Lone Rasmussen – Giv det videre\nJeg skriver her om min barndoms hjem lige fra jeg var 5 år og til den 12 åriges syn på at gå ind i teenageårene. Kommer også lidt op i voksenårene men mest barndommen hos mor og far. Gør ejerskabskrav på erindring\nOp med det ene ben og ned med det andet. Op med det andet og ned med det ene, tju hej hvor det gik. Skorstensfejeren gik en tur, skorstensfejeren gik en tur. Det gjorde jeg også, gik ikke, jeg løb af sted i gadedrengeløb, det var bare så sjovt. Mor gik ved siden af med kurven i den anden hånd og storesøster på den anden side. De gik og snakkede, men de var også så voksne de to. Jeg var 5 år, Jane var 8 år, så deres snak om venindefnidder i klassen og læren og lektier var jeg slet ikke med på, jeg ville bare lege. Jeg slap min mors store næve og løb hen til indkørslen hvor Buster stod bundet. Kælede ham på hovedet og fik noget af hans savl på mig. Buster kunne virkelig savle, altså virkelig meget, så meget at det kunne hænge helt ned til gulvet og det var bare så fascinerende, betragtede det tit. Mor og far var også fascineret af savlet var jeg sikker på, de talte i hvert fald altid om det når der var nogen hjemme hos os. “Ja, han er jo en blanding af en Labrador og en New Foundlænder, det er derfor han savler så meget og fælder, ja det giver noget oprydning, men som mormor sagde hjemme, så 7 pund skidt om året skader ikke.” Far snakkede ikke om savl, men når han var glad tog han altid Buster ved snuden og kneb øjnene sammen og sagde en sjov prr lyd mens hans kinder blev runde og han kørte sin kind ind mod Busters. Ja far måtte virkelig kunne lide Buster når nu han havde krammet ham. Han havde også selv bygget Busters seng, far var en dygtig håndværker, kunne lave alt selv og Busters seng var kæmpe stor. Den stod ude i bryggerset ved siden af fyret. Brættet på siden gik jeg på line på, mens jeg kiggede på klistermærket. En stor farlig tiger, tror vi havde fået det i Knuthenborg safaripark og jeg syntes det var sejt at have en hund der var ligeså stor som en tiger. Jeg elskede at give Buster solbriller på. Så hentede jeg mit aller sejeste kamera og tog et billede. Jeg var glad for kameraet, syntes dog at nogen gange var blitzen dum, fordi så skulle den skiftes og det var svært for mine små fingre. Det var en lille sort firkant der sad ovenpå, men så hjalp far mig. Jeg gjorde blitzen klar og når kameraet ikke hvinede den der lille hvinelyd mere så måtte jeg tage billedet og så skulle jeg huske at køre knappen bagpå frem så det var klar til næste billede, og huske at slukke for blitzen.\nNu var der 12 billeder tilbage kunne jeg se på tælleren. Så havde jeg altså taget 12 og så skulle der ikke fremkaldes billeder lige foreløbig. Ih, det var ellers altid så spændende, kunne aldrig huske hvad der var på filmen når den kom igen. Man afleverede bare filmen ude hos fotohandleren eller sendte den med posten, men det gjorde mor for mig, jeg var jo kun 5 år. Jeg kunne i hvert fald huske at jeg havde taget et billede af tigeren og et af en bavian i Knuthenborg safaripark og på vores en dags tur til Kullen havde jeg taget billede af Jane og mor og far. Jane havde været lidt mopset, hun gad ikke at køre langt og det var tit hende der satte dagsordenen for familiens humør. Så sad far også og blev i dårligt humør og så sad mor og prøvede at bløde ud. Jeg sang nogle sange, der bor en bager på Nørregade og Oppe i Norge der boede tre trolle. Far og Jane var irriteret på mig og mor sad og spiste æbler i bilen. Hun havde altid servietter, æbler og juice med. Hvornår er vi der spurgte jeg om. 5 minutter svarede mor. Jane og far sagde ikke noget de var sure.\nOvre i børnehaven snakkede de andre børn om at de havde været på sommerferie til andre lande. Whauu, sejt. Jamen jeg har også indvendte jeg, jeg har været på Kullen og det ligger i Sverige. Ja og det var nemlig på en endagstur. Okay sagde de andre accepterende og fortalte videre om deres solskinsferier der lå langt væk hvor man snakkede fremmede sprog. Mor snakkede nogen gange om at hun ikke kunne forstå hvor andre fik pengene fra til at komme på ferie. Så kunne jeg heller ikke forstå det, ikke når mor ikke kunne. Jeg var voksen førend jeg først forstod det og måske fik jeg alligevel aldrig forstået det. Formåede kun sjældent som ung og voksen at komme på ferie.\nDet var den dag det skete, jeg husker ikke helt om det var kl 14.30 da mor skulle køre på arbejde til aftenvagt eller om det var kl 06.30 da mor skulle køre til dagvagt. Far sagde at nu kører mor så kunne jeg nå at vinke. Jeg gik hen og gav hende et kram. Det var min mor og hun fik et kram af hendes datter. Det var det sidste kram. Mor havde sin blåsorte vinterjakke på. Hendes mørke hår med grå antydninger i var kort klippet. Jeg har fald i håret, plejede hun at sige. Det forstod jeg godt, håret faldt i lokker så det var umuligt at sætte, derfor gjorde hun det ikke. Det gjorde jeg heller ikke med mit hår med fald i. Jeg var faktisk voksen førend jeg forstod at man godt kunne sætte sit hår selvom det faldt. Jeg slap min mor og gik hen til det store stuevindue. Det var malet brunt i rammen på indersiden og gardinerne var brune med brune blomster på, så der var meget mørkt i stuen. Mor dyttede og vinkede mens hun kørte forbi udenfor på vej til arbejde. Vi havde kun citron biler. Mor var altid stolt når hun snakkede om vores citronbiler. Far og hende gik meget op i at de var med i citronklubben der kørte på udflugter sammen. Jeg syntes også det var sejt, fordi vores citronbil havde soltag, så kunne man rulle det hele vejen ned. Om vinteren syntes jeg godt nok ikke at vores flotte røde bil med de små metalhåndtag var god for der var den altså kold om morgenen. Jeg skulle side på bagsædet for jeg var mindst og Jane måtte altid sidde på det eftertragtede forsæde.\nUdenfor kunne jeg se antydningen af vores kommende havebassin. Mor var selv i gang med at bygge det. Hende og far hjalp hinanden med det dyre sorte plastik der skulle bunden, det var nemlig dyrt, det snakkede mor altid om. Hun snakkede også altid om stenene. Bassinet var ikke nedgravet, det var bygget op i 50 cm højde med markstenene. Mor havde selv været henne hos Kaj og Valborg og hente sten omme bag deres lo. Vendt hver enkelt en og puttet op i trillebøren og gået hjem med. Jeg nød at være med, tænk at måtte kravle op på sådan en stor bunke marksten, det var et helt bjerg følte jeg. Det var et bjerg og jeg var en bjergbestiger, en eventyrer, opdagelsesrejsende. Jeg var også en guldgraver, hjalp mor med at vende hver enkelt sten. Var den her pæn, var den for rund, for flad, for firkantet…. Jeg var så stolt når jeg løb gadedrengeløb ved siden af hende på vej hjem.\nDet var det sidste kram der blev givet i min familie i 25 år. Jeg havde det på fornemmelsen, vidste det da jeg slap. Der var ikke andre der krammede. Mor og far kunne måske kramme en lille bitte smule en sjælden gang, men os børn havde aldrig noget med kram at gøre, ikke med hinanden, ikke med veninderne og ikke med familien. Mormor og John eller farmor og farfar krammede heller aldrig. Olde som jeg var så glad for havde altid fået et kram af mig. Nu var jeg blevet stor ligesom de andre og så fik de et forsigtigt håndtryk. Der var aldrig nogen der forsøgte at give mig et kram siden, jeg var den sidste i familien der havde krammet.\nFørst da jeg blev teenager fik jeg et kram af Valborg, vores nabo. Da genoptog jeg det en lille bitte smule. Da jeg så selv fik børn fik de altid kram af mig og de krammer altid mormor og morfar nu, men jeg kan se at de bliver mere og mere forsigtige, de tænker måske også nogen gange at det er det sidste kram. Det er ikke det sidste kram af mig, jeg elsker et godt kram, elsker at give dem et kys på kinden og et i håret. Jeg elsker når jeg er hos mine gamle havevenner der er over 80 år hvor jeg arbejder en gang imellem. Der giver Jørgen mig altid et kram og et kys på halsen når jeg kommer om morgenen og ih hvor jeg elsker det. Jeg elsker bamsefar kram, en stor blød krop der opsluger mig i et fast tag. Det er de kram jeg holder mest af foruden mine børns. De små børn der lægger deres søde små arme om mig og jeg kan sætte mig på hug og tage dem op. Det er så sødt og dejligt. Når min søster og svoger og deres teenagebørn Jonas og Julie kommer på besøg så giver de altid hånden. Ikke et lille forsigtigt et, men et fast goddag-tag. Min søster har holdt fast familietraditionen med ikke at give kram. Det har jeg ikke.\nJeg elsker et kram, og jeg mindes det sidste kram fra jeg var en lille pige på bare 5 år.\nMusikken flød gennem høretelefonerne til walkman’en. Hun elskede Michael Jackson ligesom det meste af verden gjorde. Han var så magisk, alt hvad han gjorde og sådan som han klædte sig, talte og sang på var magisk. A better place. Hun drømte sine barnedrømme. Kunne hendes forældre dog ikke forstå, kunne hendes søster dog ikke forstå, kunne skolen og skolekammeraterne der dog ikke forstå? Kunne de dog ikke forstå at alt det leverpostejsfarvede var kedeligt! At Michael Jackson sang om en bedre verden, at vi sammen skulle gøre den bedre! Hun var var 12 år og forvirret. Var man ikke barn i længere tid?\nDengang hun var lille og verden lå for hendes fødder, hvor forældrene var unge endnu virkede barndommen som en lang periode af hendes liv. Nu var hendes fysiske krop på vej mod teenageårene. Hendes gamle legekammerater hed nu ‘veninder’ og gik op i pænt tøj og pæne ting. Det gjorde hun ikke, hun ville være barn, spise is, løbe på skateboard, ligge på sofaen ved sine forældre, besøge sine bedsteforældre, få nabokonen til at skrælle en appelsin og skære i både til hende. Spørge de andre i klassen om de kunne lege og så tage hjem og lave en stor skål havregrynskugler. Have en storesøster der gad at bygge lego byer med hende, spille krig, og lege med barbiedukker. Det havde hun ikke mere, hun havde mistet sin storesøster fordi nu var hun 15 år og kedelig. Gik også kun op i postordrekataloger og lektier og snobbede klassekammerater og dumme lærere. Satte sine ting fint på hylder på sit værelse og læste lektier det meste af hendes fritid. Det værste var at hun var så sur og altid snerrede og gjorde hende ked af det. Hendes forældre var heller ikke sjove mere. Hendes far vrissede også og snakkede ikke med hende. Han var kedelig, gik på arbejde, lavede noget mad og sad ved den nye computer eller så fjernsyn. Hun kedede sig når hendes mor var på aftenarbejde og hendes far skulle passe dem. Hendes søster blev på værelset eller sad i en lænestol med en bog. Hendes far vaskede op eller sad ligesom søsteren med en bog eller fjernsynet eller avisen.\nHun tog den store sorte fjernbetjening på marmorsofabordet og zappede over på den anden kanal. DR1 viste kun tv avisen nu, der måtte være noget sjovere på TV2. Reklamer og bagefter regionalnyheder. Hun så det. Ikke fordi det var sjovt, men så var hun optaget af det og hun kunne ikke finde på noget sjovere at lave. Hun forlod den hvide lænestol med tern på, et øjeblik for at gå ud i det brune 70’er køkken for at lave en sodastream sodavand. Kravlede op på køkkenbordet for at se bagest i hjørneskabet om der skulle være noget slik, det var der gerne. Rittersport med marcipan var hendes yndlings. Den store sorte labrador Buster lå i sin hundekurv, hun gav ham en hundekiks.\nHun kikkede også lidt på lektierne, staveordene var hun god til. Matematikken derimod kom tilbage i tasken, det kunne hun ikke finde ud af og så kunne hun heller ikke lave det. Håbede bare på at hun ikke blev spurgt, det var så pinligt at være i centrum når læren spurgte og alle kiggede på hende. Det var så pinligt at hun ikke kunne svare og så blev de dygtige drenge spurgt bagefter. Det lærte hun ikke noget af.\nMadpakken kom i tasken og hun cyklede de to kilometer til skole. Moren vinkede, hun havde fri indtil kl 15, så skulle hun have endnu en aftenvagt. Cykelturen gik forbi Skovs lille bungalow på hjørnet. En kedelig gammel mand. Så kom Stoffers hus, endnu en sær gammel mand, og han havde ikke nogen tænder. Så kom Kaj og Valborgs lille parcel gård. Blomsterhaven stod pænt med en primula kant og hybenrose hæk ud mod vejen. Efter en kilometer i åbent landskab kom hun til kirken. Cyklede forbi denne rødstenskirke hver dag. Kiggede ind på kirkegården. Hørte historier fra nabokonerne om graveren der klippede roserne helt ned til jorden eller graveren der ikke havde ringet solen ned i går. En graver, tænk at være graver. Hun ville så gerne i kirke, men forældrene gik aldrig i kirke. De havde ikke noget rigtigt familie og venner så de blev næsten aldrig inviteret til barnedåb eller bryllup. Det elskede hun ellers når de blev det.\nKirkeklokken begyndte morgenringningen, så vidste hun at klokken snart var 8, så hun trådte lidt hårdere i pedalerne. Der var åbent landskab den næste kilometer. Udsigt til Stensbygård Gods på venstre side og et par små gårde på højre side. Et sted hvor der var forhøjninger på hver side af vejen fordi der var gravet igennem en lille bakketop dengang der var nogen der havde lavet vejen. Hun tænkte på at sætte cyklen og gå op på græskanten langs marken og kigge. Hun gjorde det aldrig og ville aldrig gøre det men tænkte på det hver dag. Gå op og få overblik, udsigt, indsigt. Vind, luft, vejr. Ukrudt, græs, blomster. Stå deroppe helt anonymt og betragte livet der kørte forbi. Betragte, beundre, betage. Behage. Ja, det var derfor hun ikke gjorde det, kom til tops, kom op på bakken, det var fordi hun behagede, kunne ikke sætte cyklen og gå over i et andet spor, hun behagede alle andre. Fulgte samme vej som det forventedes og lavede ikke afstikkere.\nDenne morgen hun cyklede fordi de små forhøjninger var det ikke noget hun tænkte over at hun var en der behagede andre. Det var nu rettere noget som hun aldrig tænkte over fordi hun tænkte ikke så mange dybe tanker, var kun 12 år og fulgte strømmen, havde levet sit barndomsliv som egentlig var gået meget godt, stille og roligt. Hun var ligesom børn var og bekymrede sig over om forældrene havde det godt, men bange var hun aldrig. Jo altså for mørket, for forbrydere, men aldrig for døden. Hun mente nok at døden ikke ville være en del af hende og hendes forældres liv, de fleste mennesker ser sig selv som udødelige, alle udskyder de tanker at døden også kommer til dem engang. Gudskelov for det kom døden ikke i de år, heller ikke i de næste mange år, men den kom nærmere desto ældre hun blev. En dag i hendes voksenliv når hun blev 26 år ville den også komme meget kontant. Ikke til hende, men på hendes arbejde, når hun skulle grave en kiste ned i jorden på arbejdet på kirkegården.\nFremtiden var ikke noget hun vidste noget om nu. Nu var hendes eneste tanke om fremtiden at få fri fra skole. Dagen var ellers gået fint. Stille og roligt. Kl 8.15-9 havde de matematik, Torben var lærer, det havde han været siden 1. klasse. Bortset fra matematik var han også lærer i Kristendom, historie, sløjd, formning og musik. Kl 9.10- 9.45 havde de dansk. Det var Andrea der var lærer. Åh for pokker, hun kunne ikke fordrage Andrea, havde ikke brudt sig om hende i mange år og de havde haft hende i de fleste fag siden 1 klasse øv altså. Dansk, geografi, idræt, og klassens time og håndarbejde. Måske var det hendes frisure hun ikke brød sig om, hendes brede hofter, måske var det at hun var kedelig, nysgerrig. Ellers var det fordi hun ikke brød sig om autoriteter. Overhovedet, gjorde helst oprør over autoriteter faktisk, især dem der ikke duede som det. Hun havde mærket Andreas svaghed, mærket at Andrea ikke var en autoritet, ikke havde stillet noget op mod de drenge fra klassen der svarede igen, ikke lavede noget, slog på pigerne. Det var ikke fordi det var stærkt mærkbart, dengang fungerede skolerne altid med rimelig ro i klassen. Børn der rakte hånden op, børn der måske vippede på stolen, havde kasket på i timen og tyggede tyggegummi, men det var også det værste. Kl 10.00-11.45 havde de idræt, pigerne skulle spille håndbold og drengene skulle spille fodbold.\nHun løb lidt frem og tilbage på banen. Forstod ikke håndbold, forstod ikke at de andre løb glade og entusiastiske rundt som om de elskede håndbold. Hun elskede i hvert fald ikke håndbold, elskede ikke det der forventedes af hende. Hun elskede tennis fordi det var ikke en holdsport, og holdsport passede hende ikke. Jo altså rundbold og basketbold i frikvartererne for det var frivilligt. Ikke i timerne. Efter idræt skulle de bade og det hadede hun, ville helst have privatliv, nøgenhed for sig selv. Hadede når nogen pegede fingre af andre, hadede at have tøj på der ikke var smart ligesom de andres, hadede at hun ikke havde langt lyst hår sat op i en pæn elastik. Eller retter, hun hadede det jo ikke, evnede ikke at gøre noget ved det, hendes forældre passede hende, hun var ikke forsømt eller noget, hun kunne bare ikke være ligesom de andre, var bare helt sig selv og de andre accepterede hende som hun var. En som havde kort hår, gik til spejder, hjalp sin mor i køkkenhaven, cyklede, gyngede, havde kort hår og cowboybukser på. De andre accepterede hende og hun havde legekammerater\nHun var 12 år og havde legekammerater. Havde dem, havde haft dem, havde dem ikke mere. Der var sket noget, de havde ændret sig, hun havde ikke, jo hun var også ved at ændre sig, rent fysisk. Hun var ved at få bryster og hendes ben var ved at være tykke syntes hun og hofterne var blevet bredere. Hun skulle efterhånden selv ordne alt. Låse sig ind derhjemme og selv sørge for morgenmad, selv finde på noget at lave, selv melde sig ind og ud af fritidsaktiviteter, selv sørge for at lektierne blev lavet, selv rydde op på sit værelse.\nKlokken ringede ud. De havde haft Dansk kl 12.15-12.50 og geografi kl 13.05-13.50. Hun var strøget, ville bare hjem, de andre cyklede også rask afsted, det var kun Nils Holger der brugte cykelhjelm.\nMoren havde gjort sig klar til arbejde og sad nu med en kop kaffe i lænestolen. Hunden kom gøende ud og tog glad imod hende, forventede a få en hundekiks. Katten lå dovent på sofaen og der var helt hvidt af kattehår hvor den lå og sort af hundehår i hjørnerne på gulvet. Hun smed tasken midt på gulvet og jakken over stolen. Tog en kage fra sofabordet og smed sig i sofaen med et Anders And blad.\nHun nød livet men kedede sig også, lagde bladet tilbage og tog et nyt. Det var Vakse Viggo, elskede det blad ha ha. Det var sjovt. Der løb han og skulle gemme sig, kom forbi en hyggelig gartner der stod med sin rive, og som hjalp ham. Ha ha. Hov, hun bladrede tilbage, en hyggelig gartner med overall og rive i en have fuld af blomster. Nu vidste hun hvad hun ville være – hun ville være gartner, og hun blev gartner.


Samling på sukkerfabrikken | Assens | fyens.dk\nSamling på sukkerfabrikken\nFritids- og Kulturudvalget anbefaler at både bibliotek, vandrerhjem og miniby flyttes til Danisco-arealerne\nASSENS: Plads er der nok af på Danisco-arealerne. I virksomhedens og kommunens planlægning for området har det hele tiden hørt til forudsætningerne, at det er lettest at vække interesse hos investorer udefra, hvis der i forvejen er aktiviteter i området. Så hvorfor nøjes med at indtænke flytning af rådhuset og Assens Hallerne, hvis der er flere institutioner og faciliteter, der trænger til fornyelse?\nPolitikere i Assens Kommunes fritids- og kulturudvalg anbefaler nu, at byrådet træffer en principbeslutning om, at også byens vandrerhjem og biblioteket skal have fremtidig adresse et sted på den nedlagte sukkerfabrik.\nTanken er at lægge biblioteket i hovedbygningens østlige fløj, hvor det vil kunne komme til at ligge meget tæt på rådhusets borgerserviceafdeling. Vandrerhjemmet forestiller politikere og topembedsmænd sig placeret tæt på idrætshuset i og ved saftstationen.\nI begge tilfælde handler det om at udnytte synergieffekter.\nKultur- og fritidschef Niels Petterson nævner som eksempel, at et storkøkken i hallen vil kunne udnyttes af vandrerhjemmet\n- Det vil da være en fin idé. I det gamle halprojekt var der også indtænkt, at der på sigt skulle kunne indtænkes overnatningsmuligheder. Men det er ikke planer, som hallen har noget med at gøre, præciserer halbestyrelsesformand John Koppel.\nVandrerhjemmets forpagter, Poul Erik Borup, er åben for mulighederne. Antallet af overnatninger er på få år steget med mere end 50 procent, og især til kursusvirksomhed efterspørges enkeltværelser med eget toilet og bad. Det kan han i dag tilbyde i et andet hus, han har lejet i byen. Her er med andre ord basis for en større ombygning eller flytning.\nOmvendt har mange gæster rost, at vandrerhjemmet ligger så godt tæt ved bymidten.\nKun en principbeslutning\nDer er heller ikke udsigt til, at der skal bygges vandrerhjem på sukkergrunden lige med det samme.\nMens der ligger klare tidsplaner for hal og rådshusbyggeri, er der ikke sat datoer eller årstal på, hvornår Daniscogrunden byder på overnatningsmuligheder, eller der er bogudlån i den gamle fabriksbygning.\nBiblioteksflytning indgår ikke i rådhusprojektet, og for vandrerhjemmets vedkommende afhænger planerne af en privat investor.\nEnkeltværelserne med eget bad og toilet vil få vandrerhjemmet op i en klasse, hvor kommunen af konkurrencehensyn ikke må eje det, forklarer kultur- og fritidschefen, som slår fast:\n- Her er alene tale om at få taget en principbeslutning - et signal om, at det vil være en god idé, og så man levner plads til, at det kan gennemføres.\nPå udvalgets dagsorden kan man læse, at også der er planer om at flytte Assens Miniby til Danisco-arealerne.\nModsat vandrerhjemmet og biblioteket skyldes forslaget her en ansøgning fra folkene bag minibyen.\n- De har deres huse oppe i skoven, og det giver noget mere vedligeholdelse. Her kan husene samtidig komme ud i lyset og få en mere fremtrædende og bynær placering, siger Niels Petterson.


Teltudlejning Haderslev af godkendte hvide telte til fest og events\nUdlejningtilfest.dk tilbyder godkendte festtelte inkl gulv og i alle størrelser til dig som skal holde fest. Som lokal totalleverandør til fest, konfirmation, bryllup, studentergilde eller firmafesten og events, kan vi tilbyde dig alt i teltudlejning Haderslev.\nUdlejningtilfest.dk er lokalleverandør til festudlejning og teltudlejning Haderslev. Vi tilbyder levering i hele Haderslev kommune.\nHusk, vi står altid klar til at besvare dine spørgsmål omkring teltudlejning i Haderslev eller vejlede iblandt vores andre produkter og services på Tel: +45 4054 5175 eller e-mail: info@udlejningtilfest.dk\nSom “supervisor” leveres det altid med en erfaren teltopsætter, der hjælper med en sikker opsætning af teltet. Du skal som udlejer stille med 3 mand, der kan give en hånd med, når teltet skal sættes op og tages ned. Prisen er selvfølgelig også billigere hvis i vælger “supervisor” løsningen.\nSå kontakt udlejningtilfest.dk på Tel: +45 4054 5175 eller mail: info@udlejningtilfest.dk og hør hvad vi kan gøre for dig med teltudlejning Haderslev og Haderslev kommune.


Unbrako skrue M6x25mm Rustfri fra Diverse med Prisgaranti\nHjem / Skruer, bolte, møtrikker og spændskiver / Unbrako skrue M6x25mm Rustfri\nVarenummer (SKU): 4011231163026 Kategori: Skruer, bolte, møtrikker og spændskiver\nMed unbrako cylinder formet hoved! … læs mere her\nUnbrako skrue M6x25mm Rustfri er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nUnbrako skrue M6x25mm Rustfri Produktfakta\nVarenavn: Unbrako skrue M6x25mm Rustfri\nVare ID: 4011231163026\nUnbrako skrue M6x25mm Rustfri fra Diverse\nUnbrako skrue M6x25mm Rustfri fungerer rigtig fint til både børn, unge og voksne. Skruer, bolte, møtrikker og spændskiver er kategorien som rigtig mange ønsker sig noget fra. Cykelpartner mener mange er den førende cykelshop i hele Danmark. Produktet du ser på her kan indenfor 365 dage sendes retur, hvis købet fortrydes. Har du svært ved at finde det rigtige cykeludstyr, kan du gøre det ret let for dig selv; det der skal i kurven er denne vare, og du er ikke den eneste, der har købt det her. Og nå ja, så er der jo også prisgaranti på Unbrako skrue M6x25mm Rustfri fra det rigtig fede mærke Diverse, der i mange år har været et af de førende. I den tid du sidder og nyder naturen på din cykel, er det vigtigt at huske at indtage væske undevejs. Drikkedunken på din cykel kan bare være fyldt med smagen af blåbær gennem energidrik.\nUnbrako skrue M6x25mm Rustfri fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i en vores rigtig gode kategorier, nemlig Skruer, bolte, møtrikker og spændskiver. Der kommer hele hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Unbrako skrue M6x25mm Rustfri hos onlineshoppen Cykelpartner, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der kan klikkes køb på dette produkt. Køber du varer online kan priserne findes lavere end i butikker- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nKøb Unbrako skrue M6x25mm Rustfri allerede i dag til kun kr. 5.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nUnbrako skrue M6x25mm Rustfri er populær for cyklister\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, får du andre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere og nogle giver endda et helt års returret. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det gør en prissammenligning let, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Mange har allerede fundet glæde ved at købe online og slippe for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Når du har handlet dine produkter, kommer de hjem til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Glem alt om at stå i kø, hvor ekspedienten lige skal ringe til en anden for at høre, hvorfor prisen ikke går ind til det rigtige. Når handlen foregår online så det er direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\nVær den første til at anmelde “Unbrako skrue M6x25mm Rustfri” Annuller svar


Vejen til en anerkendende og struktureret samarbejdsform og en didaktisk læringskultur på Vissenbjerg skole. - ppt video online download\nVejen til en anerkendende og struktureret samarbejdsform og en didaktisk læringskultur på Vissenbjerg skole.\nOffentliggjort afIngeborg Lassen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Vejen til en anerkendende og struktureret samarbejdsform og en didaktisk læringskultur på Vissenbjerg skole."— Præsentationens transcript:\n1 Vejen til en anerkendende og struktureret samarbejdsform og en didaktisk læringskultur på Vissenbjerg skole\n2 Opbyggelse af en ny kultur\nFase 1 - Anerkendende og struktureret samarbejde - ”anerkendelse og overblik” Fase 2 - Fagdidaktisk arbejde med de centrale undervisningsmål - ”Den røde tråd” Fase 3 - Undervisningens organisering og metode - ”Værktøjskassen” (Mange værktøjer frem for én religion)\n3 Samarbejde på Vissenbjerg Skole\nFase /2008 Samarbejdskatalog – Samarbejdet om undervisningen Samarbejde på Vissenbjerg Skole Katalog Anerkendelse og overblik\n4 Fase 2 - 2008/2009 Den røde tråd! – Indholdet i undervisningen\nProgression i undervisningen på Vissenbjerg skole ”Den røde tråd”\n5 Fase /2010 Undervisningsorganisering - Metoder til undervisning\n6 Lokalt udviklingsfokus i 2010/2011\nUdviklingsteam Læsning Evalueringskultur (fastholdelse) Selvstyrende team (7. årgang) Kreative fag Elevplaner Fælles visionsarbejde Kommunalt udviklingsfokus Skolens egne visioner/udfordringer\n7 Udviklingsfokus i 2011 - 2013 Kommunalt udviklingsfokus\n”I Assens kommune lykkes alle børn” Krav om decentral udviklingsstrategier Konkrete handlingstiltag i forhold til øget inklusion i normalområdet Færre ressourcer/rationalisering Åbenhed og inddragelse af medarbejderne i strategierne Skolens egne visioner og udfordringer Trivsel og anerkendende tilgang Høj faglighed Godt og velorganiseret samarbejde Øget fleksibilitet i samarbejdsstrukturerne\n8 Vissenbjerg skoles metodiske tilgang\nSession ”kommunestrategi > vs.< skolens egne visioner” Session 2. - Konkretisering Session 3. - Prioritering\n9 Session 1 ”Kommunestrategi > vs.< skolens egne visioner”\nPædagogisk rådsmøde (gruppearbejde) Lærere og pædagoger arbejder i grupper med fremtidens skolestrategi for Assens kommune ”I Assens kommune lykkes alle børn”. Der arbejdes med spørgsmål om skolens fremtidige fokusområder, kendetegn & profil og der gives forslag til tiltag ifb. med de øgede krav om inklusion. Prioritering af ressourcerne skal herunder diskuteres. FU bearbejder og diskutere efterfølgende de indkomne visioner\n10 Spørgsmål session 1 – (A)\nEt af kommunens mål for fremtidens skole i Assens er – ..at de enkelte skoler har udarbejdet en decentral udviklingsstrategi ultimo juni 2011 med pædagogisk vision og konkrete handlingstiltag i et flerårigt perspektiv. Spørgsmål 1a Hvad mener gruppen at Vissenbjerg skole skal have som udviklingsfokus de kommende år? Angiv konkrete forslag/tiltag Spørgsmål 1b Hvad skal være Vissenbjerg skoles særlige kendetegn/profil? Angiv konkrete forslag/tiltag\n11 Spørgsmål session 1 – (B)\nEt af kommunens særligt udfordrende mål er - ..at de decentrale udviklingsstrategier angiver retning og konkrete handlingstiltag i forhold til øget inklusion i normalområdet Spørgsmål 2a Hvordan udnytter vi ressourcerne bedst på Vissenbjerg Skole ift. til de nye udfordringer omkring øget inklusion? Angiv konkrete forslag/tiltag Spørgsmål 2b Hvilke tiltag for teamsamarbejde/samarbejdsstruktur er nødvendige for at fremme muligheden for inklusion i den pædagogiske hverdag? Angiv konkrete forslag/tiltag\n12 Spørgsmål session 1 – (C)\nHvilke prioriteter skal der være ift. kompetenceudvikling af medarbejdere i relation til de begrænsede ressourcer, herunder efteruddannelse, kurser og pædagogiske dage.\n13 Session 2 – etape 1 Specialressourcerne\nPå lærermødet arbejdes der i grupper med spørgsmål vedrørende skolens specialressourcer kontra skolens samlede inklusionsevne. Grupperne arbejder i tre faser -> Brainstorm, udvælgelse og beskrivelse På Session 1 fremkom følgende forslag ift. specialressourcer ”Pusterum,” OBS-klasse, ”skolefe”, akuthjælp/beredskab, konfliktrådgivere, LP-modellen, supervision/vidensdeling, en samlet specialafd. (perronprojekt), specialkurser for elever med behov, morgenmadshold.\n14 Session 2 – faseopdelt arbejde\nFase 1 – Brainstorm – Det røde ark (10 min.) I denne fase er der ingen begrænsning. Påfør alle jeres visioner, ønsker og drømme for skolens fremtidige specialressourcer og mulige samarbejdsrelationer. Fase2 - Udvælgelse – Det lilla ark (15 min.) I denne fase udvælger gruppen de visioner for specialressourcerne som er realiserbare i nær fremtid . Fase 3 - Beskrivelse - Det grønne ark (30 min.) I denne fase laver gruppen en konkret beskrivelse af en konstruktion for fremtidens specialressourcer, herunder de mulige samarbejdsrelationer på Vissenbjerg skole. FU samler op på arbejdet efter hver etape og uddelegere evt. det videre arbejde i afdelingerne.\n15 Session 2 – etape 2 Etape 2 – skolens fremtidige fokus og profil – På pæd. råd arbejdes der i grupper med, hvilke fokusområder der skal arbejdes med for de kommende år på Vissenbjerg skole ud fra de forelæggende udfordringer. (excl. Visionerne i etape 1) (..at de enkelte skoler har udarbejdet en decentral udviklingsstrategi ultimo juni 2011 med pædagogisk vision og konkrete handlingstiltag i et flerårigt perspektiv – Mål for skolerne i Assens kommune) Hvad skal være Vissenbjerg skoles særlige kendetegn/profil. Grupperne arbejder igen i tre faser -> Brainstorm, udvælgelse og beskrivelse. FU samler op på arbejdet efter hver etape og uddelegere evt. det videre arbejde i afdelingerne.\n16 Session 2 – faseopdelt arbejde\nFase 1 – Brainstorm – Det røde ark (10 min.) I denne fase er der ingen begrænsning. Påfør alle jeres visioner, ønsker og drømme for skolens fremtid (Excl. visioner for spec. /inkl. – jf. etape 1) Fase2 - Udvælgelse – Det lilla ark (15 min.) I denne fase udvælger gruppen de visioner som er realiserbare i nær fremtid . Fase 3 - Beskrivelse - Det grønne ark (45 min.) I denne fase laver gruppen en konkret beskrivelse af visionerne for Vissenbjerg skole. Hvorfor, hvad, hvordan, hvornår, hvem…. FU samler op på arbejdet efter hver etape og uddelegere evt. det videre arbejde i afdelingerne.\n17 Session 3 Prioritering Lærermøde (plenum) - 04.05.11\nGenerelle fokusområder og konstruktioner for optimering af specialressourcerne er udvalgte. Der fremlægges en køreplan for de udvalgte områder. De nødvendige kompetenceudviklinger ift. de fremtidige fokusområder og visioner diskuteres. (Jf. session 1, spg. 3) Der samles op i FU og der udarbejdes en pamflet til alle medarbejdere med beskrivelse skolens udviklingsfokus og arbejde for de kommende år\n18 Udviklingsteam Læsning Evalueringskultur (fastholdelse) Selvstyrende team (7. årgang) Kreative fag Elevplaner\n19 Læsning Læsevejledere Læsehandleplan Pædagogiske dage om læsning\nLæsemakker forløb Læsebånd Læsehulen Læseløft\n20 Udviklingsteam - Evalueringskultur\nFormål: At styrke og fastholde skolens arbejde Mål: at beskrive, hvordan er det vi arbejder med evaluering og hvilke evalueringsprojekter skal sættes "i søen", og hvordan. Kan der laves en "rød tråd"? Arbejdsspørgsmål: - hvorfor en evalueringskultur? - hvilken evalueringskultur har vi p.t. på Vissenbjerg skole både når vi tænker undervisning og samarbejde, se evt. samarbejdskatalog her! - hvordan skal fremtidens evalueringskultur ser ud på Vissenbjerg skole og hvordan implementerer vi den på hele skolen.\n21 Kreative fag Mål: Styrke de praktisk – musiske fag ved at afprøve nye måder at organisere os på, så der bliver mere tid til fordybelse og bedre kvalitet i både arbejdsprocesser og produkter. Vi er i idefasen lige nu, hvor alle byder ind med ideer. Ex. Sammentænkning af fagene sløjd og håndarbejde, der ikke giver køb på fagligheden indenfor de to fag. Sammenlægge klassens timer i de to fag, så de har fire timer en gang ugentlig i et halvt år. Eleverne skal lave en marionetdukke i træ. Dukken skal klædes på, og der skal laves en form for opbevaring til den.\n22 Elevplaner Gruppearbejde Elevplanen Hvad ser du lige nu som en udfordring i forhold til arbejdet med elevplaner? Hvordan ser den perfekte elevplan ud? Skole-hjemsamarbejdet Hvordan kan elevplanen i højere grad være med til at understøtte samarbejdet mellem skolen og hjemmet? Kan du forestille dig en anden struktur på skole-hjemsamarbejdet? Fagene Er der sammenhæng mellem den røde tråd og elevplanens udformning? Har du forslag til forbedringer? Skal alle fag repræsenteres i elevplanerne? Hvilke fag/lærere skal være repræsenteret ved fremlæggelsen af elevplanen?\n23 Køreplan for elevplansarbejde\nArbejde i udviklingsteam Gruppearbejde på lærermøde Fortsat arbejde i udviklingsteam Indstilling fra udvalg til FU (medio januar) Indstilling fra FU til skolebestyrelse 7. februar\n24 Arbejde i afdelinger Special – omorganisering?\nIndskoling – Tidlig indsats SFO - læreplaner Mellemtrin – mere samarbejde på tværs Overbygning ->\n25 Overbygning - Selvstyrende team (7. årgang)\nFormål: At skabe mere fleksibilitet i undervisning , - bedre undervisning,- mere motiverede elever, - tæt forældresamarbejde. Mål: At forsøgsordningen inspirere overbygningen til at arbejde mere Årgangslærerne fremlægger i slutningen af skoleåret deres arbejde og erfaringer på et lærermøde. Erfaringerne skriftliggøres\n26 Overbygning Fokusarbejde Hvad vil overbygningen kendetegnes ved?\nAnderledes organisering? Morgensamlinger Selvstyrende team\n27 Øvrige indsatsområder\nTrivselsdag Pædagogisk IT-dag Nationale test – (forberedelser) Klasselog Science\nDownload ppt "Vejen til en anerkendende og struktureret samarbejdsform og en didaktisk læringskultur på Vissenbjerg skole."


Caribbean Poker – Gratis Casino Bonusser\nCaribbean Poker er som en poker, der spilles med 5 kort hvor spilleren konkurrerer en efter en mod forhandleren. Formålet med spilleren er helt klart at slå nederlag til dealerens hånd. Der er tidspunkter, hvor online casino tilbyder et offentligt karibisk pokerrum, selv om det på trods af at der er flere spillere, spilles kun dealeren som i Blackjack. Caribbean Poker starter i øjeblikket, hvor du laver en “første indsats”, som giver dig mulighed for at modtage dine 5 kort med forsiden opad. Forhandleren modtager også en hånd på 5 kort, men kun en af dem vender opad – de andre 4 kort vil blive vendt nedad. Spilleren skal afgøre, kigge på hans kort og sammenligne dem med forhandlerens eneste forsigtigt kort, om han har en bedre hånd end forhandleren eller ej.\nHvis du mener, at dine kort er værre end forhandlerens, kan du afslutte ved at klikke på “Overgiv” eller “Overgiv” -knappen på skærmen. Ved afgang vil du miste din første indsats. Hvis du føler dig sikker, kan du satse ved at klikke på “Udfordring” -tasten, vil dette automatisk fordoble dit første spil. Når du vælger at udfordre forhandleren, vil kortene, der blev nedad, blive afdækket, og det er på tide at kontrollere resultatet! En vigtig regel er imidlertid: at kvalificere croupieren, skal croupierens hånd have et ess eller en konge. Hvis det ikke gør det, bliver udfordringen annulleret, og spilleren modtager en 1 til 1 betaling på den indledende indsats, og udfordringsindsatsen er returneret uden yderligere gevinster. Hvis dealerens hånd kvalificerer, sammenlignes hænderne dog, og du vinder eller taber væddemålet.\nHvis hænderne er lige, betragtes det som en “Draw”, og både den oprindelige indsats og udfordringsindsatsen bliver returneret til afspilleren. Forskellige kombinationer af spillerens hænder vil modtage forskellige betalinger. Den kongelige stige, for eksempel, vil modtage meget flere penge end to par. Tjek dit kasino de nøjagtige gevinster du ville modtage med hver hånd. Strategien til at følge i spillet afhænger i vid udstrækning af de kort, du modtager, og de kort, du tror forhandleren har, idet du husker at du kun kan kende et kort af alle de kort du ejer. Som i de fleste kasinospil forbedres den caribiske pokertrategi med praksis, da jo mere viden man har om spillet, jo større er mulighederne for at træffe det rigtige valg. Som i poker er chancerne for at vinde en hånd, der indeholder mindst et par, kun afhængig af chance og statistik, selv om oddsene i Caribien poker ved at besejre forhandleren også afhænger af de kort, han spiller. modtage gode kort kan kun give dig større chance for sejr, da de ikke kan garantere det.


Husker du Søren fra 'Rigtige mænd'? Nu har han truffet en stor beslutning | BT Film og TV - www.bt.dk\n9. mar. 2016 - 6.04\nHusker du Søren fra 'Rigtige mænd'? Nu har han truffet en stor beslutning\nFoto: Bo Amstrup /\nSøren 'smed' Holm har været en særdeles eftertragtet herre siden sin deltagelse i DR-serien 'Rigtige mænd'. Men nu vælger den store mand fra Norddjurs at trække sig tilbage fra rampelyset.\nPå torsdag holder han endnu et foredrag om sit liv, sin tv-optræden og sin personlige oplevelse af, hvad der sker med én, når man fra den ene dag til den anden bliver et kendt ansigt og en efterspurgt herre i hele Danmark. Men foredraget i Assens, hvor han voksede op, bliver nok det sidste, fortæller Søren Holm til Randers Amtsavis.\n»Jeg kan mærke, at jeg har brændt mit lys i begge ender. Jeg fik nyt arbejde sidste sommer, og det har jeg passet om dagen, hvorefter jeg er taget ud for at holde foredrag om aftenen. Og det er sgu for hårdt. Det er ikke det liv, jeg ønsker,« siger Søren Holm til avisen.\nSøren 'smed' Holm og de fire andre jyske håndværkere med hang til bajere og wienerbrød tog hele Danmark med storm, da de i starten af sidste år tonede frem på skærmen i DR-serien 'Rigtige mænd'. Seerne elskede simpelthen de granvoksne, sjove og hudløst ærlige mandfolk, som kom på deres livs prøve, da de skulle træne sig op til at gennemføre en off-road triatlon.\nDR valgte at følge op på seermagneten med yderligere fire programmer om de fem gæve håndværkere i november under titlen 'Rigtige mænd - hvad nu?'\nMen Søren 'smed' Holm har haft svært ved at holde den sunde linje, siden tv-kameraerne blev slukket, og det skyldes i høj grad, at han har været så meget på farten med mange foredrag om aftenen og fuldtidsarbejde om dagen. Det har fået kiloene til at sætte sig på sidebenene igen, og den glade smed erkender overfor Randers Amtsavis, at 'lige nu sejler mit liv'.\nSå sent som i november fortalte Søren 'smed' Holm ellers i et stort og åbenhjertigt interview med BT, at han var klar til at gå på jagt efter kærligheden igen efter at have haft fuld fokus på at ændre sit liv og få en sundere livsstil.\n»Når jeg kommer hjem fra arbejde, kan jeg godt mærke, at så mangler der lige én af dele hverdagen med. Én at komme hjem til, som man kan vende et par ord med om, hvordan dagen er gået,« afslørede han over for BT.\nSøren Holm har datteren Kathrine sammen med sin eks-kæreste.\nHusker du skraldemanden fra Rigtige Mænd? Nu har Hammer fået nyt job


⇒ Billige Kæmpe Krukker ← Stort udvalg med hurtig levering\nMange internet virksomheder giver til alt held alverdens billige former for levering til kæmpe krukker. Et hit er nu om dage at få afleveret pakken hos en pakkeshop, og så afhenter du blot pakken når det passer ind i din hverdag. Leveringsformen er altså ualmindeligt smart, samt endda også den mest prisbevidste metode til levering.\nDu bør endvidere prøve at få pakken leveret til din lejlighed eller til når du er på job. Leveringsformen viser sig desværre en lille smule mindre billig, men tillige ualmindeligt smart for kæmpe krukker online. Den mest letkøbte leveringsløsning er unægtelig selv at hente produkterne, men den løsning afhænger af at du fysisk befinder dig lige ved internet forretningens butikker, fx Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg eller Jem og Fix.\nLeveringstidspunktet på kæmpe krukker er selvfølgelig vældig væsentlig såfremt man har behov for varerne om et øjeblik, og i det øjemed er det ret på sin plads at vi finder tidshorisonten for levering ved kæmpe krukker. En hel del online outlets – for eksempel Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – udlover billig 1 hverdags levering på masser af varer online, der dog er underforstået at bestillingen placeres tidligere end et fastslået tidspunkt, med hensynstagen til at de har en chance for at nå at få dit nye produkt på posthuset før de logistikansatte tager hjem.\nEn hel del online forretninger garanterer fragtfri levering på kæmpe krukker online, men i mange tilfælde gælder det kun hvis der indkøbes for en fastsat pris. Desuden bør man vælge den mest billige fragtform, hvilket gerne er at få fragtfirmaet til at levere din bestilling til et udleveringssted.\nEn stor portion byggemarkeder foreslår afhentning hvor du bestiller billig kæmpe krukker på nettet og afhenter i byggecenteret. Fx Stark, Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus, Silvan, Bygma, XL-Byg, Davidsen og Jem og Fix. Byggecentrene tildeler fx click-and-collect på kæmpe krukker i disse byer:\nSønderborg, Gentofte, Herning, Hobro, Korsør, Åbyhøj, Roskilde, Nykøbing Falster, Herlev, Hørsholm, Søborg, Hvidovre, Hedensted, Ballerup, Thisted, Hedehusene, Randers, Frederiksberg, Rønne, Kokkedal, Tårnby, Stenløse, Middelfart, Silkeborg, Køge, Nærum, Hjørring, Ølstykke, Risskov, Holstebro, Gladsaxe, Vordingborg, Hillerød, Frederikssund, Slagelse, Grenaa, Struer, Solrød Strand, Fredericia, Albertslund, Varde, Aabenraa, Rødovre, Værløse, Odense, Brøndby, Greve, Frederiksværk, Vejle, Næstved, Viborg, Brønshøj, Kalundborg, Lystrup, Lillerød, Haslev, Esbjerg, Vanløse, Farum, Svendborg, Birkerød, Rudersdal, Odder, Holbæk, Skive, Horsens, Skanderborg, Helsingør, Nyborg, Højbjerg, Glostrup, Ringsted, Kolding, Brønderslev, Aarhus, Allerød, Charlottenlund, Valby, Nørresundby, Virum, Dragør, Jyllinge, Haderslev, Ishøj, Ikast, Aalborg, Brabrand, Lyngby, Frederikshavn, Nakskov, Tilst, Vallensbæk, Taastrup, og København, .\nKlik-og-hent for kæmpe krukker er en mulighed i alle regioner af Danmark: Sjælland (Lolland, Bornholm, Nordsjælland, Østsjælland, Amager, Vestsjælland, Falster, Sydsjælland, Midtsjælland, Hovedstaden), Jylland (Syddanmark, Nordjylland, Vestjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Sydjylland, Østjylland) og Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Østfyn, Nordfyn, Sydfyn).\nNår vi kigger i tallene er det tydeligt, at mennesker som regel leder efter blandt andet kæmpe krukker online og billig kæmpe krukker. Foruden dette oplever vi mange gange folk kigge efter fx kæmpe krukker priser, kæmpe krukker tilbud og køb kæmpe krukker, foruden de kendte byggecentre som 10-4, Bauhaus, Davidsen, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Silvan, Bygma og Jem og Fix.\nDet er i dag ret ukompliceret for enhver at sammenholde priser på billige kæmpe krukker online fra diverse e-forhandlere, og ergo har en hel del netshops fundet det uundgåeligt at nedsætte udsalgspriserne på kæmpe krukker voldsomt, og ydermere tilbyde levering uden beregning.\nTrods dette kan det immervæk blive fordelagtigt at tjekke flere internet handler efter billige priser på kæmpe krukker online forinden du gennemfører dit køb, således at du er garanteret at få den bedste pris. Se ikke kun hos de velkendte byggemarkeder som Jem og Fix, Silvan, Harald Nyborg, Stark, 10-4, Bygma, XL-Byg og Davidsen.\nDu skal bare huske på, at ifald en shop markedsfører billige kæmpe krukker online for en salgspris som anses for uendeligt favorabel, så kan det tit være en indikation på en snydagtig shop. Bestillinger med kort er dog omsluttet af en retningslinje, som begunstiger køber overfor snydagtige e-forretninger.\nGenerelt foreslår vi køb med kort eller MobilePay. Som alternativ kan du benytte en billig afbetalingsløsning fra for eksempel ViaBill, hvis du hellere vil finansiere omkostningerne til kæmpe krukker over flere uger. Det foreslåes som regel i specialiserede netshops, men dog sjældent de velkendte byggekæder som eksempelvis Bygma, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Silvan og 10-4.\nNår vi kigger i data fremstår det klart, at internetbrugere ofte søger efter bl.a. kæmpe krukker tilbud og køb kæmpe krukker. Man ser derudover typisk mennesker efterspørge eksempelvis kæmpe krukker online, billig kæmpe krukker og kæmpe krukker priser.\nTrustpilot leverer forholdsvis ærlige chancer for at betragte en længere række forhenværende køberes bedømmelser og på grund af dette er det prisværdigt, at du eftersøger internet forretningens kritik inden du placerer din ordre på billige kæmpe krukker online.\nFacebook frembyder derudover ret så uafhængige chancer for at få indblik i internet selskabets troværdighed. Desuden ser vi en række firmaer på nettet hvor du kan udforme en omtale af deres køb, hvilket på samme måde kan bruges til at afveje kundernes tilfredshed.\nFør folk bestiller billige kæmpe krukker online i en butik bør de uden tvivl kigge på netbutikkens forretningsaftale, det er dog almindeligvis ikke særlig morsomt, specielt med de gængse byggemarkeder som Harald Nyborg, Davidsen, 10-4, XL-Byg, Stark, Bygma, Bauhaus, Jem og Fix og Silvan.\nEn anden mulighed kunne være at kontrollere hvorvidt internet firmaet er e-mærke godkendt, hvilket længe har været en indikator for at online firmaet opretholder de opstillede regler, foruden at webbutikken undertiden føres tilsyn med af fagfolk der forstår vedtægterne på området.\nDesuden giver det dig genvej til at få hjælp, hvis du møder vanskeligheder som følge af din bestilling af kæmpe krukker. Derudover stiller vi forslag om at kunden er opmærksom på de mest relevante bestemmelser i forbindelse med bestillingen af kæmpe krukker online, for eksempel den ombytningspolitik online shoppen garanterer.\nI den sammenhæng er det virkelig afgørende, at man til enhver tid bevarer sin e-mail kvittering, således man til enhver tid kan bevidne sit køb af kæmpe krukker, ligegyldig om man har bestilt fra Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg, XL-Byg, Stark, Silvan, 10-4, Bygma eller Bauhaus.


Vind fede præmier Casoola casino\nDet er nemlig umuligt at gennemføre et live casino spil, og potten forbliver det samme. Dermed kan du spille så mye du vil med lekepenger før du risikerer egne penger, så kan du læse denne artikel hvor du kan læse hvordan du kan tjene penge hurtigt. Hurtig exclusive bet casino utroligt nok, hvor du kan læse omkring roulettesystemet jeg selv har brugt. Generøs velkomstpakke og faste bonustilbud Nye spillere hos Cadoola Casino blir ønsket velkommen med en flott bonuspakke, der er brugt på hjemmesiden. Husk på at det er din første indbetaling i hver måned, men også på casinoets humor. Dette kræver så også, jargon.\nGrim Muerto Spilleautomater Online Gratis eller med Rigtige Peng på Summit Casino\nGiroindbetaling Gennemspilningskrav35x Casinoluck AnmeldelseCasinoluck har alt hvilken man har brug for på et online casino og mere til, alligevel gradvist udvidede det sig til flere spil kort for at komme korttællerne til livs. Nye spillemaskiner grim muerto uden indbetaling klikk på stjernen ved siden av spillene du liker best, når de går i luften herhen i Danmark. Mr Spil har aldeles lang række andre tilbud, da vedkommende vandt hele\nBedste casinoer for kvinderne Groovy Sixties slot


profil-side | Investeringsejendomme & Ejendomsinvestering\nMERIT NORDIC REALESTATE GROUP A/S BLEV ETABLERET I 2016 SOM EN SAMMENLÆGNING AF 4 EJENDOMSSELSKABER, ADMINISTRATION OG KAPITALFORVALTNING.\nFra vores kontorer i Køge administrerer vi over 50.000 m2 erhvervs- og udlejningsejendomme fordelt over hele landet, ligesom vi altid har ret stor volumen i udbud til nye ejendomsfonde eller Private Placements.\nVi tilbyder en full-service kapitalforvaltning inden for investeringsejendomme der bl.a. omfatter følgende:\n• Strategisk udvælgelse af ejendomme\n• Forhandling og aftalegrundlag\n• Ejendoms- og selskabsadministration\n• Business controlling og Investor Relations\n• Salg og udlejning\nDu kan vælge at bruge en eller flere af vores kompetencer.\nVi har fokus på den enkelte ejendom. I stedet for begrænsninger og infleksibilitet søger vi den "gode forretning" og solide ejendom med udviklingspotentiale, godt lejemix, attraktiv location og et investeringsafkast der mere end opvejer risikoen.\nVores kompetencer har vi opbygget gennem 17 års aktivt engagement i markedet, hvor vi har været en del af opsvinget, finanskrisen og efter-krise-marked. Vi har ageret inden for alle aspekter af ejendomme, det være sig boligudlejningsejendomme, erhvervsejendomme, byejendomme, butiksejendomme samt ejendomsprojekter og grundkøb.\nKort sagt er vi godt rustet til at spare både professionelleog kapitalstærke private aktører i markedet.\nVi har været lead-manager på etablering af ejendomsinvesteringer på mere DKK 1,9 mia. Se et udvalg af vores Meritter her.\nOle Rømers Vej 11, DK-6100 Haderslev


Smykker.dk Rabatkoder & Cashback | myWorld.com\nCashback og Shopping Point ved Smykker.dk\n3% + 2,5 På dit samlede køb (nettosum)\nVilkår og betingelser på Smykker.dk\nFri fragt og nul gebyrer. Køber du for mere end kr. 299,- så giver vi fragten - sådan kan vi selv lide det. Køber du for mindre, er vi desværre nødsaget til at tage betaling for fragten, da det desværre er en stadig stigende udgift. Men vælger du at hente pakken i en Post butik, så er det ikke så slemt. Betalingsgebyret det tager vi os af, det skal ikke koste penge at betale.\nVi bytter med et smil. Ja, det kan godt være, vi ikke smiler, men vores byttesystem er ganske enkelt. Hvis du fortryder dit køb og varen stadig er plomberet, så sender du den blot retur. Du vælger selv, om du vil bytte den til en anden vare eller have pengene retur – og du behøver ikke komme med forklaringer. Det kalder vi Ubegrænset Returret. Læs mere om Ubegrænset Returret.\nKan du ikke finde dit køb hos Smykker.dk?


I dagens artikel ser vi på forskellige måder at rydde udskriftskøen i Windows 10. Overvej kun at annullere visse dokumenter fra udskrivning eller genstarte udskrivning af dem og annullere alle dokumenter på én gang.\nMere end en gang stødte jeg på, at nogen sendte et stort dokument til en delt printer, og alle ventede cirka en time på, at det skulle indlæses og udskrives. Der var også øjeblikke, hvor det samme dokument blev sendt til udskrivning flere gange, og det var nødvendigt at annullere det overskydende. Nogle gange sætter et af de dokumenter, der sendes til udskrivning, sig fast og forhindrer alle andre i at udskrive; det måtte genstartes eller annulleres.\nRyd og genstart udskriftsspooleren ved kommandoprompten\nHvis du vil fjerne alt fra udskriftskøen og genstarte selve udskriftspooleren, skal du køre flere kommandoer på kommandolinjen.\n1. Åbn kommandolinjen som administrator: en af måderne er at højreklikke på menuen "Start" og vælge "Kommandolinje (administrator)" i den menu, der åbnes.\n2. Indtast kommandoen net stop spooler, og tryk på Enter-tasten, efter dens udførelse, indtast kommandoen DEL / F / S / Q% systemroot% \_ System32 \_ spool \_ PRINTERS \_ * og tryk på Enter-tasten, efter at have udført denne kommando, skriv net start spooler og tryk Indtast nøgle.\nDenne metode kan udføres på en anden måde: gå til "Services" (skriv "Services" i søgningen), åbn "Print Manager" -tjenesten => klik på "Stop" => uden at lukke selve tjenesten, åbn % windir% \_ System32 \_ spool \_ PRINTERS => slet alle filer fra den åbnede mappe => start "Print Manager" -tjenesten.\nGenstart eller annullering af udskrivning af både individuelle dokumenter og alt på én gang\nDu kan rydde udskriftskøen, genstarte eller fjerne et bestemt dokument fra udskrivningen i selve printerens indstillinger.\n1. Gå til menuen "Start", åbn "Indstillinger" => Enheder => i venstre side, vælg "Printere og scannere" => i højre side, venstreklik på den printer, hvor du vil annullere eller genstarte udskrivning => efter at have klikket på printer, vises yderligere indstillinger under den, vælg "Kø" (du kan også finde printerikonet på proceslinjen, højreklik på det og klikke på navnet på selve printeren igen for at åbne udskriftsspooleren).\n2. I denne liste vil du se en liste over alle sendte dokumenter til udskrivning, hvis udskrivning ikke går - se på det dokument, der blev sendt i tide før de andre, måske er det enormt, så viser det, at det indlæses (dets volumen vil ændre sig) og du skal vente lidt. Hvis der er skrevet en fejl overfor det, skal du prøve at genstarte dokumentet, højreklikke på det og vælge "Genstart".\n3. Hvis dokumentudskrivningen ikke starter efter genstart, kan du annullere det ved at højreklikke på det og vælge "Annuller" i menuen. Bekræft annulleringen af udskrivning af dette dokument ved at klikke på "Ja". Derefter forsvinder dokumentet fra udskriftskøen.\n4. Hvis du vil fjerne alle dokumenter fra udskriftskøen - gå til øverst til venstre i "Printer" og vælg "Ryd udskriftskø". Bekræft sletning af alle dokumenter fra udskriftskøen ved at klikke på "Ja".


Advokat i Hovedgård: Vi formidler advokater | Ageras\nAgeras -> Advokat -> Advokat Hovedgård\nFind den rette advokat i Hovedgård\nØnsker du at finde en advokat i Hovedgård? Så udfyld skemaet, og modtag tilbud fra 3 lokale advokater - helt gratis og uforpligtende. Få f.eks. tilbud i forbindelse med testamente, bolighandel, ægtepagt, skilsmisse, dødsbo, inkasso og meget mere.\nVi indhenter tilbud fra advokater i Hovedgård på under 48 timer!\nNår vi indhenter tilbud til dig, ved revisorerne, bogholderne og advokaterne i Hovedgård, at de er i konkurrence, og derfor laver de et ekstra godt tilbud.\nAdvokater i Hovedgård\nFå hjælp af en dygtig advokat i Hovedgård - nemt og uforpligtende\nVi formidler advokatopgaver og matcher advokater med klienter - uden gebyrer. Udfyld vores kontaktformular, hvor du herefter vil modtage 3 tilbud fra vores kyndige samarbejdspartnere i Hovedgård. Tilbuddene du modtager er uforpligtende og vores service er fuldstændig uden omkostninger.\nI Danmark skal alle advokater skal være medlem af Advokatsamfundet. Dette er et forbund særligt for uddannede advokater og betegnes som en kvalitetssikring af deres arbejde. Advokatsamfundet stiller nemlig høje krav til deres medlemmers uddannelsesniveau, og ofte vil advokater være nødt til at videreuddanne sig, for at være opdateret på de nyeste lovgivninger og den aktuelle viden inden for deres fag. Mangeadvokater vil også have et speciale, hvori de kan yde juridisk bistand på rigtig højt niveau. Du har sikkert hørt om en decideret skilsmisseadvokat, en boligadvokat eller en erstatningsadvokat. Hvis man fx. er en familie med børn og ydermere uenige om opdeling af boet, så kan det være en rigtig god idé at få hjælp fra en advokat med speciale og erfaring inden for præcist dette område. Det er ikke kun de ovenstående specialiseringer som en advokat kan gøre sig i - der er mange flere. Overordnet set, inkluderer nogle af advokaters gængse arbejdsopgaver udarbejdelse af testamenter, skilsmisser, ægtepagter, bolighandler, dødsbo, inkasso samt erhvervsopgaver. Ønsker du rådgivning og hjælp fra en advokat i Hovedgård, som specialiserer sig inden for et felt, der ikke er nævnt her? Tøv ikke med at kontakte os alligevel. Som Danmarks største udbyder af advokatydelser, kan du være sikker på, at vi finder det perfekte match til dig.\nHvad koster en advokat i Hovedgård?\nI og med, at der ikke er en fast timepris for danske advokat-satser, så kan det være svært at sige, hvad hjælp fra en professionel advokat præcist koster. Dog kan man godt regne med en timepris på mellem 1.000 kr. og 2.500 kr. Danske advokater er i højere grad begyndt at køre med faste priser på visse ydelser, som fx. rådgivning til boligkøb og oprettelse af testamenter. Den faste pris er naturligvis på betingelse af, at der er tale om en standardiseret procedure, som fx. oprettelsen af et testamente. Har du brug for en advokat i Hovedgård til en unik sag, vil det ofte være umuligt at sætte en fast pris til at starte med, og du må derfor tage timelønnen som den kommer. Du kan også risikere, at prisen for din opgave skrider. Du kan få en pris på fx. 1.500 kroner for stiftelse af et ApS, men har du også brug for rådgivning fra advokaten til skatterådgivning, rådgivning omkring alternative selskabs- og virksomhedsformer, hjælp til stiftelse af såvel holdingselskab som driftsselskab med rullende kapital eller lignende, vil prisen hurtigt stige. Derfor er det vigtigt, at du er detaljeret omkring din sag, når du udfylder vores formular, og når vi taler med dig, da vi herved kan sikre dig den helt helt rigtige pris, på det du har brug for.\nFå en god pris på en advokat i Hovedgård\nVed at bruge Ageras til at få tre forskellige tilbud på advokathjælp i Hovedgård, kan du sikre den skarpeste pris på opgaven. Når du får tilbud gennem os, ved advokaterne nemlig at de er i konkurrence om at få dig som kunde, og derfor laver de en endnu skarpere pris, end hvad du ellers kunne have fået.\nHar du brug for hjælp fra en lokal advokat i Hovedgård?\nDet er meget forskelligt, hvornår man har brug for en advokat. Er du usikker på om du skal bruge en advokat i Hovedgård til din sag? Kontakt os - så hjælper vi dig. Gennem os får du hjælp og vejledning omkring, hvornår du skal bruge hjælp fra en advokat samt hvilke type hjælp du har brug for. Der er dog nogle typiske tilfælde, hvor du næsten altid skal have en advokat til at bistå dig med juridisk rådgivning eller bistand i processen:\nSådan hjælper en advokat i Hovedgård dig med din konkrete sag\nHvorfor skal min advokat være fra lokalområdet i Hovedgård?\nDet hele kommer an på dit behov. Mange advokatopgaver kan klares digitalt, men mange ønsker stadig den personlige kontakt med deres advokat, som de ønsker at se i øjnene jævnligt til møder. Her skal du klart ikke finde en advokat i den anden ende af landet, hvis du eller din virksomhed hører til i Hovedgård.\nVed at tage kontakt til Ageras sikrer vi dig, at du finder frem til den helt rigtige advokat, som kan klare din opgave på bedste vis. Ved at udfylde kontaktformularen fremsender vi dig 3 uforpligtende tilbud på advokater i Hovedgård. Vi gør det uoverskuelige arbejde for dig, og finder frem til 3 advokater, som lever op til dine krav, og du skal blot tage beslutningen om, hvilket af de 3 tilbud, som du tænker et samarbejde vil fungere bedst med.


Læger råber alarm: Unge sprøjter paraffinolie ind i musklerne - sn.dk - Forsiden - Sjælland\nSjællands Universitetshospital behandler pt. fem træningsivrige unge mænd, der er meget syge på grund af indsprøjtninger med paraffinolie for at få svulmende muskler. Foto: Elmer Madsen\nArtiklen: Læger råber alarm: Unge sprøjter paraffinolie ind i musklerne\nLæger råber alarm: Unge sprøjter paraffinolie ind i musklerne\nSjælland - 17. juli 2018 kl. 14:10\nToptrænede unge får sprøjtet paraffinolie ind i musklerne for at give nakken eller overarmen ekstra volumen eller rette på brystmuskulaturen. Det kan være livsfarligt.\nLæs også: Advarer andre: Fyldte musklerne med olie og var døden nær\n- De kommer til os med akutte symptomer på kalkforgiftning og ringe nyrefunktion. Paraffinen går ind i vævet og skaber en betændelsestilstand, hvilket får kroppen til nærmest at opsuge alt kalk man får i sig gennem kosten, og så vælter kalken ellers ind i blodbanerne, forklarer overlæge i nyresygdomme Peter Marckmann, Sjællands Universitetshospital Roskilde.\nNår de ramte kommer på sygehuset, bliver kalken så at sige skyllet ud, som led i den akutte behandling, men tilstanden opstår igen og igen.\n- Hjernen bliver også påvirket af ekstremt højt kalkindhold, man kan blive psykotisk, og ens kognitive evner bliver påvirket. Man kan ikke fjerne paraffinen fra musklerne igen, og de ramte vil have en øget tendens til kalkaflejringer i nyrerne, nyresten og nedsat nyrefunktion, siger overlæge i nyresygdomme Peter Marckmann.\nHan er stærkt bekymret over en gruppe på fem meget syge unge mænd, der jævnligt bliver indlagt på nyreafdelingen på Sjællands Universitetshospital Roskilde. For de unge i tyverne kan have mange flere ligestillede bekendte i træningsmiljøet især i den sydlige del af Region Sjælland.\n- Så vidt vi hører, kan der være 100-200 mænd i Region Sjælland, som har indsprøjtet paraffinolie. Mit budskab er at få dem til at gå til lægen. Nogle har måske ikke fået nyreskader endnu, og det må vi gøre, hvad vi kan for at forhindre. Andre vil have nyreskader, og dem skal vi se at få i behandling hurtigst muligt. Men det vigtigste af alt er, at der ikke er flere, som finder på det, siger Peter Marckmann.\nOgså Herlev Hospital, Aarhus Universitetshospital, Rigshospitalet, Odense Universitetshospital og Hillerød Hospital behandler flere paraffinskadede unge, ligesom der kendes internationale eksempler.\n- Vi har 14 patienter (heraf fem fra Region Sjælland), der har fået injiceret mellem 300 og 3250 mililiter paraffinolie i overarmsmuskler, skuldermusklen, rygmuskler samt læg- og underarmsmuskler. En enkelt kvindelig patient har fået injiceret 650 mililiter i hvert bryst, der nu har måttet fjernes, fordi paraffinolien også danner knuder i musklerne, fortæller Ebbe Eldrup, der er overlæge i hormonsygdomme på Herlev Hospital.\nLæs mere i tirsdagens DAGBLADET og Nordvestnyt samt i Sjællandske onsdag. E-avisen kan købes her: http://sn.dk/modules/sn/flow_page_buy


Robert/Boisen giver lektier for | Dansk Markedsføring\nArt Director Rie Sloth Rasmussen fra Robert/Boisen er på vej på Tekstlinjen. Det har både hun og Creative Director og partner Heinrich Vejlgaard store forventninger til.\nRobert/Boisen giver lektier for\nBureauer og efteruddannelse – det er et evigt forløb, for hvis man først føler sig færdiguddannet, så er man i mere end én forstand færdig, mener de hos Robert/Boisen. Så herfra sendes en senior på Tekstlinjen.\nDisse spørgsmål stiller Markedsføring netop nu på et udpluk af landets kendte bureauer i en miniserie, og hos Robert/Boisen & Like-minded kunne svaret være, at de gør noget ved det hver eneste mandag.\n- Mandag morgen mødes hele bureauet. Vi gennemgår, hvordan vi står med alle kunderne, og så er der mindst ét indlæg, hvor vi deler vores viden. En person, der er blevet klog siden sidst, skal sørge for, at vi andre også bliver lidt klogere, siger Heinrich Vejlgaard, der er Creative Director og partner i Robert/Boisen & Like-minded.\nHans formelle uddannelse er tre år på Skolen for Visuel Kommunikation – dengang den lå i Højer.\nSiden blev det til de første "fem lærerige år" hos Robert/Boisen, før turen kom til “fem nye lærerige år” i Amsterdam på forskellige internationale bureauer. I 2010 vendte han tilbage til Robert/Boisen & Like-minded, hvor han efter eget udsagn lærer noget nyt hver eneste dag.\n- Vi har altid sendt medarbejdere på uddannelse – Hybrid Agency Program, Hyper Island, og vil også gøre det med Tekstlinjen. Vi ser også SXSW, Web Summit og Cannes Lions som en slags uddannelse, og vores udsendte deltagere har lektier for og skal altid dele ud af deres nye viden. Man kan vel godt sige, at vi er “grådige”, når det gælder viden, siger Heinrich Vejlgaard.\nSå om kort tid får hans Robert/Boisen-kollega, Rie Sloth Rasmussen, dermed lektier for i mere end én forstand, når hun starter på den nye kreative uddannelse, Tekstlinjen.\nFem års kreativ erfaring\nRie Sloth Rasmussens uddannelses-cv omfatter grundforløbet som mediegrafiker, Kreativ Basis og en professionsbachelor i form af Kreativ Kommunikation.\nDe seneste fem år har hun arbejdet som kreativ på Robert/Boisen & Like-minded, og hun forventer et dobbelt-udbytte af de kommende fem måneder på den nye uddannelse:\n- Tekstlinjen er en klassisk værktøjskasse, hvor jeg kan bruge redskaberne sammen med dét, jeg kan i forvejen. Tekst kan være alt – ikke kun overskrifter og payoff, men også indsalg, altså når vi sælger kunden en idé. Samtidig forventer jeg nye impulser og inspiration, fordi man med flere år på et bureau risikerer en vis trummerum og sådan-plejer-jeg-at-gøre, siger Rie Sloth Rasmussen.\nHendes hjemmearbejde vil således ikke kun omfatte lektierne fra de to ugentlige aftener på Tekstlinjen, men også den opgave, der ligger i at videregive hovedpointer, input, tips og tricks til fagfællerne på bureauet.\nOgså Heinrich Vejlgaard har forventninger til Tekstlinjen:\n- Listen over gæstelærere rummer ekstremt kompetente profiler fra branchen – men også indspark fra andre ikke-mindre kompetente personer fra helt andre brancher, siger han og suppleres af Rie Sloth Rasmussen:\n- Netop dette mix skaber noget uforudsigeligt i uddannelsen, og det lover godt, siger hun.\nBureaubranchen har klassisk set været åben over for uuddannede. Hvor står I?\n- Vi er meget glade for det rå naturtalent … med uddannelse. Det gør, at personen reelt er køreklar fra første færd. Der skal være en opsamlet viden om faget, som løbende kan udvikles. Man kan altid blive bedre, og derfor forsøger vi altid at dygtiggøre os – og derfor er bureauet altid i beta, siger Heinrich Vejlgaard og tilføjer:\n- Når man først føler sig færdig – med uddannelse og input – så er man reelt færdig. Vi tror på at dele viden – ikke kun internt, men og af samme grund giver vi også videre til andre. Vi har holdt indlæg på Creative Works og har gæstelærere på DMJX, Hyper Island, Reklamelinjen og selvfølgelig også på Tekstlinjen.\nKonstellation & Republicas topchef Susanne Lund er ikke uddannelses-snob, men uddannelse vejer alligevel tungt på bureauet. Snart...


Er du – eller har du været – ansat hos Energi Ikast Service A/S?\nEnergi Ikast Service A/S som arbejdsplads\nEr du eller har du været ansat hos Energi Ikast Service A/S?\nSom nuværende eller tidligere ansat kan du også fortælle, hvad du synes om at arbejde hos Energi Ikast Service A/S.\nRegnskab for Energi Ikast Service A/S\n52.736.000 84.369.000 79.655.000 48.241.000 49.310.000 46.600.000 78.542.000 59.543.000\n22.403.000 23.378.000 21.134.000 20.833.000 22.244.000 21.618.000 22.143.000 23.241.000\n2.298.000 2.025.000 92.000 93.000 843.000 1.023.000 1.136.000 133.000\n18.368.000 20.393.000 20.485.000 20.578.000 21.421.000 22.444.000 23.580.000 23.713.000\n58.445.000 70.593.000 80.150.000 58.910.000 64.270.000 70.062.000 72.843.000 61.892.000\nAnnoncestatistik for Energi Ikast Service A/S\nHer kan du danne dig et overblik over jobannoncer fra Energi Ikast Service A/S. Du kan se hvilke kanaler og regioner annoncerne var placeret i og hvordan antallet af indrykkede jobannoncer har ændret sig fra kvartal til kvartal.\nEr du fra Energi Ikast Service A/S? Så kan du rette profilen der beskriver virksomheden for de jobsøgende.


En isstrøm vågner op - Issuu\nfrom Polarfronten 1_2015\nFoto: Shfagat Abbas Khan.\nDen Nordøstgrønlandske Isstrøm har forholdt sig i ro frem til midten af 00’erne. Nu er den begyndt at sende store ismasser ud i havet, og da der er tale om den største isstrøm i Grønland, kan det komme til at påvirke havvandsstigningerne mærkbart i fremtiden. Forskerne har dog ikke styr på hvor meget.\nNår turister, forskere, toppolitikere og andet godtfolk de senere år har skullet opleve de globale klimaændringer med egne øjne, så er turen gået til den vestgrønlandske by Ilulissat. Her kan man komme tæt på det storslåede skue, når Grønlands mest produktive gletsjer, Jakobshavn Isbræ, spytter kæmpestore isbjerge ud i havet.\nMen nu ser det ud til, at der i det fjerneste, nordøstligste hjørne af Grønland er kommet en konkurrent, som i løbet af få år kan overgå Jakobshavn Isbræ, og som allerede i dag i al ubemærkethed sender kolossale mængder is ud fra Indlandsisen.\nIsen strømmer stærkt\nHelt ubemærket er det dog ikke foregået, for et forskerhold fra DTU har i flere år fulgt Den Nordøstgrønlandske Isstrøm og dens tre store udløbsgletsjere: Nioghalvfjerdsfjorden, Storstrømmen og Zachariae Gletsjer.\nLektor Shfaqat Abbas Khan og hans kolleger på DTU Space spærrede øjnene op, da det i midten af 00’erne gik op for dem, at området omkring Den Nordøstgrønlandske Isstrøm var begyndt at røre på sig. De foregående 25 år havde isstrømmen og dens tre store udløbsgletsjere i det store og hele været stabile, men så omkring 2005-6 begyndte satellitdata og GPS-målinger at vise, at noget var i gære.\nData fra satellitten GRACE, som måler tyngdekraften og kan bestemme ismassernes samlede vægt, viste, at området omkring isstrømmens udløb var begyndt at tynde ud. Det var en tendens, som blev bekræftet, da forskerne gik tættere på vha. satellitter som ICESat, der måler højdeændringer, for de viste, at hvor overfladen hidtil var tyndet ud med et par centimeter om året, så forsvandt der nu pludselig fra et par meter og helt op til fem meter ude ved randen.\n- Når vi går tæt på, kan vi også se, at det er omkring isstrømmens flyderetning, at den flyder hurtigst. Og af de tre store udløbsgletsjere er det den gletsjer, der hedder Zachariae, som flyder stærkest og tynder mest ud, mens der ikke sker så meget med Nioghalvfjerdsfjorden og Storstrømmen gletsjerne, forklarer Shfaqat Abbas Khan.\nUdover at isstrømmen tynder ud og mister højde, så er gletsjerfronten på Zachariae Isstrøm samtidig begyndt at trække sig stærkt tilbage. En sammenligning med Jakobshavn Isbræ – Grønlands mest aktive gletsjer – viser, at denne har trukket sig 35 kilometer tilbage gennem de sidste 150 år, mens Zachariae allerede er rykket omkring 20 kilometer ind bare fra 2005 til 2012.\n- Det er gået sindssygt hurtigt, slår Shfaqat Abbas Khan fast. Og i takt med at fronten har trukket sig tilbage, så er isen strømmet hurtigere og hurtigere, og det betyder, at der er en stærkt voksende ismasse, som bliver kastet ud i havet.\nProppen ryger af\nDer er mange gletsjere i Grønland, som gennem de seneste 20-25 år er tyndet ud, men det er første gang, det er sket så højt mod nord. Specielt derfor kom isstrømmens opvågnen som en overraskelse for de forskere, der har fulgt de grønlandske gletsjere gennem årene.\n- Alt det her sker i et område med temperaturer ned til omkring -40 grader om vinteren og under frysepunktet om sommeren inde på isen, siger Shfaqat Abbas Khan. Til trods for disse meget lave temperaturer mister gletsjerne is.\nOg lad det være sagt med det samme. Hverken Shfaqat Abbas Khan eller andre eksperter har noget endegyldigt svar på, hvorfor gletsjerne pludselig er gået i udbrud. Der er enighed om, at de varmere havstrømme og temperaturstigningerne iøvrigt har spillet en rolle, men at der også må være andre forklaringer, ikke mindst omkring den interne dynamik i isstrømmen.\n- Det varme havvand smelter gletsjerne fra bunden, og i Nordøstgrønland har vi desuden kunnet følge, hvordan havisen er blevet tyndere og i længere perioder om sommeren har været helt forsvundet. Havisen har jo ligget som en prop på isstrømmene, og forsvinder den, får gletsjerisen fri bane, siger Shfaqat Abbas Khan. Men vi har ikke tilstrækkeligt mange målinger tilbage i tiden til, at man kan sige, hvor stor betydning det varmere havvand har haft.\nDe store isstrømme dræner hvert år Indlandsisen for store mængder is, der sendes ud i havet. Den største er Den Nordøstgrønlandske Isstrøm (NEGIS), som dræner 12 % af Indlandsisens område. Jakobshavn Isbræ (JI) er halv så stor. De senere år har Helheim og Kangerlussuaq i Sydøstgrønland også været aktive.\nNoget karakteristisk ved Zachariae Isstrøm er, at den i modsætning til en række andre gletsjere ikke går i land efter en indledende smeltning. Man må forestille sig, at når havvandet har smeltet den tunge af is, som strækker sig ud fra land, så vil afsmeltningen og tilbagetrækningen bremse op, fordi gletsjeren så at sige går i land, så det lune havvand ikke længere kan nå den. Men for en gruppe gletsjere som Zachariae Isstrøm og Jakobshavn Isbræ i Vestgrønland, Kangerlussuaq i Sydvestgrønland og Peterman og Humboldtgletsjerne i Nordgrønland holder denne beskrivelse ikke. For dem gælder det, at når gletsjerfronten er smeltet ind til kystlinjen, så fortsætter gletsjerbunden ind i en fjordfordybning, og det lader tempereret havvand trænge videre ind under gletsjeren, hvor det fungerer som smørelse og får isen til at bryde yderligere op og smelte.\n- Ved Zachariae hælder gletsjerbunden nedad i hvert fald 20 kilometer ind fra den nuværende front. Derefter kommer der et lille bump, og efter det kan det indtrængende havvand fortsætte yderligere 20-30 kilometer ind, hvilket er temmelig langt, fronten kan trække sig tilbage, inden den så at sige går i land. Derimod har Nioghalvfjerdsfjorden og Storstrømmen ikke et forløb, der fortsætter ind mod Indlandsisen, og det er sandsynligvis derfor, at vi indtil nu ikke har set noget bemærkelsesværdigt massetab ved de to, forklarer Shfaqat Abbas Khan.\nMen det er samtidig forhold, som gør det enormt svært at forudsige, hvad der vil ske med Zachariae og de to andre gletsjere 10, 20 eller 100 år frem i tiden. Det vil kræve en langt dybere forståelse af, hvordan gletsjernes dynamik fungerer.\nForløbig kan Shfaqat Abbas Khan dog bekræfte, at Zachariae Isstrøm er fortsat med at kælve store mængder is:\n- Jeg har set på nogle af de seneste data, og de viser, at den tendens, som vi viste i vores videnskabelige artikel, der byggede på data til 2012, er fortsat. Vores data frem til 2015 bekræfter, at Zachariae Isstrøm løber endnu hurtigere, og at fronten fortsætter med at rykke tilbage med større fart end i 2012. Så den lever helt op til, hvad man kan forvente af en sådan type gletsjer.\nFlere data til ismodellerne\nDet er indlysende, at Den Nordøstgrønlandske Isstrøm i fremtiden vil komme til at påvirke den del af havvandsstigningerne, som stammer fra den store grønlandske iskalot. Men hvor meget tør Shfaqat Abbas Khan ikke udtale sig om.\n- Der er formentlig en kobling mellem atmosfæren, de varme oceaner og gletsjernes dynamik, som man skal have styr på for at kunne komme med et endeligt svar på, hvad der kommer til at ske i fremtiden, lyder hans bud.\nSå det er vigtigt at opbygge viden om dette samspil og få indsamlet data, som kan fodre de ismodeller, der skal være med til at forudsige fremtidens massetab fra Indlandsisen og deres påvirkning af havniveauet. Og der peger Shfaqat Abbas Khan bl.a. på Center for Is og Klimas boring ned i Den Nordøstgrønlandske Isstrøm, som skal give en større forståelse af de store isstrømmes interne dynamik.\nFor øjeblikket er det Zachariae Isstrøm, der mister store ismasser, men Shfaqat Abbas Khan understreger, at der er mange andre gletsjere i Nordgrønland, som man må forvente vil bidrage med temmelig meget massetab i fremtiden.\n- Vi interesserer os for det store billede og prøver at beregne, hvad det samlede bidrag fra udløbsgletsjerne kan blive. Man siger jo, at havisen måske forsvinder helt i løbet af 20-30 år, og så vil vi pludselig stå med store områder, som er fuldstændig blottet for havis. Det vil betyde, at de store udløbsgletsjere som Peterman og Humboldt og en række andre gletsjere langs Grønlands nordkyst vil få frit løb og bidrage med meget store mængder is.\nShfaqat Abbas Khan er lige kommet hjem fra feltarbejde på gletsjerne omkring Ilulissat og Upernavik og er allerede i fuld gang med at planlægge den næste tur i felten. Den går netop til Nordøstgrønland i august, hvor han sammen med sit hold skal op på Den Nordøstgrønlandske Isstrøm for at lægge en række GPS-stationer ud på den hurtigtflydende isstrøm.\n- Når man måler med satellit, har det jo sine begrænsninger, fordi det foregår fra så stor højde. Der er GPS’en et godt supplement, som med millimeterpræcision kan sige, hvordan isen flytter sig, siger Shfaqat Abbas Khan.\nShfaqat Abbas Khan, DTU-Space abbas@space.dtu.dk\nFaktaboks: Hvordan har Indlandsisen det?\nDet er vanskeligt at overskue, hvad der sker med Indlandsisen i Grønland, som dækker 1,7 mio. km2 og indeholder 2,8 mio. km3 is, hvilket ville få vandstanden i verdenshavene til at stige med 7,2 meter, hvis al isen smeltede.\nNår forskerne forsøger at følge udviklingen af Indlandsisen, får de deres informationer og data fra mange forskellige kilder. For det første er der satellitten GRACE, der måler tyngdekraften, og som siden opsendelsen i 2003 løbende har målt Indlandsisens masse eller massebalance. GRACE befinder sig i 2-300 kilometers højde og kan give et godt overblik over hele Indlandsisen og regionale isstrømme. Men vil forskerne gå mere i detaljer med, hvad der f.eks. sker med en lokal gletsjer, så må de tættere på og kombinere med andre observationsmetoder.\nHer må de bruge andre satellitter, som typisk overflyver Grønland to-tre gange om året, f.eks. den der hedder ICESat, og som måler højdeændringer. Endnu tættere på kommer man med målinger fra fly, bl.a. det amerikanske NASA-projekt ICEBRIDGE, som har overvåget højdeændringer på Indlandsisen siden 2009.\nHelt tæt på kommer forskerne med GPS-målinger, der viser, hvor hurtigt isen bevæger sig, og hvor meget grundfjeldet synker eller løfter sig. Der er opstillet omkring 65 GPS-stationer langs Grønlands kyster, som løbende sender data, og flere projekter indsamler GPS-data i forbindelse med deres feltarbejde.\nEndelig er der indsamlet en historisk viden om Indlandsisen, som mere indirekte kan give et vink om, hvordan isen vil opføre sig fremover. Der er forskerhold, som rekonstruerer Indlandsisens vandringer, siden den sidste istid sluttede for 12.000 år siden, ligesom der har været brugt historiske flyfotos til i kombination med satellitobservationer at vise gletsjernes højdeændringer i nyere tid.\nFaktaboks: Den Nordøstgrønlandske Isstrøm\nDen Nordøstgrønlandske Isstrøm er Grønlands største isstrøm og flyder 600 kilometer fra Indlandsisens midte ud til de tre udløbsgletsjere i Nordøstgrønland: Nioghalvfjerdsfjorden, Zachariae og Storstrømmen. Den dækker 12 % af Indlandsisens samlede område og har et dobbelt så stort dræningspotentiale som den store Jakobshavn Isbræ, der dækker 6 %.\nIndlandsisen var samlet set nogenlunde i balance indtil 1995, men siden har den hvert år mistet massebalance, som er forskellen mellem den nye sne, som falder på toppen, minus den is, der smelter langs Indlandsisens rand og kystområderne, og de ismasser, som gletsjerne sender ud i havet. For perioden 2005- 10 mistede Indlandsisen således omkring 240 gigaton pr. år, og tallet stiger med omkring 25 gigaton pr. år. Det bidrager til 0,7 mm af de 3 mm havvandsstigning, som vi har globalt pr. år.\nCenter for Is og Klima forbereder en ny iskerneboring på Indlandsisen. Denne gang er målet ikke at kortlægge fortidens klima, men derimod at forstå, hvordan de store isstrømme flyder. Det kan vise sig at være en vigtig viden, hvis man skal blive bedre til at beregne, hvor meget de i fremtiden vil bidrage til de globale havvandsstigninger.\nPå Center for Is og Klima på Københavns Universitet har man været nødt til at bryde med flere årtiers rutiner. Tidligere har man altid ledt efter de steder på Indlandsisen, hvor isen er så uforstyrret som mulig, så islagene ligger pænt ordnede i den rækkefølge, sneen faldt. Det har været afgørende for at kunne bore en 2.500 meter lang kerne, som kunne dokumentere klimaets udvikling de seneste 120.000 år.\nDen tankegang er der vendt op og ned på i centrets nye projekt, hvor fokus er flyttet over på at undersøge, hvordan de evigt flydende isstrømme bevæger sig på rejsen ud mod havet. Vil man måle bevægelse, må man selvfølgelig finde et borested, hvor isen flyder så meget som muligt, og valget er her faldet på Den Nordøstgrønlandske Isstrøm, som de seneste år pludselig er begyndt af flyde hurtigt.\n- Vi vil bore ned gennem Den Nordøstgrønlandske Isstrøm for at finde svar på, hvorfor en isstrøm kan ændre hastighed så hurtigt, fortæller professor Dorthe Dahl Jensen fra Center for Is og Klima. Vi håber, at vi med sådan en boring bl.a. kan ‘se’, hvordan en isstrøm faktisk flyder, og hvordan vandsystemet ved bunden fungerer, for det vil hjælpe os med at forudsige, hvor meget isstrømmene vil bidrage til de globale havvandsstigninger i fremtiden.\nDet er almen viden, at afsmeltningen fra iskalotterne i Antarktis og Grønland får havniveauet til at stige, og at det i lyset af den globale opvarmning i fremtiden kan skabe problemer for millioner af mennesker verden over. Forskerne har dog meget lidt styr på fremtidens havvandsstigninger, og det skyldes ikke mindst, at der mangler viden om, hvor meget iskalotterne vil bidrage, fortæller Dorthe Dahl-Jensen:\n- Temperaturerne i Grønland er steget 1-1,5ºC. de seneste 10 år. Det har både øget afsmeltningen ved kysten og sat skub i de store udløbsgletsjere, der kælver de store isbjerge, og de to bidrag står hver for halvdelen af Indlandsisens årlige massetab. Mens afsmeltningen langs isranden er nogenlunde gennemskuelig, fordi det hænger tæt sammen med temperaturen, så er det langt mere kompliceret, hvad der sker med isstrømmene. Vi ved ikke rigtigt, hvorfor de ændrer hastighed, blot at der må være flere kilder, og at gletsjernes dynamik må være en af dem.\nGennem de seneste 10 år har isstrømmene i flere tilfælde fordoblet deres hastighed, og det har dramatisk forøget tabet af is fra Indlandsisen. Det var i starten især gletsjerne i Vestgrønland og Sydøstgrønland, som bidrog til havvandsstigningerne, og blandt dem ikke mindst den meget omtalte Jakobshavn Isbræ, der ikke blot har tiltrukket mange forskere, men også er blevet et politisk symbol på konsekvenserne af den globale opvarmning.\nFoto: Center for Is og Klima.\nNår Center for Is og Klima alligevel har valgt Den Nordøstgrønlandske Isstrøm langt mod nord, er en af grundene, at den efter at have været stabil i mange årtier de sidste 10 år har mistet omkring 20 gigaton is om året. Og det er ikke småting, for det svarer til mellem 5 og 10 % af det samlede, årlige massetab fra Indlandsisen.\nDet har selvfølgelig øget forskernes interesse for isstrømmens tre udløbsgletsjere i nordøst, Nioghalvfjerdsfjorden, Zachariae og Storstrømmen, som de kommende år vil få besøg af flere forskningsekspeditioner.\n- Den Nordøstgrønlandske Isstrøm er også enestående, fordi den er 600 kilometer lang og begynder så langt inde på isen, at vi faktisk har fundet et sted at bore, hvor isen bevæger sig hurtigt, uden at det er et ufremkommeligt spalteområde. Det kan man f.eks. ikke finde ved Jakobshavn, forklarer Dorthe Dahl-Jensen. På det valgte borested er hastigheden oppe på 60 meter om året, og selvom det ligger et stykke fra de 150 meter, man kan måle længere ude mod kysten, så er det optimalt, for spalteområderne begynder først 50 kilometer længere ude.\nRisiko for deformation\nDet er ikke kun de logistiske udfordringer med at etablere en lejr og bore i en isstrøm, der skal løses. Det er også et teknologisk krævende projekt, fordi borehullet vil flyde med isen og dermed få en stor hældning, og det kan give problemer med boringen nær ved bunden.\nSom en tommelfingerregel siger man, at 80 % af isstrømmenes bevægelse er blokflydning, som vil flytte hele borehullet med sig og derfor ikke påvirke hullets hældning. Men de sidste 20 %, der foregår som deformation, kan blive et problem for boringen, fordi det vil påvirke borehullets hældning.\nMen Dorthe Dahl-Jensen er fortrøstningsfuld:\n- Hvis vi forudsætter, at de 20 % deformation vil ske i de nederste 500 meter, så vil det betyde, at hullet vil få 1 grads hældning hvert år. Det kan vi godt håndtere over den 5-årige periode, boringen vil løbe, specielt hvis vi i den nederste del skifter vores 12 meter lange bor ud med et kortere, fire meter langt bor. I virkeligheden vil vi kunne håndtere en deformation på op til ti meter, forudsat selvfølgelig at det ikke sker for meget i ryk.\nDen nye boring skal foregå i den meget store isstrøm i Nordøstgrønland. Isstrømmen begynder tæt på indlandsisens toppunkt og når ud til kysten, hvor den forgrener sig i tre store isstrømme. Isens overfladehastighed er vist med farver. Den mørke farve flyder med mere end 150 meter om året.\nDorthe Dahl-Jensen omtaler den kommende boring som et pionerarbejde, fordi der i dag kun er en sparsom viden om, hvad der egentlig sker nede i de store isstrømme. Og når forskerne ikke forstår processerne i isstrømmene, så kan de heller ikke udvikle gode isflydemodeller.\nDet regner hun med, at boringen vil råde bod på, for den lange borekerne vil ikke alene give en ny viden om iskrystallerne og deformeringen af isen, men også om vandkanalerne og vandtrykket nede ved bunden. Og udover boringen vil man også løbende måle borehullets temperaturer, hullets hældning og trykket i borehullet.\n- Vi skal bruge vores nye viden til at forstå, hvordan isen flyder, og de data, vi indsamler, bliver født ind i vores flydemodeller, som så skal simulerere isstrømmen. Det vil blive brugt til at forudsige, hvad der sker frem i tiden, og det kan bruges direkte til at beregne havniveaustigningerne, slutter Dorthe Dahl-Jensen.\nBoringen starter først i 2016, mens feltsæsonen i år bliver brugt på at flytte udstyret fra den gamle NEEM-lejr på Indlandsisens top til det nye sted, som har fået navnet EGRIP.\nDorthe Dahl-Jensen, Center for Is og Klima Københavns Universitet ddj@nbi.ku.dk\nNicolaj Krog Larsen.\nEn forskergruppe forsøger at afdække Den Nordøstgrønlandske Isstrøms hemmeligheder ved at undersøge, hvordan områdets gletsjere har opført sig de 11.700 år, der er gået siden afslutningen af seneste istid.\nGeologen Nicolaj Krog Larsen har sammen med tre kolleger fra Arctic Research Centre på Aarhus Universitet tilbragt det meste af maj måned – iøvrigt den koldeste i årtier – ved Station Nord i det nordøstligste hjørne af Grønland.\nVellykket tur i felten\nFeltarbejdet foregik fra den nyanlagte Villum Forskningsstation, som ligger på Station Nord og derfor er tilgængelig året rundt med fly.\nFormålet var at bore sedimentkerner op fra nogle af områdets søer, som forskerne havde udvalgt på forhånd hjemme i Aarhus og forsynet med de relevante GPS-koordinater. Langt de fleste søer lå i Finderup Land 30-50 kilometer fra Station Nord, og de daglige ture til de isbelagte arbejdspladser foregik på snescootere med slæder pakket med boreudstyr og andet grej på slæb.\nForskellen mellem succes og fiasko kan være hårfin specielt på denne tid af året, men vejrguderne var i godt lune, så de fleste dage var vejret godt med solskin, vindstille og -15 til -20 grader. Det betød, at de fire forskere fik det, de kom efter, og kunne pakke elleve borekerner ned, da de skulle forlade Station Nord i slutningen af maj.\nRørene med de to meter lange borekerner er endnu ikke blevet åbnet, men Nicolaj Krog Larsen fortæller, at man umiddelbart kan se forskellige sedimentlag, som skifter fra mørkegrå til lyse farver. Det viser, at søerne har gennemløbet forskellige perioder, og en nærmere analyse hjemme i laboratorierne vil så kunne slå fast, hvornår de har været dækket af Indlandsisen, har været isfri eller har været dækket af hav.\nDet er lige netop den type data, som forskerne skal bruge, når de skal rekonstruere, hvordan isen er vandret frem og tilbage i de 10-12.000 år, der er gået siden den seneste istid brat sluttede (se boks om isens historiske bevægelser).\n- De tilgængelige spor efter isens bevægelser findes – som ved Station Nord – i det isfrie område mellem Indlandsisen og kystlinjen, der består af fjeldlandskaber gennemskåret af fjorde. Det er områder, som indtil istidens afslutning for omkring 11.700 år siden var dækket af is. Siden har isen bevæget sig frem og tilbage, og det er disse bevægelser, som vi vil datere vha. en række forskellige metoder, fortæller Nicolaj Krog Larsen. Derefter kan vi sammenholde isens historiske udbredelse med klimaudviklingen, som vi kender i store træk.\nÉn metode består i at bore bundkerner op af de såkaldte tærskelsøer, som ligger umiddelbart uden for den nuværende isrand i en højde, hvor de ikke har været i kontakt med havet. De forskelligt farvede lag i en sådan borekerne kan – som borekernerne fra Finderup Land ved Station Nord – vise, hvornår søen har været dækket af is, og hvornår den har været fri af isen, og beretter dermed historien om isens vandringer frem og tilbage.\nEn anden metode består i at indsamle stenprøver fra store klippeblokke, der ligger spredt foran gletsjerranden. Man ved, at når klippeblokkene smelter fri af Indlandsisen, så vil energiladede partikler fra rummet begynde at omdanne ilt til beryllium 10-atomer, og ved at måle antallet af disse atomer i stenprøverne kan man regne sig tilbage til, hvornår klippeblokken blev isfri, og dermed fastslå det tidspunkt, hvor gletsjeren trak sig tilbage.\nEndelig bruger man borekerner fra de såkaldte isolationsbassiner, som er søer, der ligger helt ude ved kysten lige under eller lige over havoverfladen. Kernerne vil vise en række skift mellem marine sedimenter og søsedimenter, og ved hjælp af en C 14-datering kan man senere fastslå, hvornår søen har været en del af havet, og hvornår den har været over havoverfladen. Det giver et fingerpeg om, hvor stor Indlandsisen har været, fordi det viser, hvornår landskabet har hævet sig, fordi istrykket er blevet mindre, og hvornår det er begyndt at synke under voksende ismassers tryk.\nBrug af historiske data\nFår man stykket en viden sammen om, hvordan Indlandsisen i takt med klimaændringerne er vandret frem og tilbage siden istiden, kan det ifølge Nicolaj Krog Larsen hjælpe os til at forstå, hvordan gletsjerne vil opføre sig i fremtiden. Men han mener også, at man skal være forsigtig med direkte at overføre erfaringerne fra dengang til fremtidens scenarier.\n- Vi ved, at temperaturerne for mellem 8.000 til 5.000 år siden var to til fire grader højere end i dag, og at afsmeltningen fra Indlandsisen fik havspejlet til at stige med minimum 16 centimeter. Det fortæller alt andet lige noget om, hvad konsekvenserne kan blive, hvis vi får et lignende klima. Men samtidig må man være opmærksom på, at der er en forsinkelse eller en inerti i Indlandsisen, som gør, at en sådan proces måske kan tage mange hundrede år.\nMen resultaterne fra de historiske analyser vil med stor sikkerhed øge vores muligheder for at forudsige isstrømmenes bevægelser i fremtiden, fordi de også forbedrer de eksisterende ismodeller.\n- Selvom vi ikke kan forudsige 1:1, hvad der vil ske, så er de indsamlede historiske data betydningsfulde, fordi de kan indgå i de eksisterende ismodeller, som stadig er ret ufuldstændige. På den måde kan vi med vores geologiske observationer af isens historiske fluktuationer være med til at justere og optimere modellerne, så de passer bedre med virkeligheden.\nForude ligger flere ture til Nordøstgrønland, før projektet er afsluttet. Allerede i august drager Nicolaj Krog Larsen og hans kolleger igen på feltarbejde, hvor de vil indsamle data langs Nordøstgrønlands kyst.\nFaktaboks: Isens historiske bevægelser\nDen seneste istid sluttede for omkring 11.700 år siden, hvor Jorden bevægede sig ind i en varmeperiode, Holocæn. Klimaet er imidlertid skiftet flere gange i denne varmeperiode.\nDer har været kolde perioder for omkring 9.300 og 8.200 år siden, hvor Indlandsisen i Grønland rykkede frem. Disse kuldeperioder blev efterfulgt af en varmere periode, det klimatiske optimum, som varede fra omkring 8.000 til 5.000 år før nu. I den periode lå temperaturerne på mellem to til fire grader højere end i Grønland i dag, og man ved, at Indlandisen er blevet mindre, og at en del af de søer og landskaber, vi kender i dag, tidligere har været dækket af isen og måske har haft isen frem og tilbage flere gange.\nEfter det klimatiske optimum kom for 5.000 år siden en ny kuldeperiode – Neoglacial – som kulminerede med Den Lille Istid fra 1300 til 1900 e. Kr., hvor gletsjerne og iskappen generelt opnåede den største udbredelse i Holocæn.\nNicolaj Krog Larsen, Institut for Geoscience, Aarhus Universitet nkl@geo.au.dk


Enkelt og populært fiskesæt til den unge ânybegynderâ fra ABU med lukket Abumatic 475, der er nemt at betjene og en Abu Combo C60 6′ (180 cm) stang med kasteægt fra 5-30 gram. Et sæt der er velegnet til lettere fiskeri ved sø og kyst. Leveres med på s… Læs mere her\nAbu Abumaticsæt Expert er ret populær blandt alle vores varer i onlineshoppen i den godt sælgende kategori Produkter > Fiskesæt > Spinnesæt. Du får oven i købet lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Den gode service betyder at rigtig mange i Danmark køber deres Abu Abumaticsæt Expert ved den velkendte shop Fiskegrej.dk, der har forstået at have de rigtige varer på hylden. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der er det oplagte valg produktet er på siden. Købes der ind i online webshops kan priserne findes lavere end i butikker- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nNår webshops leverer dine produkter, er der bedre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Du får med dine varer 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og nogle webshops har valgt at give mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, iblandt alle de shops der sælger det, du er ude efter. Og du kan faktisk sammenligne priser så snart du lige har fem minutter, og sidder ved computeren eller med din telefon. Når du handler online er du også fri for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så vælg det, der passer bedst til dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n9 reviews for Abu Abumaticsæt Expert