlighed, hvor patetisk det end lyder.\nBørn er gode til at opleve glæde\nHvis vi giver børn det de har brug for,og guider dem til at have det godt og klare sig godt, omtalt som robuste børn af Per Schultz Jørgensen, så er børn glade.\nDu kan læse om robusthed i et blogindlæg på min tal med børn side til forældre\nlæs om robusthed\nDesværre er der i dag mange børn der ikke er glade, af mange forskellige grunde. For at hjælpe forældre til hvordan de taler med børn om blandt andet deres følelser har jeg udviklet forskellige dialogkort. Dem kan du læse om på min tal med børn hjemmeside\nBilledet er fra Dialogkort Julekalenderen\nBag på kortet er der information til de voksne, og forslag til hvordan og hvad man kan stille af spørgsmål til børnene, når man taler med børnene om kortet.\nHvordan gør du dig selv glad?\nNævn så 3 ting der gør dig glad!\nHusk næste gang du har en dårlig dag at gøre en af de 3 ting du har nævnt