Fertilitetsbehandling i praksis - mellem lovgivning og teknologi. Eva Reiter - PDF\nFertilitetsbehandling i praksis - mellem lovgivning og teknologi. Eva Reiter\nDownload "Fertilitetsbehandling i praksis - mellem lovgivning og teknologi. Eva Reiter"\nMikkel Albert Christensen\n1 Fertilitetsbehandling i praksis - mellem lovgivning og teknologi. af Eva Reiter Vejledere : Inger Stauning og Jesper Holm 1. Kandidatmodul, Tek Sam, RUC, 2003.\n2 Eva Reiter: Fertilitytreatment in practice - between legislation and technology. 1. kandidatmodul Tek Sam, RUC, 2003 Supervisors : Inger Stauning and Jesper Holm. Abstract : Taking a starting point in theory of culture inspired by P. Bourdieu and a historical based understanding of the relationship between the doctor and his patient and of medical science as such, I make an investigation of how fertilitytreatment is praticed and how its interaction with legislation works. The problem is: How is the interaction between practice in the advanced fertilitytreatment and the legislation in the area functionating? With this way of presenting the problem, I want to make an investigation of this interaction with wide open eyes, and this way it may be possible to discover hidden problems but also possibilities of solving them. To answer the problem I have chosen to part the project in three. At first I am describing some social and historical conditions having great influence on how fertilitytreatment was actually constituted. To try to complete the social background I set out the relevant legislation which is regulating the area. After that I present the medical background for advanced fertilitytreatment, the effectiveness of the treatment, its consequenses and sideeffects. Then I describe the relation between doctor and patient in a more concrete and contemporary way. I do this on the base of qualitative emperical knowledge. At last in the final chapter, I point out a number of problems, that emerged through my investigations. Thanks to the deepened understanding of the problems revaled through the project I can point out possibilities of solving these through initiatives for development in legislation.\n3 Eva Reiter: Fertilitetsbehandling i praksis - mellem lovgivning og teknologi. 1. kandidatmodul Tek Sam, RUC, Vejledere: Inger Stauning og Jesper Holm Resumé. Med udgangspunkt i en kulturteoretisk forståelse af praksis inspireret af P. Bourdieu og en historisk forståelse af læge - patientrelationen og af lægevidenskaben som sådan inspireret af M. Foucault foretages en undersøgelse af fertilitetsbehandlingens praksis. Samspillet og den gensidige udvikling af forholdet mellem fertilitetsbehandlingens praksis og lovgivningen søges afdækket. Problemformuleringen er følgende: Hvordan fungerer samspillet mellem praksis i den højteknologiske fertilitetsbehandling og lovgivningen på området? Med denne måde at formulere problemstillingen på ønsker jeg at undersøge det pågældende samspil med vidåbne øjne. På denne måde kan skjulte problemstillinger på området og deres baggrund opdages, og derved kan der peges på nye udviklings- og løsningsmodeller. Til besvarelse af problemformuleringen har jeg valgt at lægge projektet op i tre dele. Først beskriver jeg nogle væsentlige samfundsmæssige og historisk forankrede forholds betydning for konstitueringen af fertilitetsbehandlingen. Den samfundsmæssige baggrund herfor afsluttes med en redegørelse for de lovkomplekser, der anvendes i reguleringen af læge - patientforholdet, forsøgsvirksomhed på det biomedicinske område og specifikt: kunstig befrugtning. Dernæst følger en indføring i den lægevidenskabelige baggrund for den højteknologiske fertilitetsbehandling, samt en nøjere redegørelse for de på nuværende tidspunkt mest almindelige og mest alvorlige bivirkninger af behandlingen for mor og barn. Endelig redegør jeg mere konkret og nutidigt for forholdet mellem behandler / læge og behandlingssøgende. Dermed er "banen kridtet op" og der følger et kapitel, hvor jeg påpeger en række skæringspunkter og brydningspunkter mellem teknologiudvikling, planlægning & regulering og hverdagslig praksis i fertilitetsfeltet. Hermed åbnes der for muligheden af at pege på en række muligheder og barrierer for at realisere udviklingsinitiativer til gavn for de ufrivilligt barnløse og m.h.p. fortsat udvikling inden for reproduktionsteknologien gennem planlægning & regulering.\n4 Indholdsfortegnelse FORORD. 4 INDLEDNING. 5 METODE. 11 OM PRAKSIS 17 Indledning. 17 Struktur - aktør diskussionen 17 Kulturteori og sociologi. 18 Afslutning. 21 OM DEN HISTORISKE BAGGRUND FOR FERTILITETSBEHANDLINGEN. 22 Indledning. 22 Seksualitetens videnskabeliggørelse og italesættelse. 22 Klinikkens fødsel. 25 Om fertilitesfeltet. 28 Afslutning. 29 LOVGIVNING OG REGULERING PÅ FERTILITETSOMRÅDET. 31 Indledning og oversigt. 31 Bekendtgørelse af lov om udøvelse af lægegerning. 33 Lov om patienters retsstilling 34 Loven om det vidensskabsetiske komitésystem 36 Bekendtgørelse om information og samtykke ved inddragelse af forsøgspersoner i biomedicinske forskningsprojekter 37 Loven om Det Etiske Råd. 37 Lov om kunstig befrugtning. 39 Lov om svangerskabsafbrydelse 42 Afslutning 43 FERTILITETSBEHANDLING. 45 Indledning. 45 Infertilitet - Definition, baggrund og hyppighed. 47 Infertilitet. Behandlingsmetoder og effektivitet 47 Hormonstimulation. Virkninger og bivirkninger for kvinden. 49 Flerfoldssvangerskab. Hyppighed, konsekvenser og bivirkninger for kvinden. 52 Flerfoldssvangerskab. Konsekvenser og bivirkninger for børnene. 54 Fosterreduktion. 55 Kan problemer med fertiliteten nedarves? 56 Fertilitetsbehandling. Konsekvenser for barn /børn. 58 Neurologiske sequelae hos IVF-børn. 61 Afslutning og diskussion. 62 DE BEHANDLINGSSØGENDE OG LÆGEN. 64 Indledning. 64 De behandlingssøgende. 65 Tek Sam -RUC Side 1\n5 Lægen. Dilemmaet mellem "menneskearbejde" og lønarbejde. 69 Lægens rolle i forhold til patienten i fertilitetsbehandlingen. 72 DISKUSSION. 76 LITTERATURLISTE 80 BILAG 1 87 REFERAT AF MØDE MED CHEFLÆGE FLEMMING CHRISTENSEN. 87 Tema : Fertilitetsbehandling muligheder og risici for mor og barn. 87 Tema : Mundtlig og skriftlig information om behandlingsmetoder og risici. 88 Tema : Opdatering af viden og forskning. 89 Tema: Indberetningspligt til Sundhedsstyrelsen. 89 Tema : Hvilke tillidshverv har Flemming Christensen haft i fertilitetsfeltet? 89 Tema : Lovgivning og fertilitetsbehandling - muligheder og begrænsninger. 90 Henvendelse til Ciconia. 91 Interviewguide Ciconia. 93 BILAG 2 94 REFERAT AF MØDE MED OVERLÆGE DR.MED. J. INGERSLEV 94 Tema : Fertilitetsbehandling muligheder og risici for mor og barn. 94 Tema : Mundtlig og skriftlig information om behandlingsmetoder og risici. 96 Tema : Opdatering af viden og forskning. 97 Tema :Indberetningspligt til Sundhedsstyrelsen. 97 Tema : Lovgivning og fertilitetsbehandling - muligheder og begrænsninger. 97 Henvendelse til Skejby. 99 Temaer til interview. Skejby 101 BILAG REFERAT AF PATIENTINFORMATIONSMØDE 102 BILAG TELEFONINTERVIEW M. SPECIALLÆGE MARIANNE JOHANSEN Interviewguide til telefoninterview med Speciallæge Marianne Johansen BILAG Tek Sam -RUC Side 2\n6 INTERVIEW MED V.B., BRUGER AF DET OFFENTLIGE FERTILITETSBEHANDLINGSSYSTEM. 116 Præsentation af projekt til bruger. 120 Temaer til interview med bruger. 121 BILAG IVF-FØDSLER I DANMARK Tek Sam -RUC Side 3\n7 Forord. Dette projekt er blevet til som et helårsprojekt på planlægnings- og reguleringsmodulet på Institut for Miljø, Teknologi og Samfund på Roskilde Universitetscenter. Min baggrund for at skrive projektet er dels en interesse i naturvidenskabelige, teknologiske problemstillinger, som jeg har haft langt det meste af mit voksne liv. Denne interesse blev i høj grad kvalificeret, da jeg tog den naturvidenskabelige basisuddannelse som helt ung på RUC. Den anden meget væsentlige interesse, der har været drivende for mig i mit projektarbejde er mit engagement i reproduktionsspørgsmål, der fungerer på flere niveauer. Dels har jeg en meget stor nysgerrighed på det specifikt biologiske område, dels er jeg jordemoder og stadig aktiv i faget og sidst, men ikke mindst, er jeg selv mor til tre børn. Udgangspunktet er for mig en interesse i hvordan brugernes dvs. de vordende forældres og ikke mindst de kommende børns interesse tilgodeses bedst muligt. Min interesse i formidling og pædagogik, som også går helt tilbage til min basisuddannelse skal også nævnes. - Pædagogik og formidling er en væsentlig del af jordemoderfaget, og jeg har derfor som led i min viderekvalificering læst voksenpædagogik på RUC. Projektet handler om fertilitetsbehandling, der er en avanceret højteknologisk måde at behandle barnløshed på, der kun har været til rådighed i en mindre årrække. Med projektet ønsker jeg at afdække, hvad behandlingen egentlig går ud på, dens konsekvenser og bivirkninger. Med dette udgangspunkt vil jeg forsøge at kaste lys over samspillet mellem lovgivningen og fertilitetsbehandlingens praksis, og dermed kvalificere diskussionen af en række reguleringsmæssige problemstillinger på området. Det er mit ønske at projektet skal kunne bruges såvel af mine fagfæller som af interesserede læsere på Tek Sam. I håb om at dette er lykkedes Eva Reiter, juni Tek Sam -RUC Side 4\n8 Indledning. Ufrivillig barnløshed rammer % af alle par (Ingerslev 2001: 19). Ufrugtbarhed er måske et stigende problem i befolkningen, i hvert fald bliver et stigende antal børn til som følge af assisteret befrugtning, og i 2001 var 5 % af alle nyfødte blevet til efter kunstig befrugtning af en eller anden art. (Skakkebæk 2002 : 24). Op igennem halvfemserne er antallet af kvinder, der er blevet behandlet med kunstig befrugtning i reagensglas, steget fra ca i 1994 til mere end 5500 i år 2000 (Sundhedsstyrelsen 2002: 4). Nogle forskere mener, at årsagen til at så mange par oplever problemer med infertilitet kan skyldes miljøforurening bl. a. med de såkaldte hormonforstyrrende stoffer. Teknologirådet holdt således i 2002 en høring i Folketinget om denne problematik. (Teknologirådet 2002). Her kom det frem, at mange forskellige forskere samstemmende mener, at menneskers og dyrs reproduktionsevne kan være truet af de hormonforstyrrende stoffer. Stofferne findes overalt - også i Arktis, hvor man har et specielt overvågningsprogram af inuits sundhedstilstand (Jørgensen 2002 :125-29). Hypotesen om de hormonforstyrrende stoffers skadelige indflydelse på reproduktionsevnen hos dyr og mennesker blev fremsat i begyndelsen af halvfemserne (Rank 1999: ). Men allerede i tresserne var man klar over at bekæmpelsesmidler anvendt i landbruget kunne have alvorlige konsekvenser for menneskers og dyrs reproduktionsevne (ibid.: 295). Der findes dokumentation for en kræftfremkaldende effekt især af de naturlige kvindelige hormoner og de mandlige kønshormoner, samt de syntetiske efterligninger heraf, der er i anvendelse (Olsen 2002: 120). Dokumentationen foreligger hovedsagelig på anvendelse af disse stoffer i terapeutiske doser. Antallet at testikel- og prostatakræfttilfælde er øget med en faktor tre på halvtreds år (Ibid.: ). Ligeledes er antallet af bryst- og livmoderkropkræfttilfælde næsten fordoblet over det sidste halve århundrede. Hvorvidt befolkningens fertilitetspotentiale er faldende findes der ikke sikre data, der kan måle (Skakkebæk 2002:115). Det forbedrede behandlingstilbud for ufrugtbarhed og det faktum, at folk er lidt ældre, når de vælger at få børn, har sandsynligvis medført en stigning i antallet af par, der søger behandling. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at forklaringen på stigningen i antallet af behandlede par kan være, at flere mænd har nedsat sædkvalitet (Ibid.) Der findes således en overraskende høj hyppighed af testikelretention (testikler, der ikke er sunket ned i scrotum) hos drenge i skolealderen i Danmark (Skakkebæk 2002:116). Såvel testikelretention som testikelkræft er associeret med dårlig sædkvalitet (Ibid.) Testikelkræft optræder hyppigere hos mænd med hypospadi (dvs. formindsket afstand mellem urinrørsudmunding og anus) (Skakkebæk 2002: 24). Forklaringen herpå kendes ikke, men der er fremkommet forskning, der tyder på, at man skal helt tilbage til Tek Sam -RUC Side 5\n9 fostertilstanden for at finde forklaringen. Dårlig sædkvalitet og testikelkræft kan fremkaldes hos dyr, hvis man giver hormonforstyrrende stoffer til gravide dyr (Ibid.). Der er således en række videnskabelige indicier, der peger i retning af, at de hormonforstyrrende stoffer, der udledes til miljøet i stort omfang kan have alvorlige implikationer for menneskers og dyrs reproduktionsevne. Til trods for disse markante forskningsmæssigt funderede spørgsmål, der er stillet til udviklingen i befolkningens fertilitetspotentiale fremstår infertilitet i dag i sundhedsvæsnet som en individuel sygdom på linje med andre sygdomme, som man naturligvis kan få en behandling for. Tidligere tider har naturligvis også oplevet problemer med ufrivillig barnløshed. Kvinden kan have foretaget et (skjult) sidespring for at blive gravid - en slags insemination af naturlig vej - men ellers har barnløse været henvist til at leve med deres problem eller at adoptere børn eller tage børn i pleje. Disse strategier til at håndtere barnløshedens problem synes imidlertid langt mindre italesat i offentligheden end den medicinske tilgang, der består i en medicinsk udredning af de individuelle årsager til den ufrivillige barnløshed og en efterfølgende medicinsk behandling heraf evt. af mere højteknologisk karakter. Den biomedicinske teknologiske udvikling har åbnet nye muligheder for behandling af barnløshed, i form af kunstig befrugtning og efterfølgende ægtransplantation. Det første "reagensglasbarn så verdens lys" i 1978 (Ingerslev 2001:19-20). Siden er metoden blevet forbedret, så det i dag er omkring % af ægoplægningerne, der fører til graviditet. Metoden er i dag vidt udbredt på globalt plan. Antallet af kvinder, der har været i denne form for behandling har været støt stigende op igennem 90-erne (Sundhedsstyrelsen 2002: 4). Allerede i 1998 var det 2,2% af en årgang af nyfødte, der her i Danmark kom til verden som resultat af kunstig befrugtning (Ingerslev: 2001:19-20). Behandlingsformen er således allerede forholdsvis almindelig. Fertilitetsbehandling er også et frontforskningsområde, der er inde i en rivende udvikling. I Dagens Danmark står læger i kø for at blive gynækologer, der er den specialegren, hvorfra fertilitetslægerne kommer. Det betyder at folk er meget velkvalificerede og ofte har en phd, inden de kommer i gang med speciallægeuddannelsen (Marianne Johansen 2003:bilag 4). Fertilitetsfeltet har også fået sine egne lægevidenskabelige tidsskrifter og er i det hele taget inde i en udvikling, der har gjort det det til et nyt subspeciale (ibid.). Inden dette projekt startede op undrede det mig, at jeg som jordemoder modtog forskellige efterretninger om, at kvinder og børn, der havde lagt krop til kunstig befrugtning måske - tilsyneladende var mere sarte, havde flere komplikationer i forbindelse med graviditet og fødsel end andre. Således meddelte en sygehuspræst ved et større provinssygehus mig, at hun var sikker på, at uforholdsvis stor del af de børn, hun måtte begrave som nyfødte, var blevet til ved kunstig befrugtning. Der har været rejst diskussion om betydningen af og konsekvenserne af kunstig befrugtning for mor og barn. For kvindens vedkommende drejer det sig om konsekvenserne af den massive stimulation af ovarierne, der betyder en sygeliggørelse Tek Sam -RUC Side 6\n10 af kvinden pga. bivirkningerne og risikoen for overstimulation, samt udtagning af mange æg, der kan være smertefuld (Ingerslev 2001:21). Det er tilsyneladende almindelig kendt, at det er belastende for kvinden pga. hormonstimulationen at gennemgå kunstig befrugtning. Ved som jordemoder at tale med kvinder, der har gennemgået fertilitetsbehandling og ved at følge med i medierne har jeg fået dette indtryk. Ofte oplægges der mere end et æg i forbindelse med kunstig befrugtning, hvilket selvsagt øger risikoen for flerfoldssvangerskab. Et sådant er tiere præget af komplikationer og sygdom både under graviditet og fødsel end tilfældet er ved enkeltbårne svangerskaber. Den mest almindelige komplikation er for tidlig fødsel, der ofte medfører indlæggelse på neonatalafdeling (afdeling for syge nyfødte) pga. vejrtrækningsproblemer m.m.. Hermed følger en adskillelse af mor og børn, der kan være belastende for begge parter. Hertil kommer den øgede belastning af tvillingefamilien i de første år. Komplikationerne i forbindelse med flerfoldsgraviditet for mor og børn er kun spagt italesat i offentligheden. Det vakte min nysgerrighed og blev en drivkraft i udredningen af, hvilke følgevirkninger ægtransplantation kan have, især for børnene. I begyndelsen af arbejdet med projektet tog jeg en uformel kontakt til Birgit Petterson (læge, kvindeforsker og underviser på Panuminstituttet), der bekræftede problemerne med flerfoldssvangerskab og fertilitetsbehandling. Hermed åbnede feltet og den sundhedsvidenskabelige forskning på området sig for mig. Jo mere jeg søgte og læste i den internationale litteratur, jo mere bestyrkedes jeg i, at sygehuspræsten havde fat i en rigtig pointe I en del artikler blev de problemer, der kunne være med børnene, der var kommet til verden efter ægtransplantation tilskrevet det store antal tvillinger som det naturligste af verden. Men for det første er tvillinger ikke en direkte følge af ægtransplantation, men nok så meget af hvor mange æg, der lægges op og for det andet: hvad er det med tvillinger? Der anses traditionelt for at være tre væsentlige aspekter ved en komplikation : hvor hyppig er den, hvor alvorlig er den og hvordan er behandlingsmulighederne? Op til 48 % af graviditeterne, efter kunstig befrugtning er tvillinger (Ingerslev 2001: 79), det er almindeligt med en hyppighed på ca.25% (Bilag 3), så hyppigheden er relativt stor. Det var vanskeligere at få et overblik over hvor alvorligt, det kunne gå børnene og dermed også over behandlingsmulighederne. De behandlingssøgende giver med deres informerede samtykke grønt lys for at fertilitetsbehandlingen kan påbegyndes (Folketinget 1997: Lov om kunstig befrugtning:kap.6). Det informerede samtykke opstod som begreb i årene efter anden verdenskrig. Krigen havde tydeliggjort et behov for regulering af læge-patientforholdet, der respekterede patientens autonomi. Det lovgivningsmæssige grundlag herfor er i dag Lov om patienters retsstilling (Folketinget Ifølge denne må ingen behandling indledes eller fortsættes uden patientens informerede samtykke ( 6). Som baggrund for at give sit informerede samtykke har patienten krav på fyldestgørende information om behandlingen, dennes Tek Sam -RUC Side 7\n11 effektivitet og evt. bivirkninger og konsekvenser. Patienten kan give sit tilsagn til behandlingen skriftligt, mundtligt eller efter omstændighederne stiltiende. Lov om kunstig befrugtning kræver imidlertid, at der foreligger skriftligt samtykke til behandlingen fra kvinden og hendes ægtefælle / partner (Kap. 6 23). Efter min bedste vurdering kan de behandlingssøgende tage hånd om sig selv, hvad angår de problemer, de kan blive udsat for i forbindelse med hormonbehandlingen. Det er i sidste ende det vordende forældrepar, der træffer afgørelsen om, hvorvidt der skal lægges ét eller to æg op i forbindelse med fertilitetsbehandlingen. Men på hvilket grundlag træffer de den beslutning, er de fuldt ud klar over, hvad det kan betyde for børnene, og hvilken baggrund har de for at træffe deres beslutning? Der bør som hovedregel ikke lægges mere end to æg op pr. cyklus (Sundhedsministeriet: Vejledning om kunstig befrugtning. punkt 27). Antallet af oplagte æg aftales i samråd kvinden og forudsætter, at hun er informeret om "sammenhængen mellem antal oplagte æg og graviditetssandsynlighed, respektive sandsynlighed for flerfold graviditet og evt. komplikationer hertil" (Ibid. punkt 29). Ligeledes er det patientens ret at blive informeret om evt. væsentlige usikkerhedsmomenter f.eks. i forbindelse med om ovariecancer kan opstå som langtidsbivirkning efter hormonbehandlingen (Ibid. punkt 14). Lovgivningens erklærede intention er at tilgodese den behandlingssøgendes autonomi (Folketinget: Lov om patienters retsstilling: Kap.1 1). De lovgivningsmæssige rammer kan således som eksemplet ovenfor viser have betydning for behandlingen, som den ser ud i dag, f.eks. i forbindelse med hvor mange æg, der lægges op pr. behandlingsforløb. Før 1997 blev der således lagt ca. 2,5 æg op på de private klinikker, og også på de offentlige klinikker blev der indtil 1996, hvor lovforslaget for alvor stod til diskussion lagt mere end to æg op pr. behandling i gennemsnit (Sundhedsstyrelsen 2002: 22). Efter lovens vedtagelse faldt det gennemsnitlige antal æg, der blev lagt op pr. behandlingsforløb signifikant og er i år ,05 på de private klinikker og 1,85 på de offentlige klinikker (Ibid.). En væsentlig del af reguleringen af forholdet mellem læge og behandlingssøgende hviler på det "informerede samtykke" - kun hvis den behandlingssøgende giver sit samtykke til behandlingen kan denne finde sted (Folketinget : Lov om patienters retsstilling 1998). Eftersom antallet af behandlingssøgende er stigende, kan dette tænkes at bero på at behandlingens succesrate er høj og bivirkningerne er få; alt sammen informationer, som de behandlingssøgende i så fald ville modtage inden de gav deres samtykke til behandlingen. Men hvad får de behandlingssøgende egentlig at vide, og hvilke informationer er relevante at få, hvor god og effektiv er fertilitetsbehandlingen og hvilke bivirkninger og konsekvenser kan den få? Hvordan foregår formidlingen af informationer i praksis og hvilke informationer er der egentlig tale om? Tek Sam -RUC Side 8\n12 Det er i rummet mellem behandler og behandlingssøgende, at de relevante informationer gives; på baggrund heraf giver det behandlingssøgende par deres samtykke til behandlingen. Det er derfor interessant at se på hvad der egentlig sker i interaktionen mellem behandler og behandlingssøgende både mere teoretisk for at afklare deres relationer til hinanden, men også v.hj.a. mere kvalitative metoder, der kan vise eksempler på hvordan interaktionen rent faktisk kan foregå, hvordan den hverdagslige behandlingspraksis kan udspille sig. I dette rum er spørgsmålet om de hormonforstyrrende stoffers betydning for infertiliteten næppe til diskussion. På dette modul, der handler om regulering og planlægning, har jeg valgt at se på hvordan lovgivningen varetager samfundets og den enkeltes interesser i den højteknologiske fertilitetsbehandling, dvs. kunstig befrugtning. Formålet hermed er dels at se på om lovgivningen opfylder sin egen erklærede intention om at tilgodese den behandlinssøgendes autonomi, dels at se på hvordan lovgivningen varetager samfundets interesser, samt at se på samspillet mellem lovgivning og praksis i fertilitetsbehandlingsfeltet. Det betyder at jeg vil forsøge at afdække viden, motivation og holdninger hos aktørerne i selve den daglige fertilitetsbehandling. Disse er naturligvis det behandlingssøgende par og den behandlende læge. Fertilitetsbehandlingen sker gennem interaktion mellem disse kerneaktører, der gennem deres egne handlinger er med til at skabe den aktuelle individuelle fertilitetsbehandling, men denne er en forudsætning for hele feltets tilblivelse og eksistens. Projektet vil altså forsøge at belyse den hverdagslige behandlingspraktik, der har en væsentlig konstituerende funktion for fertilitetsfeltet. Belysningen af selve behandlingen, og hvad den betyder, rummer vigtige forudsætninger for at forstå og forholde sig til planlægning, regulering og lovgivning på området og samspillet og den gensidige udvikling imellem disse og praksis. Dette har ledt frem til følgende problemformulering : Hvordan fungerer samspillet mellem praksis i den højteknologiske fertilitetsbehandling og lovgivningen på området? Med denne problemformulering forestiller jeg mig at kunne afdække en række problemstillinger, der er relevante i en vurdering af såvel praksis på fertilitetsområdet og af lovgivningen, som af samspillet dem imellem. Fertilitetsbehandlingens praksis eksisterer naturligvis i et meget tæt samspil med lovgivningen. Der er praktikker på fertilitetsbehandlingsområdet, der er sat af lovgivningen, og omvendt er lovgivningen reelt udarbejdet for at tage hånd om problemstillinger bl. a. i fertillitetsbehandlingens praksis. Hvordan foregår den daglige praksis i fertilitetsfeltet; hvilke muligheder, vaner begrænsninger og rutiner ligger der i den daglige praksis, den daglige interaktion mellem de behandlingssøgende og behandleren - lægen, og hvordan bringes praksis i spil af lovgivning og regulering på området? Til en forståelse af hvordan fertilitetsbehandlingen foregår rent faktisk hører en belysning af, hvad der får folk til at Tek Sam -RUC Side 9\n13 opsøge fertilitetsbehandling, og hvordan de gebærder sig i og oplever behandlingssystemet; ligeledes hører det herunder at finde ud af, hvad der driver den enkelte læge i fertilitetsbehandlingen, hvad er hans / hendes interesser menneskeligt, forskningsmæssigt og arbejdsmæssigt i feltet. Denne belysning af selve behandlingen og hvad den betyder, mener jeg er en forudsætning for at forstå og forholde sig til planlægningen og reguleringen på området. Hvad angår lovgivningen på området vil jeg se på hvordan denne er bygget op med henblik på at tilgodese den behandlingssøgendes autonomi. Endvidere vil jeg se hvordan lovgivningen forsøger at varetage samfundets interesser på reproduktionsområdet med henblik på at beskytte patienter og forsøgspersoner og samtidig skabe rum for forskning og udvikling, og hvilke dilemmaer, dette dobbelte sigte kan rejse. Jeg har valgt at fokusere på selve den højteknologiske fertilitetsbehandling i praksis, hvad sker der rent naturvidenskabeligt / lægevidenskabeligt, og hvordan foregår fertilitetsbehandlingen rent faktisk. Hvad angår den lægevidenskabelige forståelse, vil jeg fokusere på ægtransplantation og de hyppigst forekommende bivirkninger heraf for mor og barn. Jeg vil ligeledes komme ind på den udvikling af teknologien, der sker / kan ske for at for at formindske disse bivirkninger. En væsentlig forudsætning for at vurdere interaktionen mellem behandler og behandlingssøgende må være en indsigt i, hvad der rent sundhedsvidenskabeligt er på spil i fertilitetsbehandlingen, hvad den indebærer, hvor effektiv den er, og hvilke virkninger og bivirkninger, den kan have. Samspillet mellem fertilitetsbehandlingens praksis og reguleringen på området er projektets kerne, og med denne problemformulering ønsker jeg at se på dette samspil med så åbne øjne som muligt, fordi jeg mener, at mulige årsagssammenhænge hermed vil kunne træde tydeligere frem og dermed kvalificere diskussionen om regulering på området. Tek Sam -RUC Side 10\n14 Metode. Problemformuleringen tager udgangspunkt praksis, fordi det er de muligheder og barrierer, der udvikles i samspillet mellem praksis i fertilitetsbehandlingen og reguleringen, som jeg ønsker at belyse. Metoden i projektet er derfor at undersøge de enkelte dele i samspillet hver for sig, vel vidende at de indbyrdes er tæt forbundne og afhængige. Allerførst vil jeg derfor forsøge at redegøre teoretisk for en uddybende forståelse af praksis. Jeg vil her tage udgangspunkt i Pierre Bourdieus forståelse af praksis (Bourdieu 1995). Den blev grundlagt allerede ved de etnografiske studier, han som ung foretog i Kabylien (Ibid.: 20-49). Det blev her tydeligt for ham, at det var igennem praksis at samfundet blev skabt og genskabt. Men denne skabelse af samfundsmæssig praksis sker naturligvis gennem interaktion individerne imellem. Via deres hverdagslige praksis vedligeholdes og videreudvikles den samfundsmæssige praksis, den samfundsmæssige kultur. Samtidig skabes og vedligeholdes gennem denne interaktion individernes egen praksis og deres eget personlige handleberedskab. Allerede fra individets første spæde skridt spiller den samfundsmæssige praksis en afgørende rolle, for det er gennem interaktionen med omsorgsgivere, der selv er indlejret i den samfundsmæssige praksis, at individet danner sin egen handlekompetence, sit eget handleberedskab, sin egen habitus, som Bourdieu kalder det. Jeg mener, at den interaktion, der sker mellem behandler og behandlingssøgende er af afgørende betydning for fertilitetsfeltets udvikling, og jeg ønsker derfor at belyse deres indbyrdes forhold, deres interaktionelle praksis for derigennem bedre at kunne forstå, hvorfor feltet og reguleringen heraf ser ud som det gør. Hvad sker der mellem behandler og behandlingssøgende, hvad er deres forudsætninger for ar mødes i selve behandlingssituationen, hvordan er de så at sige bragt så vidt? Herefter følger et bidrag til en historisk forståelse af, hvordan praksis på fertilitetsområdet er kommet til at se ud, som den gør. At beskrive den historiske baggrund for fertilitetsbehandlingen er et meget omfattende projekt i sig selv, som ligger uden for denne fremstillings rammer. I stedet vil jeg først se på, hvordan seksualiteten er blevet institutionaliseret i samfundet gennem italesættelse og videnskabeliggørelse gennem de sidste par hundrede år. Inspirationen hertil har jeg fra M. Foucault (1994). Herefter vil jeg forsøge at kaste lys over tilblivelsen af læge - patientrelationen, som vi kender den i dag. Dette bidrag til den historiske forståelse af praksis på sundhedsområdet er også stærkt inspireret af M. Foucault (2000). Med Foucaults "Seksualitetens Historie, bind 1, "Viljen til viden" ønsker jeg at belyse nogle udviklingstendenser inden for fertilitetsforståelse, behandling og diagnostik. Foucault gør i sin bog rede for hvordan seksualiteten er blevet institutionaliseret som installation dels gennem en stadigt stigende videnskabeliggørelse og dels gennem en tiltagende italesættelse gennem de sidste par hundrede år. Den specifikke rolle, der Tek Sam -RUC Side 11\n15 hermed er blevet seksualiteten til del, mener jeg har betydning for opkomsten af fertilitetsfeltet, som det ser ud i dag. Bogens arbejdshypotese er, at det borgerlige kapitalistiske eller industrielle samfund ikke har mødt seksualiteten med en underkendelse, men tværtimod har startet en stadigt mere omfattende diskurs herom. Der er dels blevet talt om sex, dels har samfundet sat sig for at formulere den regulerede sandhed herom. Italesættelse af seksualiteten sker parallelt med en videnskabeliggørelse af denne (Foucault 1994). Seksualiteten får således, ved slutningen af 1700-tallet sin egen videnskab obstetrikken, fødselshjælpen, i slutningen af 1800-tallet tilkommer gynækologien og i slutningen af 1900-tallet konstitueres fertilitetsbehandlingen som et subspeciale under gynækologi og obstetrik. Hermed flyttes først fødslerne, dernæst kvindesygdommene og endelig befrugtningen ind på klinikken, hospitalet. Bevægelsen sker, naturligvis ikke i én bevægelse, men over tid. Denne videnskabeliggørelse af seksualiteten, har en væsentlig betydning for fertilitetsbehandlingens praksis, som den ser ud i dag. Jeg vil derfor forholdsvist kort og summarisk redegøre for Foucaults opfattelse af udviklingen. Gennem det konkretes videnskab, som han udtrykker det, udvikler Foucault endvidere en konkret forståelse, der er historisk funderet, af forholdet mellem behandlingssøgende og læge (Foucault 2000). Dette forhold strækker kulturelt sine rødder helt tilbage til slutningen af 1700-tallet og 1800-tallets begyndelse, hvor klinikken efterhånden bliver etableret. Hermed træder den syge, behandlingssøgende ud fra sit eget nærmiljø, sin egen hverdagslige kontekst og ind som "gæst" i lægens hverdagsverden på klinikken. Foucault viser, som jeg skal redegøre for, hvordan der herved konstitueres en asymmetri mellem læge og behandlingssøgende. I projektet ønsker jeg at afdække, hvordan behandlingspraksis på fertilitetsområdet spiller ind, spiller sammen med og spiller mod reguleringen, som vi kender den i dag. Efter at have redegjort for betydningen af praksis teoretisk og skitseret fertilitetsbehandlingens historiske forankring går jeg over til mere konkret og nutidigt at forholde mig til fertilitetsbehandlingsfeltet. Det næste kapitel handler om lovgivningen på området. Indledningsvis vil jeg forsøge ganske kort at opridse den historiske baggrund for reguleringen af lægepatientforholdet i nyere tid. Jeg vil her tage udgangspunkt i L. Scocozzas doktorafhandling "Forskning for livet" (1994). Fokus i beskrivelsen af lovgivningen er, hvordan der reguleringsmæssigt tages hånd om patientens værdighed, integritet og selvbestemmelse, som det hedder i 1 i Lov om patienters retsstilling (Folketinget 1998). Samtidig intenderer loven at skabe mulighed for udvikling af ny viden, fremgår det af Bekendtgørelsen af lov om det videnskabsetiske komitesystem (Folketinget ). Dette dobbelte sigte kan rejse nogle problemstillinger i praksis, som jeg vil vise eksempler på. Det drejer sig i første række om Lægeloven (Folketinget 2001), hvor kravene til lægens samvittighedsfuldhed og omhu og hans pligt til at holde sine patienter informerede indskærpes. Kvaksalveri er naturligvis forbudt. Centralt står også Lov om patienters Tek Sam -RUC Side 12\n16 retsstilling (Folketinget 1998), her betones patientens autonomi, selvbestemmelsesret og ret til information og indsigt i den givne behandling. Jeg vil i denne forbindelse give et lille indblik i den debat, der gik forud for loven i Folketinget. Disse love er så at sige grundlæggende for reguleringen af forholdet mellem behandler og behandlingssøgende. Dernæst drejer det sig om Lov om der videnskabsetiske komitésystem (Folketinget 1999) og Bekendtgørelsen om deltagelse i biomedicinske forsøg (Forskningsministeriet 2000). Denne regulering er specifikt rettet mod udviklingen af den lægevidenskabelige forskning, og såvel hensynet til forsøgspersonen, patienten som til den forskningsmæssige udvikling intenderes tilgodeset. Lægevidenskabelige forsøg på reproduktionsområdet er naturligvis også reguleret heraf. Problemstillingen på fertilitetsområdet er i vidt omfang af etisk karakter, og som følge heraf og andre påtrængende etiske problemstillinger i sundhedssektoren (f.eks.scocozza 1994) blev lov om Etisk Råd vedtaget i 1987, og herefter var rådet en realitet. Loven gennemgås kortfattet. Herefter følger en redegørelse for Lov om kunstig befrugtning (Folketinget 1997) og vejledningen (Sundhedsstyrelsen 1997) hertil. Intentionen i de ovenstående lovkomplekser er fortsat i højsædet, men lovene retter sig helt specifikt mod genstandsområdet for dette projekt og vil blive gennemgået med dette for øje. Loven blev vedtaget efter årelang debat, og jeg vil kort referere debatten i Folketinget. Endelig har det overraskende nok for mig vist sig under projektarbejdet, at Lov om svangerskabsafbrydelse (Folketinget 2002) spiller en ikke uvæsentlig rolle for reguleringen af området. Det viser sig, at mange af de problemstillinger, der knytter sig til kunstig befrugtning kan relateres til flerfoldssvangerskabet. Flerfoldssvangerskabet medfører en øget risiko for såvel mor som fostre - og jo flere der er, jo flere problemer, kan man imødese. Vejledningen til lov om kunstig befrugtning har for så vidt forsøgt at tage hånd om dette aspekt ved at anbefale, at der "som hovedregel" kun lægges to æg op pr.transferering (Sundhedsstyrelsen 1997 : Punkt 27). Men tvillingegraviditeten kan bl.a. pga. hormonstimulationen i forbindelse med fertilitetsbehandlingen udvikle sig til en trillingegraviditet. Komplikationerne i forbindelse hermed er så omfattende, at kvinden tilbydes fosterreduktion (Bilag 1,2 og 5), opdagede jeg gennem projektarbejdet. Lov om svangerskabsafbrydelse vil derfor blive gennemgået m. h. p. dette aspekt. Efter således at have ridset en del af den historisk / samfundsmæssige baggrund for og regulering af praksis i fertilitetsbehandlingen op, har jeg fundet det nødvendigt at se nærmere på, hvad der rent naturvidenskabeligt / sundhedsvidenskabeligt foregår i fertilitetsfeltet. Der følger derfor et kapitel om fertilitetsbehandling, hvis grundlæggende metode er en kritisk analytisk afdækning af den lægevidenskabelige empiri, der forholder sig til de mest almindelige og nok også de mest alvorlige komplikationer ved fertilitetsbehandlingen. Indledningsvis redegøres der for de forskellige behandlingsformer inden for fertilitetsbehandling. Problemformuleringen fokuserer på ægtransplantation, den mest Tek Sam -RUC Side 13\n17 højteknologiske og invasive form for fertilitetsbehandling, som anvendes. Der redegøres for de forskellige former for ægtransplantation. Herefter følger resultaterne af den søgning, jeg har foretaget i dansk, men især i international litteratur for at prøve at afdække de problemer, der kan opstå i forbindelse med den hormonbehandling af kvinden, der i realiteten hænger uløseligt sammen med ægtransplantation. Det er naturligvis et meget omfattende område at begive sig ud i, men jeg har valgt at se på to markører for hormonbehandlingens betydning, nemlig overstimulation af ovarierne, der er en forholdsvis hyppig, og i svære tilfælde frygtet komplikation og som markør for en dybere biologisk medicinsk komplikation har jeg valgt at se på risikoen for evt. at udvikle kræft som følge af hormonstimulationen. Kræftrisikoen blev allerede i slutningen af halvfjerdserne anset for en væsentlig biomedicinsk markør, idet der er en sammenhæng mellem et givet stofs cancerogene, mutagene og terratogene effekt. Efter min mening er bivirkningsrisikoen ved hormonbehandling italesat i offentligheden og i medierne. Såvel i aviser, som blade herunder dameblade og i elektroniske medier har man i de seneste årtier kunnet få viden om evt. problemer omkring hormonbehandling - især selvfølgelig i forbindelse med p-piller, og også i de senere år omkring de hormonforstyrrende stoffers betydning. Endvidere er det mit indtryk fra mit arbejde som jordemoder, hvor jeg bl. a. ofte laver udskrivningssamtale med kvinden, at kendskabet til denne diskurs vedrørende hormonbehandlings evt. implicitte konsekvenser er vidt udbredt i befolkningen. Derimod er det min opfattelse at implikationerne af fertilitetsbehandlingen for børnene er langt sparsommere belyst i offentligheden og langt mindre erkendt selv iblandt højt uddannet sundhedspersonale. Hovedvægten på min indsamling af empiri omkring implikationerne af fertilitetsbehandlingen har jeg derfor lagt på en undersøgelse af, hvilke komplikationer og bivirkninger, behandlingen kan have for barnet /børnene. I sagens natur er det forholdsvist sparsomt, hvor mange follow-up undesøgelser, der findes, men jeg mener at have fået fat i de væsentligste. Fokus i denne undersøgelse af implikationerne for børnene ligger på de flerfødte, fordi det under litteraturgennemgangen viste sig, at de var mere belastede end de enkeltfødte. De flerfødte er simpelt hen mere udsatte. En tvillingerate på eksempelvis 25% anses for acceptabel (bilag 3 ), så det drejer sig også om en forholdsvis stor population. At koncentrere sig om forholdsvis hyppige og alvorlige komplikationer anses sædvanligvis for at være et godt udgangspunkt for at vurdere et medicinsk indgreb eller en medicinsk behandlingsmetode. Efter således ar have fået et større overblik over hvad der rent natur- og sundhedsvidenskabeligt er på spil i forbindelse med ægtransplantation følger et kapitel med en nærmere analyse af det konkrete forhold mellem behandler / læge og behandlingssøgende i fertilitetsfeltet. Den allerede beskrevne empiri bruges naturligvis som teoretisk udgangspunkt for at forstå hvad der er på spil. Tek Sam -RUC Side 14\n18 For at få et mere konkret indblik i lægens udgangspunkt som behandler i fertilitetsfeltet har jeg foretaget to kvalitative interviews dels med en leder af en stor privat københavnsk fertilitetsklinik - én af de første og mere markante også forskningsmæssigt og dels med en leder af en stor offentlig jysk fertilitetsklinik, der har offentliggjort en del relevant forskning på fertilitetsområdet her i Danmark i offentligt regi.(bilag 1og 2 ) Hermed har jeg forsøgt at opnå stor variation mellem mine cases (Flyvbjerg ) for på denne måde at danne mig et overblik over behandlernes / lægernes verden. For bedre at få afklaret nogle faktuelle spørgsmål, som rejste sig i forbindelse med projektarbejdet vedrørende lægens uddannelse og baggrundsviden har jeg foretaget et interview pr. telefon af en speciallæge i gynækologi og obstetrik, der har siddet i udvalget, der indstiller læge til påbegyndelse af speciallægeuddannelsen i gynækologi og obstetrik (bilag 4). Endelig har jeg brugt et par artikler fra lægevidenskabelige tidsskrifter, hvori der debatteres forskellige aspekter vedrørende kunstig befrugtning. Til belysning af de behandlingssøgendes / de behandledes rolle / situation i fertilitetsfeltet har jeg først og fremmest brugt Tine Tjørnhøj Thomsens phd-afhandling (1999) i antropologi og også et antropologisk delstudie af J. Seeberg (2002) om de behandlingssøgendes forhold til tvillingesvangerskab. Gennem denne empiri mener jeg at have opnået en vis forståelse af, hvad der er på spil for de behandlingssøgende. Nogle af de fertilitetsbehandlede kvinder, jeg har mødt via mit job som jordemoder har også bidraget hertil. Da en væsentlig del af reguleringen er lagt i hænderne på de behandlingssøgende qua det informerede samtykke, ønskede jeg tillige at interviewe en meget velinformeret bruger af systemet. Hermed ville jeg få en kritisk case (Flyvbjerg 1991: ). Hvis en sådan bruger savner information om dette eller hint er det næppe sandsynligt, at andre brugere er bedre informeret. Jeg var så heldig at få mulighed for at interviewe VB, der arbejder som jordemoder i en specialkonsultation for IVF-gravide og netop selv for tiden er bruger af fertilitetsbehandlingssystemet. Endelig har fik jeg en spændende mulighed: at overvære et patientinformationsmøde, der er brugernes første møde med fertilitetsfeltet på ovennævnte jyske fertilitetsklinik, og dermed udføre en deltagerobservation af et møde mellem de behandlingssøgende og behandlerne i feltet. Som teoretisk baggrund for at udføre kvalitative interviews har jeg dels brugt S. Kvale (1995), dels artikler i K. Hastrups antologi (2003) og endelig artikler fra K. B. Pedersen og L.D. Nielsens antologi (2001). Derudover har jeg trukket på mine erfaringer fra studiet i Voksenpædagogik omkring kvalitative undersøgelsesmetoder. Samtlige interviewreferater har været tilbagesendt til interviewpersonen, der har godkendt referatet, dette for at sikre interviewenes gyldighed.. Den kvalitativt indsamlede empiri har sammen med den ovenfor beskrevne teori og empiri dannet udgangspunktet for kapitlet om relationen mellem de behandlingssøgende og den behandlende læge. Endelig vil jeg i sidste kapitel opstille en række temaer, der alle tager udgangspunkt i problemformuleringens spørgsmål om at forsøge at afdække, hvordan samspillet mellem praksis i den højteknologiske fertilitetsbehandling og lovgivningen fungerer. Tek Sam -RUC Side 15\n19 Disse temaer peger på områder, hvor en debat ville være ønskelig m.h.p. evt. reguleringsmæssige forbedringer på fertilitetsområdet. Tek Sam -RUC Side 16\n20 Om Praksis Indledning. Dette modul på Tek-Sam handler om planlægning og regulering, men for at man kan forholde sig til den offentlige regulering og planlægning, kræves der en vis forforståelse af, hvad der egentlig er på spil, hvad planlægningen og reguleringen egentlig gælder. På modulet, har jeg valgt at se på samspillet mellem lovgivningen og fertilitetsbehandlingens praksis. Jeg valgt at kigge på, hvad man traditionelt vil kalde kerneaktørerne i den daglige praksis i fertilitetsfeltet. Det vil sige de fertilitetsbehandlingssøgende par og de læger, der arbejder med frugtbarhedsbehandlingen. Et meget stort og åbent spørgsmål indenfor samfundsvidenskab er struktur / aktørdiskussionen. Er det strukturen, der former aktøren eller er det aktørerne der former strukturen? Dette spørgsmål har bl.a. Giddens forsøgt at give et bud på med sin strukturationsteori. I det følgende vil jeg forsøge kort at belyse forskellige problemstillinger omkring dette spørgsmål. Først illustrerer jeg nogle få af A. Giddens pointer på dette område i forbindelse med fertilitetsfeltet. Dette leder over til en beskrivelse af praksisbegrebet hos den franske sociolog P. Bourdieu. Til sidst vil jeg med dette projekt om fertilitetsbehandling som eksempel komme ind på hvilken betydning, jeg mener praksis kan have for implementering af lovgivning. Struktur - aktør diskussionen er vigtig også for dette felt: fertilitetsbehandling. Er det den institutionaliserede fertilitetsbehandling - behandlingssystemet, der betinger de ufrivilligt barnløses, lægernes, forskernes og politikernes ageren i feltet eller er det snarere aktørerne, der skaber feltet? Her mener jeg, at Giddens struturationsteori (her fra Kaspersen 1995) er interessant, for det er vel en vekselvirkning mellem system/struktur og mennesker, der agerer i behandlingssystemet, et samspil, indspil, modspil der foregår. Behandlingssystemet afstikker i vid udstrækning de handlemuligheder, der er til stede for aktørerne. De barnløse par vil naturligvis gerne have en god og effektiv løsning på deres problem, og det tilbydes der jo øjensynligt i systemet. De privatpraktiserende læger vil gerne give et lægefagligt tilbud til parret på hvad der ser ud som et sundhedsmæssigt problem, nemlig parrets vanskeligheder med at få børn. Endelig har Tek Sam -RUC Side 17\n21 lægerne på fertilitetsklinikkerne et arbejde, som mange vil anse for et ønskejob - uden den store vagtbelastning og med mulighed for at meritere sig inden for et forskningsområde i rivende udvikling. Alle disse enkelte menneskers beslutninger individuelt taget og villet er naturligvis med til at opretholde fertilitetsbehandlingen, som vi kender den i dag. Samtidig bliver samtlige aktører påvirket af at behandlingssystemet rent faktisk eksisterer og derfor er den horisont, man forholder sig til. Giddens tanker om den gensidige afhængighed og betingning mellem struktur og aktør kan således være en givende indfaldsvinkel til at se på samspillet mellem behandlede, behandlere og behandlingssystem. Eksempler på praksis nævnes også i institutionelle analyser - ofte som en barriere for implementering af nytænkning. Man må imidlertid tænke på at praksis, vaner rutiner er en slags kit, der holder samfundet sammen. Hverdagens praksis betyder således for det store flertal, at vaner og rutiner får hverdagen til at hænge fint sammen. Praksis har altså dels en ganske pragmatisk "sammenkittende" funktion i hverdagslivet og samfundet, der åbner for en række muligheder, samtidig med at den har en samfundsbevarende funktion, der kan virke som en barriere for forandring f.eks. i forbindelse med implementering af lovgivning. Kulturteori og sociologi. Spørgsmålet om forholdet mellem individ og organisation behandles imidlertid også af kulturteoretikeren P. Bourdieu, en fransk sociolog, der i begyndelsen af sin karriere lavede et etnografisk studie af kabylerne i Nordafrika. Kabylerne er en meget patriarkalsk stamme, og Bourdieu ønskede at studere, hvordan patriarkatet så at sige var institutionaliseret i stammen. Jeg har til dette afsnit især hentet inspiration i P. Bourdieu: "Centrale tekster indenfor sociologi og kulturteori". Kbh Imidlertid kom Bourdieu jo også selv fra et folk, hvor patriarkatet var dominerende i samfundsstrukturen. Han erkendte derfor, at såvel hans udgangspunkt som den måde, han iagttog stammen på var præget af dette forhold. Men han mente, at han med et etnografisk studie af et udpræget patriarkalsk samfund ville opnå større forståelse for, hvordan en sådan samfundsstruktur institutionaliseredes. Gennem sine feltstudier erfarede Bourdieu, hvordan kvinder og mænd interagerede i deres hverdagslige praksis. Bourdieu mente, at det først og fremmest var igennem praksis, patriarkatet opretholdtes og videreførtes i stammen. Gennem den daglige praksis skabte og genskabte mænd og kvinder deres roller og forventninger til eget og det modsatte køn. Praksis var altså medvirkende til skabelsen af mænds og kvinders selvforståelse, identitet og rolle i samfundet. Tek Sam -RUC Side 18\n22 Ikke nok hermed; det var også gennem praksis at barnet efterhånden indoptog stammens normer og forventninger til sit eget køn og det modsatte. Herigennem skabtes efterhånden gennem interaktion i praksis personens "habitus", dvs. det sæt af rutinerede vaner og handlingspraktikker, som personen havde til rådighed i en given situation. Bourdieu mener altså, at den hverdagslige praksis, som individet fra første færd er indlejret i, er konstituerende for individet, men den hverdagslige praksis er fra begyndelsen blevet til gennem en interaktion, hvori individet aktivt deltager. Praksis indlejres så at sige i kroppen, som et sæt af hverdagslige rutiner og handlemåder. Disse kalder Bourdieu personens habitus, denne er altså såvel kulturelt bestemt, som individuelt fastlagt. (Det er en kendt sag inden for psykologi, afspændingspædagogik og psykoterapi, at kroppen "husker". Selv om en person har fortrængte en oplevelse, vil oplevelsen leve videre i kroppen som en spænding, der vil kunne komme til udtryk i en lignende situation). Habitus bygges altså op igennem opvæksten til den voksnes sæt af hverdagslige praktikker. Individet kan naturligvis forholde sig til sin habitus, sine vaner og har derfor også indflydelse på den som voksen. Gennem de enkelte individers praktik, der udføres på baggrund af deres habitus opretholdes, skabes, genskabes samfundet og kulturen. Dette sker selvfølgelig også gennem interaktion. Individet kan gennem sin praktik ændre en kulturel praktik, få indflydelse herpå og omvendt: eksisterer det enkelte individs praktik og den enkeltes habitus, måde at gøre tingene på ikke uafhængigt af det omliggende samfund. Samfundet såvel som individet skabes altså gennem de hverdagslige praktikker. Ikke bevidstløs, ikke uden at individets egen indflydelse, oplevelse og handlen har betydning. For netop gennem individernes holdninger og deraf affødte handlinger skabes de praktikker, der udgør samfundets hele. Man kan her ikke nøjes med at se på de rent objektive betingelser for handlen, man må søge at opklare de praktikker, der har været og er en del af individets konstituering. Vi lever og handler ikke bare på baggrund af statistiske forhold som indkomst, boligforhold og uddannelse. Alle disse objektivt målbare betingelser er naturligvis en del af forudsætningen for vores handlen og praktik. Men også de gennem slægtled nedarvede praktikker, der er så veletablerede i os og i samfundet, at vi til daglig ikke tænker på dem som en del af vores handleberedskab har betydning. Disse praktikker kan være tilegnet på et førsprogligt stadie og således vanskelige at sætte ord på og undersøge. Således skabes også fertilitetsfeltet, fertilitetsbehandlingen i en hverdagslig praktik mellem de behandlingssøgende (parret) og den behandlende (læge). Fertilitetsbehandlingen sker gennem interaktion mellem disse kerneaktører, der gennem deres egne handlinger er med til at skabe den aktuelle individuelle fertilitetsbehandling, men denne er en forudsætning for hele feltets tilblivelse og eksistens. Begrebet habitus er blevet kritiseret for, at det ikke rummer muligheder for forandring. Men spørgsmålet er hvor store muligheder, en person, der er vokset op i et statisk samfund reelt har for at forandre forholdene. Omvendt understreger Bourdieu, at habitus skabes gennem praksis altså gennem interaktion, hvori individet indgår. Individet Tek Sam -RUC Side 19\nHvad betyder speciale- og afdelingsstruktur for den faglige udvikling?\nTak for invitationen til at belyse spørgsmålet: Hvad betyder speciale- og afdelingsstruktur for den faglige udvikling? Professor, overlæge Peter Schwarz Osteoporoseambulatoriet & Forskningscenter for Aldring\nSØVNPROBLEMER? - EN KVALITATIV UNDERSØGELSE AF FORSTÅELSER AF SØVNPROBLEMER BLANDT STOFBRUGERE OG BEHANDLERE\nSØVNPROBLEMER? - EN KVALITATIV UNDERSØGELSE AF FORSTÅELSER AF SØVNPROBLEMER BLANDT STOFBRUGERE OG BEHANDLERE HVORFOR STUDERE FORSTÅELSER AF SØVNPROBLEMER? Borgere med komplekse problemer fx arbejdsløse\nSundhedsprofil: Forhøjet stofskifte\nHvad er - Forhøjet stofskifte? 2014 Sundhedsprofil: Forhøjet stofskifte Brug den medicinske mulighed til reel helbredelse Dialog & Opgave Forhøjet stofskifte er en af de sygdomme, der er kategoriseret


» Køb Grå Maling på nettet – Se hele listen her\nEn stor portion online forhandlere yder efterhånden mange forskellige billige metoder til levering til grå maling. En af favoritterne er i øjeblikket levering til en pakkeshop, hvor du kan afhente din bestilling på et valgfrit tidspunkt. Metoden er altså super enkel, samt typisk tillige den billigste form for levering.\nDu burde lige så vel overveje at få varerne sendt til din lejlighed eller til når du er på job. Leveringsformen bliver for det meste lidt mere bekostelig, men ydermere yderst ukompliceret ved køb af grå maling online. Den mest billige type af levering kan ikke modsiges at være at hente varerne selv, hvilket betinges af at du bor lige ved internet firmaets byggemarked, fx Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Bauhaus.\nFragttiden på grå maling kan være særligt vigtig såfremt vi skal bruge din ordre lige om lidt, og af den grund er det fuldt ud essentielt at vi studerer leveringstiden på grå maling. En stor portion internet foretagender – fx Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus og Jem og Fix – udlover billig dag-til-dag levering på en lang række varenumre online, men som imidlertid betinges af at bestillingen realiseres tidligere end et besluttet klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få varen sendt afsted før de pakkeansatte får fri.\nEn række e-butikker byder på fri fragt på grå maling online, men i de fleste tilfælde kræves det at man bestiller for en konkret sum. Ellers burde man vælge den billigste type af levering, der ofte vil være at få dem til at køre dine varer til en pakkeshop.\nEn lang række kæder yder afhentning hvor man køber billig grå maling på nettet og afhenter i butikken. For eksempel Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, 10-4, Davidsen, XL-Byg og Stark. Byggekæderne foreslår blandt andet klik-og-hent på grå maling i disse byer:\nBrønderslev, Aabenraa, Virum, Vejle, Risskov, Hedehusene, Gladsaxe, Vanløse, Helsingør, Solrød Strand, Silkeborg, Ishøj, Næstved, Aarhus, Horsens, Rødovre, Taastrup, Grenaa, Højbjerg, Farum, Esbjerg, Nyborg, Stenløse, Birkerød, Nørresundby, Skive, Tårnby, Ballerup, Charlottenlund, Randers, Thisted, Brøndby, Allerød, Dragør, Ikast, Herning, Hedensted, Vordingborg, Holstebro, Lillerød, Herlev, Valby, Viborg, Lystrup, Svendborg, Frederiksværk, Skanderborg, Kokkedal, Hjørring, Ølstykke, Rudersdal, Brønshøj, Frederiksberg, Greve, Varde, Køge, Kolding, Albertslund, Nykøbing Falster, Kalundborg, Gentofte, Søborg, Frederikssund, Glostrup, Jyllinge, Aalborg, Frederikshavn, Haderslev, Nakskov, Vallensbæk, Ringsted, Odense, Hvidovre, Struer, Brabrand, Middelfart, Værløse, Slagelse, Tilst, Hillerød, Hobro, Haslev, Holbæk, Hørsholm, Lyngby, Roskilde, Sønderborg, Åbyhøj, Rønne, Nærum, Odder, Fredericia, Korsør, og København, .\nClick-and-collect for grå maling er en mulighed i de fleste områder af Danmark: Jylland (Sydjylland, Midtjylland, Nordjylland, Vestjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Østjylland), Fyn (Midtfyn, Sydfyn, Nordfyn, Østfyn, Vestfyn) og Sjælland (Lolland, Hovedstaden, Amager, Vestsjælland, Bornholm, Midtsjælland, Østsjælland, Nordsjælland, Sydsjælland, Falster).\nVed kig i søgedata bliver det tydeligt, at folk mange gange efterspørger fx billig grå maling og grå maling priser. Vi ser desuden som regel online shoppere søge blandt andet køb grå maling, grå maling online og grå maling tilbud, foruden de udbredte byggekæder som XL-Byg, Davidsen, Stark, Bauhaus, 10-4, Silvan, Harald Nyborg, Jem og Fix og Bygma.\nBedste tilbud på grå maling\nDet har vist sig at være ualmindeligt let gængeligt for folk at søge information om priser på billige grå maling online fra forskellige e-firmaer, og af den grund har adskillige e-butikker været tvunget til at tvinge salgspriserne på grå maling markant, og endda frembyde fragt uden gebyr.\nDog kan det ikke desto mindre vise sig fordelagtigt at studere nogle forskellige e-forretninger efter tilbud og rabatter på grå maling online forud for at du færdiggør din shopping, så du er garanteret at få den mindst kostelige pris. Se ikke blot hos de store byggekæder som Bygma, 10-4, Jem og Fix, Davidsen, Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus og Silvan.\nDu bør lige meget hvad huske på, at hvis en online virksomhed udlover billige grå maling online til salg for en pris som virker urealistisk billig, så bør det undertiden være et symbol på en uoprigtig online forretning. Shopping med kort er heldigvis en del af et regulativ, hvilket værner en imod falske e-handler.\nVi tilråder generelt køb med kort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du drage nytte af et afdragstilbud fra eksempelvis ViaBill, såfremt du vil finansiere pengene til grå maling over en længere periode. Det fås ofte hos nicheforhandlere, men sjældent de kendte byggekæder som eksempelvis 10-4, Bygma, Jem og Fix, Stark, Silvan, Bauhaus, XL-Byg og Davidsen.\nNår vi ser på data fremstår det klart, at internet shoppere mange gange søger efter fx grå maling online og køb grå maling. Vi ser derudover ofte internet shoppere søge efter blandt andet grå maling tilbud, grå maling priser og billig grå maling.\nTrustpilot byder på fuldt ud fantastiske muligheder for at kontrollere en stor portion aktuelle køberes oplevelser og derfor er det en hjælp, at du eksaminerer e-firmaets kritik forinden du shopper billige grå maling online.\nFacebook fremskaffer lige så vel visse nyttige metoder til at få et kig ind i netbutikkens kundefokus. Foruden det ses en del firmaer på nettet hvor det er muligt at meddele en vurdering af deres købsoplevelse, som på samme måde må drages fordel af til at danne dig et indtryk af kundetilfredsheden.\nInden nogen handler billige grå maling online i en internet butik kan de ideelt set bese e-butikkens forretningsaftale, dog er det almindeligvis et omfattende projekt, specielt hos de gængse byggecentre som 10-4, Silvan, Davidsen, Jem og Fix, Stark, Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus og Bygma.\nEn nemmere løsning er at granske om webbutikken er godkendt af e-mærket, fordi det skulle være en indikator for at internet virksomheden lever op til gældende dansk lovgivning, tillige med at forretningen undertiden overvåges af specialister som mestrer de gældende regulativer.\nDette er en god lejlighed til at få hjælp, såfremt du udsættes for dilemmaer med dit indkøb af grå maling. Derudover er det smart at køber er omhyggelig omkring de mest relevante betingelser der kan have betydning for bestillingen af grå maling online, som eksempelvis den returrettighed e-shoppen har.\nI relation til det er det virkelig essesentielt, at man permanent opbevarer ens e-mail kvittering, så man senere kan dokumentere bestillingen af grå maling, ligegyldig om man handler hos Harald Nyborg, Jem og Fix, XL-Byg, Bauhaus, Davidsen, Stark, 10-4, Bygma eller Silvan.


Polkas Prik: Gode søndagskøb\nEfter en langsom morgen med tv, hygge, hjemmebagt brød og kaffe tog jeg Mindstemusen med I Rema 1000. De har søndagsåbent og ting, jeg har lyst at købe. Ikke mindst broderigarn i et utal af farver. Stof i fine farver og mønstre. Samtidig fandt vi en drikkedunk til Mindste, som er lidt misundelig over sin søsters. Det er altså lidt træls at gå i børnehave med madordning, når søster starter i skole og skal have madpakke og drikkedunk med HVER dag. Det virker som en luksus at få små bøtter med gode ting, hyggelige små madder og drikkedunk puttet i sin madpose hver morgen. Måske det bliver 3 lange år for Mindste? Nu har hun en drikkedunk som sin søsters, bare i en anden farve. Det hjælper vel lidt?\nNå, tilbage til garn og stoffer. Jeg fik en pakke med 100 bundter garn til 49,- Mange fine farver, ca. 2 bundter i samme farver, så det er jo ca. 50 forskellige farver (jojo, regne kan man vel ;-)) To stykker stof på 2 meter gange knap 1,5 meter til 69,- pr. pakke. Pigerne har allerede valgt deres yndlingsfarve, så nu skal det bare vaskes og så kan jeg godt gå i gang! Ældste har bestilt en kjole og Mindste en strutnederdel. Begge med en selvfølgelighed i stemmen, som om mor kan alt. Men det kan hun vel også :-)\nJeg har fundet min gamle syæske frem. Det er en, jeg har fået af min mor engang. Det er længe siden, den har været i brug som syæske, men nu genopstår den. Den er også så fin, at den fortjener en plads "i lyset." Det får den nu!\nEtiketter: broderi, børn, shoppe, sy, weekend\nLosarinas mor 5. september 2010 kl. 13.18\nDet var da nogle fund !


Er det muligt at flyve med fly under graviditeten? - Ernæring September\nDepression under graviditet er en mental lidelse, der forekommer hos de fleste kvinder under svangerskabet og er kendetegnet ved alvorlig angst, mental træthed og depression i lang tid.\nAmningskosten begrænser brugen af mange fødevarer, ammende kvinder er interesserede i, om koriander er tilladt for HS i den første måned.\nHvilket tidspunkt på dagen starter sammentrækninger oftest? Dette spørgsmål diskuteres aktivt på kvinders fora på Internettet.


Smuk bluse fra INFRONT. Blusen har korte poseærmer med let puf effekt. Der er rund halsudskæring, der åbner op i et lille V. Langs V udskæringen er der påsat bånd med nitter. På ryggen er der vandret stikning med små læg, der giver god rummelig pasform uden at være oversize. Blødt og glat materiale i det smukkeste print.\n•Rund halsudskæring med V


Manhattan Toy Bidelegetøj Til Baby - Atom → Køb billigt her\nManhattan Toy Bidelegetøj Til Baby Atom\nDen farverige og stimulerende Atom Teether Toy fra Manhattan Toy er lige til at sætte tænderne i. Legetøjet er perfekt til at stimulere dit barn med dets stærke farver og beroligende lyde.\nPå bolden sidder der 12 bøjelige arme med plastikringe omkring der gør, at bolden rasler, hver gang du ryster den.\nBidelegetøjet indeholder ikke BPA og PVC\nOpfylder sikkerhedsstandarderne EN71 og CPSIA\nFakta om Manhattan Toy Bidelegetøj Til Baby - Atom\nManhattan Toy Bidelegetøj Til Baby, Legetøj\nHandel på nettet skal være helt sikker for vores brugere. Vi vil derfor aldrig kompromittere sikkerheden. Der er garanti for sikkerheden bag din online betaling, når du handler hos os, for vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS. Så når du handler og betaler online hos Gucca, er det sikkert.\nDer er ingen indskrænkninger i din returret. Vi yder 30 dages fuld returret på alle varer. Så hvis du af en eller anden grund fortryder dit køb, og ikke måtte ønske at beholde din vare, så returnerer du blot varen, og du vil få dine penge refunderet. Vi er selvfølgelig altid klar med svar og rådgivning, såfremt du ønsker at sende dit produkt retur.\nVi ønsker ikke at du skal vente i alt for lang tid på dit produkt, og vi fokuserer derfor på at sikre levering på kortest mulig tid. Hvis vi er lagerførende, så vil du typisk modtage varen indenfor 1-2 hverdage. Bemærk, at du altid kan få den nøjagtige lagerstatus på det individuelle produkt. Tag fat i os såfremt du alligevel måtte have spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid for et produkt.\nDer er flere muligheder for betaling, når du handler hos Gucca, og du vælger naturligvis selv, hvordan du vil foretage betaling. Du kan altid vælge netop den mulighed, der passer bedst til dig. Sikkerheden er den samme, uanset hvilken betalingsmulighed du vælger. Benyt efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder der er tilgængelige. Vær opmærksom på, at når du gør brug af betalingskort, trækker vi først pengene den dag vi sender varen til dig.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores webshop, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at assistere dig. Bemærk at vi er åben for henvendelser på hverdage imellem 10-15, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nHandler du hos os, har du mulighed for at følge ordren hele vejen, fra den forlader vores adresse, og til den er kommet. Når købet er helt fuldendt, kan du efterfølgende få adgang til din egen ordreside. På ordresiden har du mulighed for at følge med i, hvornår dine produkter er blevet sendt afsted. Vi sender en mail til dig, lige så snart vi har sendt din ordre.\nDin anmeldelse af Manhattan Toy Bidelegetøj Til Baby - Atom\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_no product_group_legetøj path_legetøj_forside path_legetøj_legetøj path_legetøj_babylegetøj path_legetøj_bidelegetøj path_legetøj_manhattantoybidelegetøjtilbabyatom


« Boghvedepandekage med svinekæber, græskarpuré og bagte sherrytomater –…\nKlar suppe med champignon, løg og grønkål »\nGulerodssuppe smager vidunderligt. Det samme gør jordskoksuppe, så hvorfor ikke kombinere dem i denne cremede suppe, hvor en lakridssirup giver de søde rodfrugter et interessant modspil.\nIdeen til suppen opstod den anden dag, da jeg skulle lave en egentlig ikke særlig interessant gryderet. På køkkenbordet lå en pose med et par lakridsbolsjer, og pludselig fik jeg den idé at bruge dem i maden. Der var gulerødder i gryderetten, og da gulerødder og lakrids er kendt som rigtigt gode venner, der får det bedste frem i hinanden, skulle det da prøves af.\nDerfor knuste jeg bolsjerne i en morter, hældte det knuste lakrids i en gryde med lidt vand, hvorefter det smeltede sammen. Jeg vendte derefter nogle af gulerødderne i lakridsen, hvilket fungerede rigtigt godt. Desværre var rettens sammensætning ikke videre vellykket, og derfor besluttede jeg mig for at gøre endnu et forsøg.\nDagen efter var det Mortens Aften, hvor der kom gæster på besøg. Og her besluttede jeg mig for at prøve lakrids og gulerødder igen – og denne gang i en suppe. Og resultatet blev langt bedre end med gryderetten. For i suppen kan de stærke lakridssmag virkelig krydre de søde gulerødder og jordskokker og skabe en suppe med en skøn harmoni, der samtidig udfordrer ens forestillinger lidt.\nSådan gør du (forret til seks små portioner)\nLidt rød chili (mængden afhænger meget af styrken, men suppen skal være lidt spicy, ikke hot)\n1-2 dl piskefløde (kan undlades, hvis du vil være sund)\n10 lakridsbolsjer (f.eks. dameskrå)\n1 par spiseskefulde lys vineddike eller æbleeddike\nEkstra frisk timian til servering\n1. Hak løget groft og skær gulerødder, jordskokker og fennikel i grove stykker. Hak chilien fint. Tag lidt fennikel og gulerod fra, som du senere kan putte ned i din lakridssirup ved servering.\n2. Varm olien op i en gryde og svits grønsagerne, hakket chili, timiankviste og hele hvidløgsfed heri et par minutter, indtil løgene begynder at blive gennemsigtige.\n3. Hæld hvidvin og bouillon ved og kog ved svag varme i ca. 20 minutter, indtil grønsagerne er møre. Tag timiankvistene op.\n4. Kom suppen i en blender (evt. i flere omgange) og blend den godt. Pres den purerede suppe gennem en sigte og ned i en ny gryde, så suppen bliver helt glat og du undgår eventuelle stykker, der ikke er blevet blendet.\n5. Kog suppen op igen, og tilsæt fløde og lad den koge et par minutter, så den bliver ekstra cremet. Smag suppen til med vineddike, salt, peber og evt. lidt cayennepeber.\n6. Knus lakridsbolsjerne i en morter eller i et viskestykke, som du banker godt og grundigt med en kagerulle. Kom de knuste bolsjer i en lille gryde sammen med et par skefulde vand. Smelt herefter lakridsbolsjerne ved svag varme, indtil du har en tyk lakridssirup. Tilsæt evt. en knivspids salt for at fremhæve lakridssmagen.\n7. Skær de gulerødder og det fennikel, du tog fra tidligere, i små tern og kom dem i den varme lakridssirup. Lad dem trække i siruppen et par minutter.\n8. Hæld suppen op i dybe tallerkener og kom et par skefulde lakridsglaserede gulerods- og fennikeltern op i suppen. Hæld en skefuld lakridssirup ud over suppen. Pynt til sidst med lidt friske timianblade.\nUdgivet i Mad og vin, Opskrifter, Weekendmad, Forretter, Hverdagsmad | Tagget Fennikel, Gulerødder, Hvidløg, jordskokker, lakrids, løg\n5 svar til Gulerods- og jordskoksuppe med lakrids\n12. november 2011 kl. 20:11\nFantastisk, at Mikkels svigerinde Anne blev syg denne mortensaften.\nDet betød nemlig, at hans forældre blev inviteret sammen med den berømte forfatternevø (Mikkels fætter) Lars og hans dejlige højgravide Anja til jordskokkesuppe med lakrids – og andebryst.\nDet var lige så lækkert, som det ser ud. Den lakrids er superduper i sådan en suppe. Både smagsmæssigt og æstetisk.\n3. april 2012 kl. 13:00\nMUMS, det er man da nærmest nødt til at prøve..\nJeg glæder mig til at prøve denne opskrift i morgen, men jeg er meget i tvivl om vinvalg til denne ret. Har du et bud på, hvad der passer?\nJeg ville servere en let sød riseling, fx en riesling kabinett eller måske endda tør spätlese, fra fx Mosel i Tyskland. En let sødme vil klæde gulerødderne rigtigt godt.\nDu kan i øvrigt også bruge lakridssirup i stedet for selv at knuse bolsjer, hvis det er.


Stenstrup Overdrev - Lokalhistorie for Tikøb Kommune\nDe enkelte ejerlav > Stenstrup > Stenstrup Overdrev\nDa byggeriet på Stenstrup Overdrev blev planlagt i starten af 70'erne, fik de projekterede nye veje alle navne efter Nordskov Mølles forskellige dele. Men det var tilsyneladende ikke noget, der var undersøgt nærmere. Nogle af navnene har slet ikke nogen sammenhæng med Nordskov Mølle.\nLoftet under kværnene kaldes broloftet, da det er her kværnenes broheste er placeret. I nogle møller var broloftet også sækkeloft , mens det i andre møller kunne være separat.\nKaldes også undermøllen eller nederste loft.\nEn hollandsk vindmølle vil som oftest have fire vinger der udgøres af to vingearme . De to vingearme sidder forskudt for hinanden i akselhovedets to armhuller. Man taler derfor om ydervingen , længst væk fra hatten, og indervingen tættest på hatten.\nDe hollandske vindmøller kategoriseres - blandt andet - alt efter om de har en omgang hævet over jorden eller om de har jordomgang. Møllens højde og placeringen i landskabet var afgørende for at få den største nytte af vinden. Jordhollænderen er ofte placeret på en naturlig bakke eller en kunstig forhøjning, hvorpå jordomgangen er.\nEgentlig hedder det en kværnsten, men ordet møllesten er naturligvis almindeligt brugt.\nEn selvkrøjende hollandsk vindmølle har en vindrose på hatten som driver et automatisk krøjeværk, i modsætning til en svans der skal betjenes manuelt fra jorden. Vindrosen sørger for at hatten hele tiden drejer alt efter vindens retning, så møllen krøjes op i vinden. Vindrosen er monteret på to vindrosebukke modsat vingesiden. Når vinden rammer vindrosen fra siden, drejer den rundt og sætter derved gang i små tandhjul og aksler der er forbundet med tandringen på møllen, der derved får hele møllehatten til at dreje. Når vindrosen kommer i læ og stopper, er møllen krøjet op i vinden. Nordskov Mølle har aldrig haft en vindrose, så navnet er ganske malplaceret her på Stenstrup Overdrev.\nDe ældre møllehatte fra før 1840 var ofte bådformede hvorimod de nyere er løgformede. Den bådformede hat har hanebånd i toppen og krumme spær. Den er asymmetrisk med højest rejsning mod vingerne.\nDet øverste og største hjul i stubmøllen er hathjulet. Det er et kamhjul og er bygget op på samme måde i den hollandske vindmølle og i en vandmølle, ligesom forbindelsen videre til krondrev lt kværndrev og spilbjælke også er. Hathjulet griber ind i krondrevet, som er et stokkehjulsdrev.\nKaldes også knaghjul, kronhjul.\nI de gamle vand- og vindmøller spillede forarbejdningen af havre en meget lille rolle. En havrevalse blev udelukkende brugt til forarbejdning af havre til dyrefoder. Først i de moderne fabriksmøller fra starten af 1900-tallet blev havren forarbejdet med damp og valsestole til havregryn. Byggrøden blev herefter erstattet af havregrød. Nordskov Mølle har aldrig haft en valse og navnet er derfor ganske malplaceret på Stenstrup Overdrev.\nDet manuelle krøjeværk på den hollandske vindmølle foregik enten med en krøjevogn eller ved et tandhjulsspil fastgjort for enden af svansen med bolte og skruegjorde. Spillet består af to tandhjul af støbejern, der betjenes med et håndsving. Der er ingen dokumentaion for, at der har været et gangspil på Nordskov Mølle, så navnets anvendelse kan der sættes spørgsmåltegn ved.\nKaldes også krøjespil, drejespil og meget andet.\nHatten er forsynet med enten en eller to stormluger ved akselhovedet. Stormlugerne giver mulighed for f.eks. at reparere vingeakselen eller fastgøre armkilerne, som holder armene fast til akselhovedet.\nKaldes også bagtaplem, fremport, bagport eller sølelem.\nPå denne store lodrette aksel sidder flere drev. Det øverste drev, som går i direkte forbindelse med hathjulet, kaldes krondrevet.\nKaldes også bomdrev eller kamdrev.


05. august 2020 kl. 12:01 Hardware, Software\nProsabladet bringer her en lynguide til, hvordan du hurtigt kan komme i gang med at bygge din egen virkelighed i med virtual reality og augmented reality.\nSpilmotoren Unity er blandt de mest oplagte værktøjer, hvis du vil prøve kræfter med udvikling til augmented reality og virtual reality.\nHer er to lynguides til at bygge din egen virkelighed eller lægge lag oven på den baseret på interview med eksperter og branchefolk.\nVirtual reality (VR) og augmented reality (AR) har bidt sig fast i toppen af dansk erhvervsliv. Erfaringerne er positive, og bureauerne oplever...


Om Det Tredje Riges karrierediplomat | Kristeligt Dagblad | Mogens Rostgaard Nissen arbejder for tiden på et værk om den noget ukendte tyske gesandt Renthe-Fink. Efterfølgeren Werner Best blev mere kendt\nMennesker 23.02.12 Kl. 00:01\nMogens Rostgaard Nissen arbejder for tiden på et værk om den noget ukendte tyske gesandt Renthe-Fink. Efterfølgeren Werner Best blev mere kendt\nMogens Rostgaard Nissen er på vej med en biografi om gesandten, der under Besættelsen kom før Werner Best – Cecil von Renthe-Fink. – Foto : Syddansk Universitet.\nVærket kommer efter Nissens sidste udgivelse, det nyligt udkomne værk Das Amt, som affødte en ophedet debat i Tyskland. Grunden var, at Das Amt tydeligt påviste, at en stor del af de ledende embedsmænd i det tyske udenrigsministerium i Det Tredje Rige var overbeviste nazister. Selv så mange år efter er sådanne påstande især når de er uafviseligt velunderbyggede stadig særdeles debatskabende.\nLÆS OGSÅ:Da Danmark vendte sig mod nazisterne\nMogens Rostgaard Nissen er uddannet cand.mag. i historie og statskundskab fra Københavns Universitet i 2001. Størstedelen af hans forskning hidtil har centreret sig om krigsårene og tiden op til krigsudbruddet. Således har han for eksempel undersøgt den økonomiske og politiske kollaboration under den tyske besættelse, de roller, de ledende tyske embedsmænd spillede i 1930erne og 1940erne, men også europæisk kompagni- og kolonihistorie i perioden fra 1600-1800 har Nissens interesse.\nHan er lektor ved Syddansk Universitet, og et andet af hans ekspertfelter er dansk landbrugs forhold under Anden Verdenskrig, som han har erhvervet en ph.d.-grad i.\nMogens Rostgaard Nissen har nøje undersøgt og forsket i Cecil von Renthe-Finks eget udkast til sine erindringer, og kun én anden historiker har studeret denne kilde før Nissen. Dette arbejde udmundede i en kort biografi, hvor Nissens fyldige værk vil indgå i antologien Hitlers mænd i Danmark, som redigeres af historikerne John T. Lauridsen og Henrik Lundtofte.\nEt af spørgsmålene om Renthe-Fink er, om han bare var en embedsmand, som der går 13 på dusinet af, uden selvstændige politiske dagsordener. Eller var han intelligent nok til at udnytte det politiske tomrum, der opstod efter den tyske besættelse den 9. april 1940? Som med mange af den type historiske spørgsmål er svaret flertydigt, men Nissen er overbevist om, at Renthe-Finks indflydelse på den tyske besættelsespolitik var væsentlig mere omfattende, end andre historikere tidligere har konkluderet.\nRenthe-Finks privatarkiv er en vigtig brik i Nissens arbejde. Her ligger for eksempel en stor brevsamling mellem Renthe-Fink og hans hustru, men også et antal tro og love-erklæringer fra det politiske og juridiske opgør i de første år umiddelbart efter krigsafslutningen. Disse erklæringer peger på, at Renthe-Fink havde et omfattende netværk, blandt andet uden for Udenrigsministeriet, og de er samtidig et vigtigt vidnesbyrd om, hvordan topembedsmændene, der fungerede i krigsårene, hjalp hinanden efter 1945.


Værd at vide om mobiler | Gratis Nyheder\nUanset din alder, køn eller geografisk bosted så kan det efterhånden ikke undgås, at du ligger inde med i hvert fald én mobil pr. person i husstanden. Vi er og skal være mere og mere mobile, om det gælder børnene der skal kunne få fat på én, eller om man skulle kunne få fat på sin chef i tide og utide.\nDerfor er vores krav til mobiltelefoner også steget inde for de seneste par år. Det skal ikke bare være muligt for os at kunne sms’e og ringe, vi skal helst også kunne tjekke aktiekurser og bruge den som GPS, når vi skal ud og køre langt.\nVi er og bliver mere og mere vidensbegærlige når det kommer til mobiler, og med de nyere tablets får vi endda en kombination af den almindelige bærbar og en iPhone. Denne viden, som vi søger, kan heldigvis blive tilfredsstillet hos mobil.nu, hvor du kan finde meget bred og brugbar viden om alt inden for mobilernes verden. De udfører en masse tests, så som tests af apps til både iPhone og Andoid, og de laver udførlige guides til blandt andet brug af headsets samt mange andre spændende ting.\nBliv klogere på den mobile verden og udforsk den store viden der inden for. Det kan som regel hjælpe dig med at gøre din hverdag nemmere for dig selv og dine nærmeste.


Sophos antivirus-løsning | IT Forum Gruppen A/S\nBeredskabsplan i virksomheden\nSophos har lanceret Intercept-X, som er et tillægsprodukt til virksomhedens nuværende antivirus-løsning. Det sikrer dig endnu bedre, og det sikrer samtidig en sikker beskyttelse af jeres data. Sophos Intercept-X yder en effektiv beskyttelse mod Ransomware og Zero-Day trusler.\nEn typisk antivirus-løsning beskytter dig 80% mod bl.a. virus og phishing. Ved også at have Intercept-X installeret, er du langt bedre sikret mod de målrettede Ransomware-angreb, som vi kender pt.\nTænk sig, hvis jeres virksomhed bliver udsat for et angreb, og at krypteringen af jeres data først fandt sted flere uger efter angrebet? Denne form for angreb er en ny variant.\nHar I sikret jer, at jeres backup tager højde for dette ‘forsinkede’ angreb?\nRansomware-angreb er den type af malwareangreb, der rammer flest virksomheder i dag. Jeres filer bliver krypteret, og virksomhedens data bliver taget som gidsel, indtil løsesummen er betalt. Det har en meget lang række af negative konsekvenser, og det rammer virksomhedens produktivitet, økonomi, omdømme mm meget hårdt.\nIntercept-X forhindrer denne form for kryptering af data. Intercept-X gendanner automatisk de filer, der kortvarigt nåede at blive krypteret ved et angreb, og du kan hurtigt arbejde videre.\nKontakt Michael Stolpe på telefon 70 100 150, hvis du er interesseret i at høre mere om dette produkt.


Underklassen er fuld af psykopatiske voldsmænd og kvajpander | Information\nDommen over dokumentarserien ’På røven i Nakskov’ har været hård, for det pæne Middelklassedanmark kan ikke tolerere, at der tales om og med de fattige på deres præmisser, skriver dagens kronikør\nFor nylig ville Debatten på DR2 have mig i studiet til en snak om udkantsproblematikker og om stigmatiserende og fordomsfulde fortællinger i samfundet. Men så kom Omar El-Hussein i vejen. Sådan er det med voldsmænd, de tager al pladsen. Den skydegale 2.g’er, terroristen, perkeren eller bare spøgelset Omar gjorde verden mindre. PET’s chef måtte gå af. Man havde fundet en syndebuk. Sendefladen blev ryddet.\nVi elsker skandalen, den ubrugelige placering af ansvaret. Vi vil have våben og håndjern, vi vil have skud i gaden og psykopater, der brænder sammen i absurde voldshandlinger, før vi gider beskæftige os med underklassens problematikker. Det er den ene mulighed, den anden er, at vi griner ad dem. Griner når de kvajer sig i reality-tv eller dokusoaps, når de afslører sig selv som underfrankerede og reproducerer myten om sig selv ved at spise dårligt, ryge for meget eller begå overgreb på deres børn. Vi elsker forargelsen over nomadefamilier, at ingen gør noget, til vi øjeblikket efter har glemt dem igen, fordi vi dybest set ikke bekymrer os om den sociale situation på bunden, medmindre samfundets udgrænsede slår igen med vold eller underholder os ved at kvaje sig.\nDet tænkte jeg over, da Debatten ringede og aflyste.\nHvad blev der af diskussionen om social nød, de mentale og geografiske kanter på kryds og tværs af samfundet?\nStærke og destruktive\nTv-programmet På røven i Nakskov er blevet kritiseret for at stigmatisere en egn. Det er der ikke tale om. Der er tale om seks udsendelser, der følger en række mennesker, der er nederst i samfundet, og som skiftevis er stærke og smukke i deres eget liv og skiftevis kvajer sig og fastholder hinanden i destruktive mønstre.\nMen en folkestorm har rejst sig på det magelige overdrev Facebook, hvor de hurtige holdninger holder til. Dommen var hård, allerede inden programmets kritikere havde set så meget som et sekund. Der bliver talt om et ’vi’. Den går ikke. Den pæne middelklasse kan ikke tolerere, at der tales om og med de fattige på deres præmisser. På en måde, der gør dem til mennesker og ikke til en forestilling, noget defineret, politikerne kan tale generaliserende om, når de skal overbevise vælgere.\nProgrammerne belyser, som det for nylig blev bemærket her i avisen, at også underklasseproblematikker er komplekse. At det måske er fastlåste reaktionsmønstre, der mere end noget andet begrænser folk, der er på røven, hvilket betyder at folk på samfundets bund ikke er så forskellige fra os andre mere velstillede.\nMen hov. Hvis vi begynder at se på klasserne med et åbent sind, kan vi jo ikke længere misbruge klicheerne til fastholdelse af middelklassens privilegier. Vi kan ikke længere bedrive socialpolitik med udgangspunkt i de herskende klassers behov eller med en racistisk undertone definere indvandrerne som kilden til alt ondt.\nLigheder frem for forskelle\nDet kunne vi have talt om, hvis ikke Omars spøgelse kom i vejen.\nVi burde prioritere fortællingen om de svageste højere end terror, vi burde belyse det sagligt for at undgå den glemsomhed, der udvikler nye generationer af voldsmænd, syge og fordrukne, ikke mindst fordi vi så kunne beskæftige os med lighederne frem for forskellene.\nVi kunne tale om, hvordan et såkaldt taberliv både skabes af en grad af selvforskyldt offermentalitet og af de rammer, man lever i. Det er ikke samfundets skyld, heller ikke individets, det er mere sammensat, og det er måske dét, programmets modstandere frygter? At tilværelsen ikke altid passer ind i regnearkene eller den tiltrækkende idé om den positive fortælling.\nNetop gennem dokumentarisme, litteratur og fortælling kan vi opnå en anden forståelse af den verden, vi befinder os i, end via den overfladiske betragtning, at bare vi taler pænt om ishuset i Bandholm, vil samfundet rejse sig skinnende rent, hvidt og forståeligt for enhver. Hvis bare vi ikke taler grimt om udkanten, bliver den nok en form for forkant. Man kan lige høre sloganet: ’Vækst i vandkanten’, når en Venstre-borgmester tager det første spadestik i en klitplantage eller indretter parkeringshuse til de nyriges SUV’er i tyskerbunkerne langs vestkysten.\nDet er en teknokratisk forståelse af mennesket. Det tager ikke højde for det uforklarlige. Kvinder går tilbage til voldelige mænd, mennesker er selvretfærdige, de fleste fastholder hellere mønstre end bryder dem. Klasserne er stigmatiserende på grund af den ydre fortælling, der reproduceres i den indre. Jeg er en taber, fordi samfundet siger det, og fordi jeg selv lever det.\nDet kan man lære af dokumentarer, der ikke taler den ydre verden efter munden, og af litteratur, der ikke har et romantisk eller ideologisk ærinde, men som via æstetik, fortællegreb og virkemidler ønsker at vise, hvordan det er. Det gør forfatteren Jacob Skyggebjerg i sin bog Vor tids helt. Han viser white trash-mentaliteten, følelsen af at være forkert, når hovedpersonen siger om sin herkomst: »Min mor har dyrket sex med en alien. Ude i marken, i stalden, i den kloakerede rende, hvor hun sætter sig og pisser, uden om parforholdet, sikkert ved en fejl, hun er den type kvinde, der hvisker, når hun bruger ordet nej.«\nHvem skød Omar på?\nDa Omar rettede sit våben mod det frie ord, rettede han det så samtidig mod den fortælling, der skabte ham?\nDen om fattigdommen, vi ikke har lyst til at tage.\nEller den om ghettofaderen, der selvretfærdigt banker sine børn, fordi han ikke føler sig som en mand i det samfund, der ikke forstår ham? At han er en uduelig belastning, en at være bange for, en kamelknepper?\nDa Omar stod og skød ind i en glasvæg, skød han så på den psykopat, der koldt stirrede tilbage, eller på det billede, psykopaten følte sig tvunget ind i?\nFatter vi overhovedet noget? Os. Det store middelklasse-vi? Gider vi beskæftige os med det, når der ikke er krudt og kugler og en nem placering af det onde i verden?\nEller vil vi hellere beskæftige os med Omar som terrorist end med den reelle problematik, at vi har en voksende underklasse i Danmark. Den består ikke af klassisk fattige tabere, men af mennesker, der gennem generationer er blevet løftet ud af proletariatet, og som nu, igen, er i frit fald mod det sted, hvor overskuddet hører op, og de første flade falder, når ungerne larmer lidt for meget, eller når indvandrerne tager ens arbejde, eller når de skide socialdemokrater igen svigter og ikke holder, hvad de lover.\nAlt sammen undskyldninger for ikke at rejse sig og gøre noget ved tingene?\nDen nye fattigdom er kompleks og mental. Den består af afrikanere, der samler flasker; af ældre, der ikke kan genkende det samfund, de var med til at bygge; arbejdere, hvis selvforståelse er defineret af kroppen, som et redskab og ikke en sæk fuld af traumer. Men også af kulturelle analfabeter, der ikke har tid til eller evner det komplekse. Vi taler om folk, som om de var idioter. Vi taler om fagligt uddannede, som om de er tabere. Vi taler om efterløn ud fra en præmis sat af akademikere, der kommer ind på arbejdsmarkedet 15 år efter de fag- og ufaglærte. Vi taler om de fremmede som et samfund i samfundet og overser, at det er en klasseproblematik, der skaber de socialt udsatte i ghettoerne. Det er gammel snak om ulige forhold. Det er spørgsmålet, om vi ikke nærmer os en virkeliggørelse af de socialliberale drømme, der har floreret i samfundet gennem de seneste 20 år?\nLæs bogen, se filmen, køb plakaten.\nPeder Frederik Jensen er forfatter. Han har blandt andet skrevet speaks og indledning til tv-dokumentarserien ’På røven i Nakskov’\nOlaf Tehrani, Ole Meyer, Thomas Oxvig, Lau Dam Mortensen, twan manders, Anne Eriksen, Poul Sørensen, Carsten Mortensen, Thorbjørn Thiesen, Vivi Rindom, Carsten Søndergaard, Vibeke Rasmussen, Brian Jensen, Mogens Højgaard Larsen, Mads Hansen, Gert Selmer Jensen, Jakob Silberbrandt, Maiken Guttorm, Felix Austin, peter fonnesbech, Ernst Enevoldsen, Peter Bruun, Jens Thaarup Nyberg, Kim Øverup, Niels Duus Nielsen, Ervin Lazar og Sune Weile anbefalede denne artikel\n19. maj, 2015 - 18:38\n@Mark Vindahl Strøm\n19. maj, 2015 - 18:48\n"Stemningen skyldes også det lave selvværd. Det giver ikke noget selvværd at være ufaglært arbejder på en løn, som kun er en brøkdel af, hvad folk i samfundets top får. - Og have et arbejde, som man hurtigere bliver nedslidt af."\nEn løn til at leve af, og et arbejde til at leve med, yes !\nSelvværdet skyldes provinsborgerskabets vurdering.\n19. maj, 2015 - 18:57\nNiels Duus Nielsen, Poul Sørensen og Torben Nielsen anbefalede denne kommentar\n19. maj, 2015 - 20:52\nJens Thaarup Nyberg.\nNej Jens.. Klassekampen og debatten forstummer, universet fortsætter.!\n20. maj, 2015 - 09:57\nPeter Hansen@ Ja pensionist klubben er stor hernede....:-) Inden for bestemte områder sker det noget, men det totale udbud er begrænset...\n20. maj, 2015 - 10:12\nHvis underklassen blev sat fri, så ville den forsøge at "genskabe de gode gamle dage" som aldrig har eksisteret andet end i Pia Kjærgaards fantasi. Det er nødvendigt at udvikle samfundet ved at tilrettelægge samfundet, så den enkelte borger kan løse sine problemer ellers ender det uværligt i en sump der kriminaliseres .... "i de gode gamle dage" blev arbejderne i København tvunget til at betale "beskyttelses penge" til kvarteres kriminelle og derfor var det et stort skridt fremad da lønnen blev sat ind på bankbøger i stedet for at blive udbetalt kontant - i dag er det så bankerne der kræver en del af lønnen via et "abonnement", der skal betales når løn arbejderen får udbetalt penge... men det er vel noget af det samme....og derfor sidder underklassen også i en sump...\n20. maj, 2015 - 11:08\nDet er nødvendigt at udvikle samfundet ved at tilrettelægge samfundet, så den enkelte borger kan løse sine problemer ellers ender det uværligt i en sump der kriminaliseres. Jeg er helt enig.!\nMen strot alle har vel en køkkenkniv, brødkniv, eller urtekniv.\nOg så er man bare kriminel her i landet danmark. "Tak svine Lene Espersen for det".\nEller hvis man dyrker sin egen gode billig THC (medicin), Så sender Harry J. Anslinger og danske\nembedsmænd "Anders Narcussen" efter dig, så pas på. For han er på cocain.!\n20. maj, 2015 - 13:06\n" ... Klassekampen og debatten forstummer, universet fortsætter.! "\nJamen, hyg dig med det.\n20. maj, 2015 - 14:08\n20. maj, 2015 - 14:14\nJamen, hyg dig med det. Ja det er hyggeligt i danmark ikk Jens.?\n20. maj, 2015 - 15:12\nSå du giver mig ret: klassekampen fortsætter; kapitalen blomstrer på proletarenes grave.\nJeg beklager ikke at have forstået dig ret i første omgang, men hverken debatten eller kampen må standse.\n20. maj, 2015 - 17:48\nSå du giver mig ret: klassekampen fortsætter; kapitalen blomstrer på proletarenes grave. Det er dit syn på Rusland, Kina osv. ikke mit så nej.!\nJeg beklager ikke at have forstået dig ret i første omgang, men hverken debatten eller kampen må standse. At man fjender skrifttegn fra debatten.!\nHvordan ville underklassen opføre sig hvis de blev sat fri? "Kig på israel/palæstina konflikten"\n21. maj, 2015 - 07:55\nHvordan ville underklassen opføre sig hvis de blev sat fri?? Nu kandet vel tænkes at den der bliver kaldt underklassen her i debatten , er set ud fra en overklasse der bedømmer og renser sig selv, i håb om at få skubbet den underklasse i sænk. Overordnet opfører overklassen sig ikke just så eksemplarisk, men skalter og valter i den frihed, som de nu er 'bange' for at komme til at dele med lavklassen, og som kanske vil kunne forurene overklassens udsyn og blænde ulidelighedens vej som de betræder.\nBesøg lavklassen og få en debat og snak ..man får hverken pest eller kolera, men bliver måske lidt klogere, både på dem der debatteres og ikke mindst sig selv.\n21. maj, 2015 - 12:49\n"hvordan underklassen ville fremstille sig selv,\nhvis de fik stillet redskaber, vejledning og sendetid til rådighed."\nJacob Holdt fik jo netop ikke stillet redskaber, vejledning og sendetid til rådighed.\nHan klarede sig med sit lille Canon kamera.\nNu om dage har de fleste et kamera, der fint kan lave video. Og "sendetiden" er et mindre problem nu, hvor man kan lægge tingene på internettet.\n21. maj, 2015 - 15:03\n"Så du giver mig ret: klassekampen fortsætter; kapitalen blomstrer på proletarenes grave. Det er dit syn på Rusland, Kina osv. ikke mit så nej.!"\nNæh, det ikke mit syn på Kina eller Rusland specielt, men på kapitalismens fremmarch (globaliseringen).\nHvad har Israelernes opførsel i Palæstina med den frisatte underklasses opførsel at gøre.\ninger margrethe thora møller anbefalede denne kommentar\n24. maj, 2015 - 01:05\nJa kapitalisterne kan også lave kolonisering, gæld og handelsblokade på nettet.\nArgumenter er påfaldende ens med middel(alder)klassen's .


Bøger om kropssprog. kropssprog\nBØGER OM KROPSSPROG - kyllingeinderfilet i ovn tid. Kropssprog - Barbara Pease - Bog\nBøger om kropssprog, trompet forsvarer størrelsen af hans penis Sikkerhed kommer altid først\nSkrevet af Alun Biggart - Print - Send til en ven -. Ord kaldes måske nok for byggestenene i kommunikation, men det er, hvad du IKKE siger, der kan afsløre meget mere om dig på ganske få sekunder. En meget vigtig bog for forældre og andre voksne, der arbejder med børn. Forstå babyer og mindre børns sprog og kropssprog. Få overblik over barnets. Kroppen supplerer vores ord og hele den måde vi siger dem på. Der gives redskaber til af aflæse andres kropssprog og til at udtrykke sig selv mere. Samt adgang til Plusbog Wauw med rabat på oplevelser. Kort sagt kan du spare tusindvis af kroner.\nKropssprog bog: – Hvad vi fortæller uden ordHvordan skal man gebærde sig for at gøre et godt indtryk på andre? Hvordan får man folk til at samarbe. En meget vigtig bog for forældre og andre voksne, der arbejder med børn. Forstå babyer og mindre børns sprog og kropssprog. Få overblik over barnets. Kroppen supplerer vores ord og hele den måde vi siger dem på. Der gives redskaber til af aflæse andres kropssprog og til at udtrykke sig selv mere. Forlaget skriver: Mennesketyper, kropssprog og adfærd er en spændende bog om de energisystemer som ligger bag menneskelig adfærd. Af emner der bliver. 3. mar Undersøgelser viser, at kropssprog udgør op til 55 % af den samlede Hvorfor er kropssprog vigtigt? Jeg tror, at jeg vil læse hans bog igen. Bogen giver gode råd og vejledning om, hvordan vi kan kontrollere vores kropssprog, og hvad vores krop skal sige, for at vi skaber tillid til andre og ikke virker. Menneskers kropssprog kan sige mere en tusind ord og forskning viser, at næsten 93% af vores kommunikation er nonverbal. Denne bog tager læseren med på. Positivt kropssprog. Arbejd på at tilføje følgende positive måder at bruge dit kropssprog på, når du kommunikerer: Et stærkt, fast håndtryk = Selvtillid og sikkerhed. Har læst en del bøger om nonverbalt sprog- om Girafsprog osv, men har aldrig læst dem færdig, fordi de er så svære og især lange at komme igennem.\nBØGER OM KROPSSPROG - dickgirl tgp. Kropssprog - Barbara Pease - Bog\nbøger om kropssprog Jan 03, · Find bøger. Om Saxo. Kropssprog - Hvad vi fortæller uden ord af. Barbara Pease & Allan Pease; Du sparer 12% fra forlagets pris Du sparer 12% fra forlagets pris. Kropssprog har kæmpe betydning, og derfor kan det være ret godt at være bevidst omkring det. Med "Kropssprog" kan du lære om alle kropssproget smarte finter, om 5/5(7). Alle bøger som bog. Saxo er Danmarks første og største online boghandel med flere millioner titler.\nOpret profil Log ind. Lær at aflæse din date med 16 gode råd d.\nI denne bog giver Allan og Barbara Pease, eksperter i kropssprog, en solid indføring i kropssprogets mange facetter. Fra ansigtsudtryk og armenes gestik til . Læs en af vores spændende bøger om kropssprog og blive bedre til at læse kropssprog! Find en god bog billigt hos livetsmukt.com Se udvalget her. Kropssprog bog: – Hvad vi fortæller uden ordHvordan skal man gebærde sig for at gøre et godt indtryk på andre? Hvordan får man folk til at samarbe. Læs en af vores spændende bøger om kropssprog og blive bedre til at læse kropssprog! Find en god bog billigt hos livetsmukt.com Se udvalget her.\nBøger om kropssprog, forkortelse af for eksempel Sikkerhed kommer altid først\nSe mere i Bøger. Se mere i Film. Forside Bøger og blade Skøn- og faglitteratur Faglitteratur Søg: Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Politikens hundsk-dansk ordbog, Sophie Collins, emne:\nDet er åbenlyst gennem kropssprog og tale. Det er ikke kun hvad du siger, men hvordan du siger det, der betyder noget. Nogle mennesker tror at man er født med selvtillid. Andre har aldrig oplevet det. Bøger om parforhold. Følg på de sociale medier. Søgning. Videoer. Klik her for at se en række videoer med eksempler på parterapi. Måske har du læst bøger om kropssprog og fået en række redskaber, men glemmer at være til stede i nuet, og det kan lamme dig. Rådene i denne artikel er gode og brugbare, men du skal huske at være til stede. Følgende bøger indeholder supplerende information om kropssprog: Hemmelighederne Ved Det Seksuelle Kropssprog – Martin Lloyd-elliott – Bog DKK ,95 DKK ,95 Køb; Kropssprog Følgende bøger indeholder supplerende information om kropssprog: Hemmelighederne Ved Det Seksuelle Kropssprog – Martin Lloyd-elliott . Bøger om kropssprog er et sikkert hit. Måske er det for at lære at begå sig bedre, når de kommer ud igen. Er der nogle bestemte titler, som de tjekker ud igen og igen? Underholdende foredrag om kropssprog. Kurser og præsentationstræning. Præsentationstræning når vi skal ud over rampen med et budskab, er det vigtigt at bruge kroppen til at understøtte, hvad vi har på hjerte. E-bog om alt det kroppen fortæller! Du får med denne e-bog en omfattende guide til at aflæse andre, viden om hvad forskellige former for gestus betyder, hvordan du håndterer, det du oplever på en konstruktiv måde, samt hvordan du kan bruge dit eget kropssprog på en endnu bedre måde. Vælg materialetype\nFølge: Skriftlig engelsk eksamen b niveau » »\nTidligere: « « Regnehierarkiet\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Bøger om kropssprog livetsmukt.com


CIT@ware - Samarbejdspartnere\nDTU Informatik (IMM) forsker og underviser i matematisk modellering og computer science med fokus på anvendelser inden for ingeniørvidenskaberne og i forretningsverdenen.\nDeltagelse fra IMM varetages af docent Robin Sharp.\nLæs mere om IMM på www.imm.dtu.dk\nDKCERT, UNIC, det danske Computer Emergency Response Team, tog i begyndelsen af 90erne initiativ til etablering af et internationalt samarbejde med grundidé i CERT CC i USA. Som led i dette samarbejde overvåger DKCERT it-sikkerheden i Danmark.\nFra DKCERT deltager primært chefkonsulent Preben Andersen og projektleder Helle Meldgaard.\nLæs mere om DK•CERT på www.cert.dk\nDanmarks Pædagogiske Universitetsskole (DPU) ved Aarhus Universitet, er en moderne og internationalt orienteret universitetsskole, der driver forskning, udbyder videregående forskningsbaserede overbygningsuddannelser og formidler inden for hele det pædagogiske felt.\nLisa Gjedde koordinerer deltagelsen fra DPU.\nLæs mere om DPU på www.dpu.dk\nStofa A/S er Danmarks næststørste leverandør af kabel-tv og privat bredbånd. Stofa forsyner cirka 6000.000 husstande i samarbejde med en række antenneforeninger, boligforeninger, grundejerforeninger og kommuner. Stofa har cirka 500 ansatte i 12 afdelinger over hele landet. Telia Stofa A/S er en del af TeliaSonera Koncernen, der er nordens førende virksomhed inden for telekommunikation.\nTeknlogichef Torben Mellerup koordinerer deltagelsen fra Stofa A/S.\nLæs mere om Stofa A/S på www.stofa.dk