Projektbeskrivelser for kategorien Humaniora 2015 – Københavns Universitet\nProjektbeskrivelser for kategorien Humaniora 2015\nBefrielsesteologi i nyere Latinamerikansk historie\nProjekttitel: Befrielsesteologi i nyere Latinamerikansk historie\nProjektbeskrivelse: "Jeg skrev om Befrielsesteologien i Latinamerika i DHO i 1.g, men jeg havde ikke nok tid til at dykke ned i dette omfangsrige emne. ”Teología de la liberación” er titlen på Gustavo Gutiérrez afhandling fra 1971, men er gået hen og blevet en kendt betegnelse for en politisk teologi, som inddrager kommunismen i oplysningen af de fattige. Ideerne om folkets befrielse i Latinamerika er dog opstået væsentligt tidligere. De kommunistiske oprørstanker er sandsynligvis kommet i kølvandet på den Cubanske revolution. Formålet var at oplyse de fattige og undertrykte om deres ret til frihed og medbe-stemmelse - givet af Gud. Denne oplysning kunne ske i de såkaldte basismenigheder, hvor især det Nye Testamente blev diskuteret. En del teologer var også kommunister og det skabte modstand i den konservative del af den Katolske kirke. I spidsen stod de højreorienterede amerikanske teologer, som følte et had til kommunisterne og som derfor blev indædte modstander af denne nye teologi. Jeg læser blandt andet spansk og interesserer mig både for sproget og kulturen, men i høj grad også for den Latinamerikanske historie. Befrielsesteologien har været vigtig for Latinamerikas nyere historie. Jeg finder det derfor vigtigt, at undersøge om denne teologi virkelig har gjort nogen nytte i lande, som i dag stadig er præget af stor fattigdom og store sociale problemer. For at finde roden til de problemer som disse lande slås med, behøver man ikke at gå mere end 60 år tilbage. Jeg vil fokusere på teologien i en historisk kontekst. Jeg vil desuden undersøge om der stadig er aktive befrielsesteologer og om de stadigvæk bruger basismenighederne som redskab. Det er min hensigt at perspektivere til den latinamerikanske pave Frans forhold til befrielsesteologien, han ville nemlig ikke bruge vold for at opnå befrielse. Jeg vil inddrage tekster fra de største teologer, Gustavo Gutiérrez, Leonardo Boff, Hélder Câmara, Ernesto Cardenal. Herunder følger min problemformulering. Behøver befrielsen af folket ske med en voldelig revolution? Hvad var befrielsesteologernes opgave? Har befrielsesteologien mindre modstand fra den Katolske Kirke i dag eller opbak-ning efter valget af pave Frans fra Argentina? Er befrielsesteologien stadig aktiv i de katolske basismenigheder eller har andre bevægelser overtaget menighederne?"\nComputerspil: Underholdning for børn eller værktøj til uddannelse?\nProjekttitel: Computerspil: Underholdning for børn eller værktøj til uddannelse?\nProjektbeskrivelse: "“Kan computerspil være en alternativ adgang til tillæringsstof på videregående uddannelser?” er ikke et spørgsmål, som man hører tit. For computerspil er trods alt noget, børn spilder deres fritid på, ikke sandt? Men man skal faktisk ikke grave særligt dybt ned i jorden for at finde ud af, at computerspil kan være opbygget af en kompliceret designstruktur af dilemmaer og problemformuleringer. Traditionelt set, så fik man al viden på uddannelsessteder ved hjælp af enten bøger eller forelæsninger af lærere og/eller professorer. I de seneste årtier har der været større fokus på forskellige undervisningsformer, som også afspejler sig i undervisningen med forskellige former for inddragelse af eleverne. Derfor burde springet til at anvende computerspil i undervisningen ikke virke stort. Men det kan virke skræmmende, da computerspil er et relativt nyt medie, og der kan herske usikkerhed omkring anvendelsen af disse. Alligevel kan netop dette nye medie muligvis også skabe nye muligheder inden for uddannelse. Ligesom med bøger, er det naturligvis ikke alle spil som kan bruges inden for uddannelse, men kun de spil som har relevant stof inden for ens studie. Spil som “Papers Please” af Lukas Pope, udfordrer spillerens holdninger og samtidigt spørger spilleren, om man skal handle moralsk eller målrationelt, altså spillet sætter samme spørgsmålstegn inden for sociologi, som Max Weber gjorde i sin teori om det Traditionelle og moderne samfund. Derimod lader spil som “Victoria II” spilleren spille som en nation i midten af det 19. århundrede. Her står spilleren og skal tage stilling til, hvordan man overlever som en nation, hvordan man bliver vinder i det første stadium af globaliseringen og ikke mindst havde kendskab til den geopolitik som prægede verden helt op til første verdenskrig. Her er det så at alt fra teorier om “Clash of Civilizations”, til Globaliseringsteorier og ikke mindst brede eller snævre sikkerhedsstrategier kommer i spil. For at kunne se effekten af computerspil som et redskab i det videregående uddannelses-system, så skal jeg først og fremmest forstå, hvad computerspil er og hvordan computerspil adskiller sig fra de mere traditionelle medier i form af bøger og forelæsninger. For det andet, så skal jeg have noget empiri at arbejde ud fra. Det vil jeg kunne få ved hjælp af frivillige mennesker, som skal gennemgå en “eksamen”, som er delt i to grupper. Her vil den første gruppe få viden kun af de traditionelle medier (bøger og Lærere). Den anden gruppe kommer til at have adgang både de traditionelle medier, men også til computerspil. Herefter vil jeg, ved hjælp af en uddannet lærer, se på resultater af denne eksamen og se, hvorvidt den gruppe, som havde adgang til computerspil, hvorvidt adgang til computerspil havde en signifikant effekt på eksammenresultatet. Jeg vil tage udgangspunkt i eksperter som f.eks. James Portnow og Daniel Floyd (Extra Credits team), som har ekspertise inden for “Game design”, samt med at prøve søge til Lucas Pope (Designer bag Papers Please) og design team bag Paradox interactive historisk-politiske spil (Victoria 2) for at kunne hører deres mening om computerspil som uddannelsesredskab."\nDen store omskrivning - Hvor meget af kristendommen blev ændret af de tidlige kirkefædre og hvorfor?\nProjekttitel: Den store omskrivning - Hvor meget af kristendommen blev ændret af de tidlige kirkefædre og hvorfor?\nProjektbeskrivelse: "“Elsk din næste” sagde Jesus, men alligevel er hans andre ord blevet omskrevet mange gange for at passe til andres idealer og ideer om samfundet. Derfor må man stille sig selv det spørgsmål som lyder: Hvor meget af Jesus Kristi oprindelige lære er blevet skrevet om af de tidlige kirkefædre og hvordan lød det før? I dag, hvor vi har tilgang til mange forskellige evangelier, kan man som tænkende kristen ikke lade være med at undre sig over oprindelsen af de praksisser, der findes i kirken i dag. Hvorfor tillader den katolske kirke i dag ikke kvinder at være præster, når der findes mange historiske beviser på, at kvinder prædikede kristendommen i de første århundreder efter Jesus’ død? Hvem startede kirken mildest talt uheldige eksklusion af alle bortset fra en speciel gruppe, når Jesus var kendt for at lade alle lytte til ham? Og kan vi i dag finde tilbage til de oprindelige ideer? Forskere har allerede fundet og oversat mange forskellige tideligere glemte evangelier, der giver os et indblik i alt det, der blev fjernet fra historien om Jesus under Nikæakoncilet. Tekster som Judasevangeliet giver os i nutiden et nyt billede af nogle af de mennesker, hvis historie kom til at forme troen og derved kulturen i den vestlige verden. I stedet for de tekster, der blev fundet i Nag Hammadi blev det Paulus’ breve, der blev inkluderet i den bibel vi kender i dag. Paulus og andres som hans fortolkning af kristendommen blev den rigtige, mens retninger som gnosticisme blev til kætteri. Disse betragtninger kom også til at forme kulturen og de rigtige meninger lang tid efter. I sidste århundrede blev vi for første gang begyndt i stor skala at kigge på mere end de konventionelle doktriner. Færre og færre går i kirke pga. at disse doktriner ikke passer ind i det 21. århundrede. Kristendommen er blevet brændemærket som for traditionel på den hadske måde. Men mange tekster og historiske kendsgerninger fortæller f.eks., at det ikke altid har været forbudt for kvinder at blive præster. Altså må der senere være nogen, der har bandlyst tanken og erindringen om kvindelige præster. Hvor meget andet i kristendommen er blevet fortrængt og slettet af vigtige mennesker med specielle politiske agendaer og ville det kunne ændre vores opfattelse af kristendommen? Det vil jeg gerne finde ud af."\nDet danske sprogs anvendelighed i forskellige skønlitterære genrer\nProjekttitel: Det danske sprogs anvendelighed i forskellige skønlitterære genrer\nFornavn: Sebastian Müller Nielsen\nProjektbeskrivelse: "Jeg har besluttet mig for at se nærmere på det danske sprogs anvendelighed på tværs af forskellige skønlitterære genrer; nærmere betegnet se efter sproglige tendenser i genrer så forskellige som ungdomsfantasy, de populære nordiske krimier og minimalistisk realisme. Jeg vil se på brugen af faste vendinger, den sproglige variation i vokabularet og se efter mønstre på det grundlag. Jeg er nået til den beslutning, da jeg ofte har studset over hvor elendigt og akavet det danske sprog kan lyde, når det optræder i for eksempel oversatte fantasy-romaner, i historiske dramaer som 1864 og lignende miljøer, der er fjerne fra vores moderne dagligdagsmiljø. Jeg synes egentligt, at det er trist. Jeg har på forhånd en teori om at vores modersmål har en større slagkraft i humoristiske værker, især ved brug af sarkasme og ironi. Min undring drejer sig også om, hvorvidt det danske sprog er begrænset således, at det bare passer bedre i minimalistiske værker, i handlinger der udspiller sig i vores samtid og lignende - hvorvidt om det danske sprog er et mere praktisk sprog, end det er æstetisk. Et helt andet spørgsmål kan være, hvorvidt om det bare er en vanesag i forhold til en høj, virkelighedsfjern stil, der anvendes i genrer som fantasy. At det blot lyder bedre i en moderne, jordbunden sammenhæng, fordi det er således vi normalt bruger sproget, eller om sprogets udvikling har drejet sig i en så praktisk og forkortet facon, at det er blevet svækket ved mere pompøse eller æstetiske beskrivelser. Min faglige baggrund for beskæftigelse med dette emne må være mit Dansk og Engelsk på A-niveau, samt Fransk på B. Jeg forestiller mig, at der også kan drages paralleller til det engelske sprog, hvor det kan være langt nemmere at skrive enormt højtideligt, uden at det virker som en afvigelse fra sprogets naturlige anvendelse. Af metoder til projektet har jeg en umiddelbar forventning om kvalitativ beskæftigelse med par af nyere populære værker fra forskellige genrer, der er oppe for tiden, for at se på sprogets seneste anvendelses karakteristika inden for faget. Sprogbruget i de forskellige genrer skal stilles op og sammenlignes, for at finde klichéer, uæstetiske gentagelser og dermed kunstneriske faldgrubber. Det vil være oplagt at finde genre-eksperter, der har en dybdegående viden inden for de bestemte genres sproglige træk, da det kan være en udfordring at blive tilstrækkeligt belæst på de relevante områder på den tid, der er til projektet."\nEr billedkunsten for alle?\nProjekttitel: Er billedkunsten for alle?\nFornavn: Elizabeth Schultz-Lorentzen Holstein\nProjektbeskrivelse: "Et fordomsfuldt syn (særligt) blandt unge er at se billedkunsten som værende for akademisk, ophøjet og uhåndgribelig. Dette er en stor skam, når billedkunsten ofte afspejler og giver svar på samtidige individ- og samfundsopfattelser, byder på kulturskatte, som ligger til grunde for menneskets historie og kan være med til at skabe forandringer. Ergo er forståelsen og interessen for billedkunst essentiel for kendskabet til vores egen historie, udvikling og selvopfattelse gennem tiden og nu til dags. Jeg vil undersøge, hvad der er skyld i denne opfattelse af billedkunsten, samt om det har sin rigtighed, at kunsten kun er for akademikere. Såfremt vil jeg undersøge muligheden for, om billedkunsten kan gøres håndgribelig for enhver - trods alder, køn, uddannelsesmæssig og erhvervsmæssig baggrund etc. Evt. vil jeg afklare, hvordan man opfattede billedkunsten tidligere. Interessant vil det endvidere være at undersøge, hvad det ville kræve af samfundet for at lave et paradigmeskifte - og dermed få ændret på den fordomsfulde opfattelse af billedkunsten. Min interesse for problemstillingen har sin grobund i den billedkunstneriske verden, som jeg tilbringer meget tid i, og min store interesse for kunsthistorie. Pt. går jeg på en humanistisk studieretning med fokusfagene ”Fransk – Engelsk – Filosofi”, hvilket afspejler min store glæde og motivation for at arbejde humanistisk rent metodisk og teoretisk. Afgørende for besvarelsen af problemformuleringen vil være at bruge de humanistiske metoder. Blandt andet ved at beskrive, analysere og fortolke kulturprodukter, evt. kigge på lingvistik for at undersøge om vores sprog er indrettet til at påvirke opfattelsen af kunst, og samtidig anvende en filosofisk og/eller psykologisk tilgang til sagen for at opnå en forståelse af nutidige menneskers opfattelse af billedkunsten. Til sidstnævnte skal både det kvantitative aspekt (f.eks. lave en statistisk undersøgelse ud fra et spørgeskema) såvel som det kvalitative aspekt (f.eks. ved deltagerobservation på et kunstmuseum) indgående i undersøgelsesmetoder tages i brug. Der skal læses en masse faglitterært om billedkunstens udvikling - særligt i historiebøgerne - for at følge en udvikling for menneskets opfattelse af billedkunsten og give en forståelse af opfattelsen i dag. Der skal kontaktes en forsker i kunst(historie), kultur, filosofi, psykologi og/eller historie."\nFængslets filosofiske berettigelse\nProjekttitel: Fængslets filosofiske berettigelse\nProjektbeskrivelse: "Fængslet er en ældgammel straffeinstitution, der gennem århundreder har været en af de mest udbredte måder at straffe på. Alligevel luftes der med jævne mellemrum kritik af fængslet, da mange fx kommer ud igen med nye kriminelle kontakter og appetit på nye kriminelle gerninger. Derfor vil jeg undersøge hvilke filosofiske tanker, der ligger bag fængslet som straffeanstalt, og hvordan det lever op til sit formål. For eksempel kunne man kigge på, hvilke argumenter Kant giver for at straffe og holde det op imod en mere utilitaristisk tilgang, og sammenligne dette med fængslets effekt. Her kunne man kigge på, hvor mange der kommer ud i ny kriminalitet efterfølgende for at få en idé om, hvor effektivt fængslet er, hvis formålet er at forhindre fornyet kriminalitet. Dette kunne man holde op imod nye tiltag, som fx ”mød-dit-offer”-strategier, hvor kriminelle bliver sat over for de mennesker, eller pårørende til de mennesker, de har forulempet, og på den måde bliver præsenteret for konsekvenserne af deres handlinger. Jeg har filosofi som linjefag og finder dette utrolig fascinerende, og det er også derfor, jeg kigger på den filosofiske berettigelse frem for de sociologiske forhold, skønt disse selvfølgelig ikke kan undgå at komme i spil."\nProjekttitel: Færøerne (HUM/SAMF)\nProjektbeskrivelse: "I forbindelse med mit forskerprojekt har jeg valgt at tage udgangspunkt i færøske forhold. Færøerne er et land, der med sin geografiske isolation udgør et interessant forskningsemne. Jeg har et personligt kendskab til øerne, dets befolkning og dets sprog, da min mor kommer derfra. Af disse årsager anser jeg emnet som ideelt. Jeg har overvejet forskellige tilgange til projektet, alle med fokus på Færøernes isolation og hvilke særegenheder dette har ført med sig. Kan man f.eks. tale om en unik færøsk kultur, hvis traditioner er blevet bevaret gennem århundrederne, og er der tale om en kultur, som engang omfattede hele Skandinavien? Kan man altså ved at undersøge færøske forhold komme en forståelse af en tidligere fælles norrøn kultur nærmere? Det kunne også være relevant at undersøge, hvad der sker med et traditionelt samfund som det færøske, når det pludselig konfronteres med et internationalt samfund. Med radio, TV og internet udviskes nationale grænser i højere og højere grad, og selv kilometervis af hav til alle sider kan ikke længere holde omverdenen ude. Her kunne man vælge at gå mere nicheagtigt til værks, f.eks. ved at undersøge traditionel færøsk dans, noget der indtil for få årtier siden var en integreret del af den færøske hverdag, men som i takt med turismens indtog og fremmede kulturers indflydelse mister fodfæste, og risikerer at blive en kuriositet der udøves til glæde for turisterne. En undersøgelse af Færøernes livlige kunst- og musikscene udgør også et muligt forskningsprojekt. Færinger ynder at påstå, at antallet af kunstnere er usædvanligt højt på Færøerne set i forhold til befolkningstallet. Det kunne være interessant at undersøge denne påstand, og identificere mulige årsager til en sådan tendens. Det er også en mulighed at gå mere samfundsvidenskabeligt til værks og undersøge de udkantsproblematikker, Færøerne oplever. Affolkning er et forholdsvis nyt problem, der overvejende er opstået i forbindelse med kvindefrigørelsen og globaliseringen. Unge mennesker, især kvinder, rejser til andre lande for at uddanne sig og finde job og vender i mange tilfælde ikke hjem igen. Færøerne mister altså hvert år nogle af sine klogeste hoveder, hvad der naturligvis ikke er godt for erhvervslivet og fremtiden. Hvordan man vender denne udvikling og sikrer Færøernes videre overlevelse er ikke bare et interessant men i høj grad også et aktuelt og relevant emne at forske i."\nHvilke faktorer forårsagede politisk uro og massemord under Den Franske Revolution?\nProjekttitel: Hvilke faktorer forårsagede politisk uro og massemord under Den Franske Revolution?\nProjektbeskrivelse: "Jeg vil undersøge, hvilke forhold der gjorde, at Den Franske Revolution eskalerede til stor politisk ustabilitet og massemord. Nedenstående faktorer ser jeg på dette tidspunkt som vigtige, og jeg regner derfor med at fokusere på dem i min opgave. Jeg vil sammenligne forløbet under Den Franske Revolution med forløbet under Den Amerikanske Revolution, som tidsmæssigt og idémæssigt ligger forholdsvist tæt på, og jeg vil undersøge, hvordan Den Amerikanske Revolution påvirkede Den Franske Revolution; Den Amerikanske Revolution drænede Frankrigs allerede ilde tilredte statskasse, og med Uafhængighedserklæringen lykkedes det at skabe en nation med lovgivning baseret på menneskerettigheder – hvordan påvirkede f.eks. disse faktorer Den Franske Revolution? Jeg vil undersøge ideologier og synspunkter hos de af tidens store tænkere - hovedsageligt oplysningstænkere - som især det franske folk prøvede at følge, f.eks. Rousseau, Montesquieu, Mirabeau, Voltaire og Locke, for at forstå de ideologier, der lå bag revolutionen, her især deres menneskesyn, og den selvforståelse, det franske folk besad og ønskede at overføre til sit land – og hvordan disse ideologier, deres implicitte menneskesyn og denne selvforståelse udviklede sig, som revolutionen skred frem. Uoverensstemmelser i ideologi og menneskesyn mellem disse tænkere vil også kunne fortælle noget om grunden til konflikter blandt revolutionære, om hvad revolutionen stod for, og hvilken styreform den burde munde ud i. Jeg vil undersøge den franske statsforfatning før og under Den Franske Revolution og centrale politiske figurer i Den Franske Revolution, som f.eks. Robespierre, Lafayette og selvfølgelig Ludvig XVI, og deres filosofiske og politiske overbevisning og politiske ageren for at afklare deres politiske indflydelse, både før og under revolutionen. (I forhold til Ludvig XVI's rolle kunne det f.eks. være interessant at kigge på Voltaires ide om den oplyste despot, som Ludvig XVI af eftertiden er blevet set som et eksempel på - hvorfor blev Ludvig XVI alligevel blandt sit folk set som en ”fjende af folket”? Her vil det være fordelagtigt at kigge, ikke kun på Ludvig XVI, men også på hans forgængere, som spillede en central rolle i.f.t. Frankrigs svigtende økonomi, ulige fordelte rigdom og fransk identitet). Til slut vil jeg sammenligne de vigtigste faktorer for Den Franske Revolutions eskalering med forholdene ved Det Arabiske Forår - kan disse to situationer sammenlignes? Og i så fald, hvad kan det sige os om Mellemøstens fremtidige politiske situation?"\nHvilken effekt har mnemoteknik?\nProjekttitel: Hvilken effekt har mnemoteknik?\nProjektbeskrivelse: "Husketekniker, der havde sin oprindelse i det antikke Grækenland (deraf ”mneme”), er med forgangsmanden Oddbjørn By genopstået. Der findes i dag sport inden for mnemoteknik, da det kan bruges til at huske op til tusindvis af informationer på utrolig kort tid. Mnemoteknik er dog først og fremmest tænkt som et hjælpemiddel i hverdagen. Man kan forbedre sin hukommelse inden for alle slags emner som f.eks. navne, telefonnumre, fødselsdage, indkøb, formler, sprog, matematik, grundstoffer, årstal og meget mere. Personligt deltog jeg sidste år på et mnemoteknikhold på Herlufsholm Skole, og i den forbindelse ”opfandt” jeg en mnemoteknik, som jeg har skrevet om i en bog af redaktør på bladet BioNyt Ole Terney og -cand. scient. biologi og kemi - Jan Ivan Hansen, der udkommer i 2015. Min teknik tager udgangspunkt i det at benytte sange og sangtekster til at huske andre informationer. Den bygger på det simple princip, at man sammenkæder noget man i forvejen kan huske, med noget man ønsker at huske. Altså fungerer sangen som en ”informtionsklæber”. Jeg har siden efteråret 2014 holdt oplæg på skoler og gymnasier om mnemoteknik (Lukastofthansen.com). Forskningen i mnemoteknik skal, en gang for alle, videnskabeligt slå mnemotekniks nytte fast i en tid af ellers lettilgængelige informationsstrømme. Det ultimative mål ville være, at undervisning i mnemoteknik bliver implementeret i danske skoler. Det ville efter alt at dømme effektiviserer undervisningen samt elevernes indlæringsevne og lyst. Dette er min egen erfaring. Relevante problemstillinger for forskningen: -Hvordan fungerer mnemoteknik og hvorfor? -I hvilken grad er det en fordel i at bruge mnemoteknik? -Hvordan kan metoden sammenlignes med resultater, hvor metoden ikke er brugt? I form af mit allerede etablerede netværk indenfor emnet, har jeg allerede nu kendskab til potentielle forskere inden for området. Mit hovedfokus vil være på først og fremmest at verificere effekten af mnemoteknik og derefter at udbrede det, så det kan gøre gavn i de danske skoler og i øvrigt."\nHvordan bliver voldelige forhold romantiseret i moderne litteratur – og har det en indvirkning på os?\nProjekttitel: Hvordan bliver voldelige forhold romantiseret i moderne litteratur – og har det en indvirkning på os?\nFornavn: Olivia Nørholm\nProjektbeskrivelse: "Jeg vil undersøge romantisering af kærestevold i litteratur, og hvordan det påvirker læserne. Jeg vil tage udgangspunkt i den lige nu populære bog Fifty Shades of Grey som et eksempel, men også andre litterære værker. Min personlige interesse i dette emne er hvordan kærestevold ofte kommer igen i litteratur, og kvinder læser bøger hvor der er stærkt undertrykkende forhold. Måden jeg vil forske på er ved at tage en række litterære værker gennem tiden fra omkring 60’erne til nu, med hjælp fra forskere inden for litteratur, og fokusere på forholdet mellem fortælleren og læseren samt personers/karakterers betydning i litteraturen. Derudover skal jeg opsøge viden om forskellige litterære analysemodeller for at få kendskab til mulige tolkninger af litteraturen."\nHvorfor nægter medierne at vise forskellige synsvinkler?\nProjekttitel: Hvorfor nægter medierne at vise forskellige synsvinkler?\nProjektbeskrivelse: "Den gennemsnitlige dansker vil nemt kunne skelne mellem seriøse og ’useriøse’ medier. F.eks. er den almene holdning, at aviser som Information og Børsen giver et bedre billede af virkeligheden end dagblade som Ekstra Bladet og Se og Hør. Dog er alle disse medier påvirket af et vestligt synspunkt, hvilket potentielt kan betyde, at de alle er en smule ensidige og tendentiøse. Som tosproget med sprogene russisk og dansk har jeg hver sommer besøgt min russiske familie i Rusland, hvilket har givet mig en indsigt i forskellene og lighederne mellem dansk og russisk kultur og opfattelse. Ofte er jeg i Danmark blevet mødt af fordomme og stereotyper om russere, som jeg enten har måtte af- eller bekræfte. Dog har det undret mig, at sådanne faste stereotyper stadig, i vores globaliserede verden, eksisterer. Samtidig undrer jeg mig over, hvor fordommene kommer fra, løse samtaler, mentale levn fra den kolde krig eller blot mediernes påvirkning af danskerne? Det har også fået mig til at undre mig over, hvorfor medierne ikke vælger at vise flere forskellige synsvinkler på sager såsom borgerkrigen i Ukraine, som oftest bliver portrætteret af vestlige og dermed danner en forkert forståelse for selve konflikten. Det har også undret mig, at folk ikke selvstændigt har undersøgt alternative medier, som f.eks. internationale medier, for at kunne se på sagen fra forskellige vinklinger. Hvad der har forbløffet mig mest er den negative holdning overfor alternative holdninger, som f.eks. når fredsforskeren Jan Øberg udtaler sig om Ukraine. - Burde man ikke engagere sig i diskussioner i stedet for at lukke munden på hinanden? Jeg ønsker derfor at undersøge, hvad denne ’barriere’ i danske medier skyldes. Er det udelukkende for at opnå flere seere eller læsere - eller er der en dybere grund til den manglende objektivitet i medierne? Samt ønsker jeg at undersøge, hvorfor mange danskere ikke ønsker at opnå forskellige synsvinkler, men hæfter sig ved én, som de tror er universal og er trygge ved denne ensidige sandhed. En måde at få viden om emnet kunne bl.a. være at undersøge Jan Øbergs bog Forudsigelig fiasko fra 2004, som fokuserer på konflikten mellem Vesten og Irak og også omhandler mediedækningen af konflikten."\nIntonation i 'mm' på forskellige sprog\nProjekttitel: Intonation i 'mm' på forskellige sprog\nProjektbeskrivelse: "Med udgangspunkt i samtale- og prosodianalyse vil jeg undersøge anvendelsen af minimalresponsen ”mm” i autentiske samtaler med henblik på fællestræk mellem forskellige sprog. Mit projekt lægger op til en omfattende lingvistisk undersøgelse, som skal baseres på analyser af autentiske samtaler på mange forskellige sprog, gerne fra forskellige sprogfamilier. Samtalerne skal analyseres vha. to forskellige metoder. Først skal funktionen af de ”mm”er, der forekommer i talen, bestemmes med almindelig samtaleanalyse. Herefter skal intonation, tryk o.lign. i hvert ”mm” bestemmes med en kombination af digitalt udstyr og aflytning. Dette vil munde ud i en kortlægning af sammenhænge mellem prosodi og funktion af ordene. Gøres dette på flere sprog, vil det således blive muligt at udføre en komparativ analyse af anvendelsen af ”mm” med forskellige prosodiske mønstre på forskellige sprog. Hvis det skulle vise sig, at sådanne mønstre har samme funktion på flere forskellige af verdens sprog, kan dette muligvis bidrage til vores viden om, hvordan sprog er opstået, eller hvordan hjernen opfatter melodier. Hvis der derimod er forskel i betydningen, kunne man videre undersøge, om forskellene er kulturelt betingede el. lign. Jeg har valgt at undersøge responsordet ”mm”, fordi det, så vidt man ved, er et ord, der findes i en eller anden form på de fleste sprog. Derudover er ordet særligt egnet, da det ikke i sig selv bærer nogen betydning, og prosodien dermed må være en afgørende faktor for ordets funktion. Som pilotprojekt vil jeg analysere og sammenligne sammenhænge mellem prosodi og funktion af ”mm” på dansk og ét andet sprog."\nKan elevens indlæring- og koncentrationsevne forbedres og styrkes vha. Walk 19n 19Talk og kuglerammer? 13 Et spørgsmål om den aktive undervisnings effekt og virke.\nProjekttitel: Kan elevens indlæring- og koncentrationsevne forbedres og styrkes vha. Walk 19n 19Talk og kuglerammer? 13 Et spørgsmål om den aktive undervisnings effekt og virke.\nProjektbeskrivelse: "I dag fokuseres der i samfundet på, hvordan og hvorledes indlæringsevnen hos elever på videregående uddannelser kan forbedres. Meget er afprøvet: det gamle skrivehæfte; udskiftet med en bærbar pc eller den klassiske tavleundervisning; udvidet med et teknologisk avanceret såkaldt ”Smartboard”… Gennem de senere år har netop teknologien spillet en stor rolle i det danske skolesystem, når der har været tale om forbedring af undervisningsmetoder-/former. Til hverdag er jeg selv en ung STX-studerende, der løbende har oplevet diverse undervisningsmetoder. Jeg har været så heldig både at leve med kridttavlen og kuglerammen, men senere også med ”Smartboard” og den bærbare pc. Til trods for denne ”invadering” af teknologien, nåede jeg alligevel at vokse op med netop en undervisningsform, der både inkluderede kreativ tænkning og aktiv leg. Desværre ser jeg bare denne form for undervisning smuldre bort… - Det er en skam, for selvom denne form for undervisning som udgangspunk er tiltænkt den yngre indskoling, så kan denne også fint anvendes senere, såvel på gymnasiet/de videregående uddannelser (ja, endda på universitet!) som i folkeskolen. Bare fordi man bliver ældre, skal dette ikke være ensbetydende med, at aktiv leg skal forbydes - nej, den aktive leg skal være et supplement til teknologien! Politikerne i Uddannelses- og Forskningsudvalget taler hele tiden om forbedringer, og især om fornyelse vha. teknologi, for at fremme indlæringen og desuden også koncentrationsevnen hos den enkelte elev – men mere teknologi er ikke altid svaret på alt! Selvfølgelig spiller teknologien en stor rolle i ens dagligdag, men undersøgelser/forskning har påvist, at en mere aktiv undervisning (f.eks. ”Walk'n'Talk”) netop er med til at fremme indlæringen hos den enkelte elev, idet eleven formår at anvende hele sin krop samtidig MED hjernen; dette sætter sit præg på eleven, og eleven husker dermed også et givent stof bedre. Jeg finder dette projekt meget spændende og interessant, idet det berører os alle til hverdag: Hver dag lærer man nyt, hvad enten det er som elev, politiker eller fejedreng – og så er spørgsmålet bare, hvordan man bliver oplært og hvilke midler, der blive taget i brug for at blive be-/oplært? Jeg vil gennemføre projektet vha. observationer i klasser, hvor jeg vil teste for den ”klassiske, standard tavleundervisning” (elektronisk tavle og bærbar) over for den ”udvidede, aktive undervisning” med inddragelse af kreative aktiviteter. Jeg håber, at jeg kan etablere kontakt med en forsker, der arbejder med skole-, indlæring- og koncentrationsevne samt en psykolog, der måske kan sige noget om, hvordan disse forskellige undervisningsmetoder hver især påvirker eleven, både fysisk og psykisk, nutidigt og fremtidigt. Allersidst vil jeg selvfølgelig også sætte mig ind i de undervisningsformer, jeg møder til hverdag og reflektere over de givne problemstillinger i samarbejde med et udvalg af mine lærere for at se, om indlæringsevne via aktivitet faktisk har en effekt."\nKlassisk musik i børnehavers læringsprocesser\nProjekttitel: Klassisk musik i børnehavers læringsprocesser\nProjektbeskrivelse: "I disse år bliver børnehavernes pædagogressourcer færre. Samtidig øges samfundets krav til børnehaverne om at levere kompetente og læringsparate børn til folkeskolen. Kan klassisk musik og musikpædagogik i børnehaverne øge børns evne til at fokusere, tilegne sig nyt og samarbejde om konkrete opgaver? Med andre ord; kan klassisk musik bidrage til at skabe læringsparate børn uden tilførsel af yderligere pædagogressourcer? Allerede for et barn i førskolealderen bliver der lagt læreplaner og sat mål for, hvilke kompetencer det skal have tilegnet sig, når det er færdigt med skolen. Arbejdsmarkedet venter med konkurrence og globalisering. Derfor skal vi kunne være koncentrerede, effektive og samarbejdsdygtige, og det er min antagelse, at man kan styrke dette helt fra barnsben med klassisk musik som redskab. I 90’erne begyndte forskere at undersøge, om klassisk musik kunne gøre børn bedre begavet. Det blev kendt under den populære betegnelse ”Mozarteffekten”. Denne teori er senere blevet kraftigt kritiseret, men samtidig har forskning vist, at der er et udbytte, når der arbejdes med æstetiske læringsprocesser, f.eks. anvendelse og integrering af klassisk musik. Vil en børnehavegruppe, der har hørt klassisk musik lige inden de får stillet en opgave af pædagogen, være mere læringsparate og koncentrerede, når de løser opgaven? I hvilken grad påvirker klassisk musik børnehavebørnenes indlæring og samarbejde med andre om problemløsning? Kan man gå ind og påvirke børns skemaer med klassisk musik, så de kan kombinere tidligere erfaringer med de nye musiske sanseindtryk og skabe resultater? Det er min antagelse, at når man starter med musikpædagogik fra barnsben, bliver det hængende resten af livet som en indbygget kode. Musik gør noget ved os, og mit håb er at kunne finde en begrundelse for at bruge musikpædagogiske metoder som redskab i børnehaven. Jeg er selv opvokset med klassisk musik, sang og musikpædagogik. Jeg har oplevet, hvordan musik skaber forståelse og fællesskab i korsammenhænge, sammenspil og rytmik. Hvor havde jeg selv befundet mig kompetencemæssigt i dag, hvis jeg havde været foruden den musiske indflydelse? Projektet vil kræve feltarbejde i form af undersøgelser i børnehaver. I samarbejde med pædagogerne, vil jeg se på, hvordan og hvornår børnenes skemaer påvirkes mht. klassisk musik. For at afprøve og kombinere mine hypoteser og teorier vil jeg tilrettelægge og afvikle et forløb i børnehaverne. Har den klassiske musik effekt, kan den med fordel integreres i børnehavernes rutiner, men det må ske uden at det kræver de store musiske forudsætninger hos pædagogerne – en læringsmetodik skal udvikles. På nuværende tidspunkt kan jeg se følgende centrale begreber og metoder blive afklaret og anvendt i mit forskningsprojekt: Hvad ligger der i det hele taget i begrebet ’at være skoleparat’ i et uddannelsessystem med pres fra nationale test og PISA-undersøgelser? Skemaer, æstetiske læringsprocesser, didaktiske metoder, flow-begrebet, den æstetiske læringsmåde ift. kulturelle koder og relationer foruden relevante musikpædagogiske metoder. Desuden vil jeg trække på eksperter indenfor musikpædagogik og diverse forskere. I mit projekt vil jeg fokusere på sammenhængen mellem musik, lærings-, samarbejdsevne og processen omkring en opgaveløsning. Fokus vil derfor ikke være på spørgsmålet om samfundets ressourcer vs. krav."\nProjekttitel: Konkurrencesportens fordele\nProjektbeskrivelse: "Forskning viser, når elever er fysisk aktive, enten i skolen eller i deres fritid, så forbedres deres motivation for at gå i skole og deres indlæringsevne øges. Resultatet af denne forskning ses bl.a. i den nye skolereform, hvor bevægelse i undervisningen er en vigtig del af elevernes skolehverdag. Men hvilken betydning har det for børn og unge, at de ikke blot er fysisk aktive, men også dyrker konkurrencesport/elitesport i deres fritid? Har det en betydning for deres engagement i at lære nyt (motivation) og for deres udbytte deraf (indlæringen)? Vil der være en psykologisk sammenhæng imellem det at præstere deres bedste i deres sportsgen og at gøre det samme i deres skolehverdag? I dette forskningsprojekt vil jeg undersøge om der kan være en positiv psykologisk sammenhæng mellem børn og unge som dyrker konkurrencesport og deres engagement og resultater i skolen, i forhold til andre børn og unge som ikke dyrker konkurrencesport. Jeg har selv i mange år gået til konkurrencegymnastik og jeg føler, at det har gjort en forskel på min skolegang og arbejdsvaner, i det at jeg ikke blot er blevet bedre til gymnastik, men også har lettere ved at engagere mig i skolearbejdet. Det at skulle planlægge min tid fra morgen til aften for at få de bedste resultater både i skolen og til gymnastik, mener jeg har stor betydning for min succes. Men en ting er hvad jeg selv og mange andre elitesportsfolk siger, noget andet er, om der en tydelig sammenhæng? Derfor har jeg i min forskning tænkt at undersøge om der er en overensstemmelse mellem planlægning, engagement og karakterer i skolen hos to undersøgelsesgrupper, børn og unge der lever et normalt skoleliv med moderat fysisk aktivitet og børn og unges som går til konkurrencesport flere gange om ugen. Derefter kunne det være interessant at se, om der er nogle sportsgrene, som viser en tydeligere korrelation end andre sportsgrene. Min faglige baggrund er en studieretning med Matematik, fysik og kemi, med Idræt B som valgfag. For at udføre dette projekt behøver jeg hjælp fra faglige eksperter på området. Derfor har jeg tænkt mig at søge hjælp hos personer, som forsker inden for området Fysisk aktivitet og Indlæring."\nKunstens påvirkning på mennesket og dets hverdag\nProjekttitel: Kunstens påvirkning på mennesket og dets hverdag\nProjektbeskrivelse: "Jeg vil gerne undersøge, hvordan kunst og design påvirker mennesket og dets hverdag. Vi lever i et samfund, hvor mange på hver sin måde går op i kunst og design, og nogle mere end andre. Nogle køber bestemte kunstgenstande, fordi de er billige, mens andre køber kunst, fordi det er af en bestemt anerkendt kunstner, eller fordi det af anden grund har høj værdi. Men hvad ligger til grund for disse valg, når vi med hver vores smag vælger noget kunst. Dette er noget jeg har prøvet at reflektere over den seneste tid. Alle har hver sin smag, og et billede som jeg synes er smukt, synes du måske er grimt, men hvad får os til at synes dette? Og er der noget i billedet, som på trods af vores subjektive smag, får os til at føle noget bestemt/det samme, når vi er omgivet af det. Jeg ønsker at finde ud af, hvorvidt der findes disse forskellige aspekter i kunsten, som påvirker os ubevidst? Jeg har altid interesseret mig meget for kunst og design, og jeg nyder ofte at tage på kunstmuseer og –udstillinger, og lade mig blive inspireret, til når jeg selv eksperimenterer med min egen kreativitet, såvel i skolen som i fritiden. Men sammen med inspirationen følger sommetider forskellige følelser, som kunsten skaber indeni os. Til dette har jeg gjort mig tanker om, hvorvidt noget bestemt kunst har en beroligende effekt på mennesket, mens andet kunst måske kan virke som en stressende og/eller rodet faktor? Og er der forskel på, hvordan dette kunst og dets påvirkende aspekter påvirker os, alt efter om vi hænger det op i hjemmet eller for eksempel på arbejdet eller skolen? Hertil finder jeg det også interessant, hvorvidt vi kan udnytte disse aspekter, hvis det viser sig, at de findes. Kan vi ved hjælp af dem på en måde behandle folk eller skabe en bestemt stemning, som hjælper os i den givne situation. Ville man for eksempel kunne finde noget bestemt kunst, som kan fungere som et hjælpemiddel til indlæring? Er det farverne og kompositionen i kunsten, som påvirker vores hjerner til at føle noget bestemt, eller er det noget andet? Hvis vi kan opdage disse aspekter i kunsten, som påvirker os, evt. gennem forskellige menneskeforsøg og tilhørende undersøgelser og observationer, mener jeg, at man udnytte disse til noget yderst brugbart."\nKvinders objektivisering gennem det daglige sprog og konsekvenser deraf\nProjekttitel: Kvinders objektivisering gennem det daglige sprog og konsekvenser deraf\nProjektbeskrivelse: "I dagligdagen møder vi mange forskellige sproglige diskurser, og vi er ofte uopmærksomme på betydningen deraf, da det er så integreret i vores sprog. I diskursanalyser antages det, at den som formulerer verden, bestemmer over verden og derfor er det enormt vigtigt at være opmærksom på de sproglige diskurser man til daglig benytter sig af. Projektet handler om hvor vidt man kan lede diskrimination tilbage til vores daglige brug af sproglige diskurser. Jeg antager at der findes diskrimination i det daglige sprog, bl.a på baggrund af Everyday Sexism, som er et projekt omhandlende den daglige diskrimination af kvinder. Jeg vil anvende følgende empiri i forhold til belysning af min antagelse •\tantallet af voldtægter i Danmark •\tcatcalling •\tsexisme i dagligdagen Min problemformulering lyder derfor således: Hvordan kan jeg påvise vold og diskrimination af kvinder, gennem en diskursanalyse af det daglige sprog? •\tHvorfor bliver den sproglige diskurs omhandlende kvinder skabt og kan dette påvises ud fra en sociologisk synsvinkel? •\tEr magt en afgørende faktor i forhold til objektivisering og diskriminationen af kvinder? For at gennemføre min undersøgelse, vil jeg benytte mine faglige kompetencer som jeg får gennem danskundervisningen i gymnasiet. Jeg vil benytte de danskfaglige metoder til at analysere og forstå stoffet. Mit højniveaus engelsk vil jeg bruge til at forstå de engelsk sproget videnskabelige artikler, og på den måde erhverve mig mere viden omkring mit projekt. Jeg har valgt psykologi som valgfag til næste år, hvilket jeg også mener vil kunne hjælpe mig i mit projekt. Efter gymnasiet ønsker jeg at studere køn på Lund universitet i Sverige. Dette projekt ville være et godt springbræt til dette, da jeg på den måde får en fornemmelse for, hvad det vil sige at arbejde akademisk. Min foreløbige idé til projektet lyder på, at jeg vil analysere diverse radioprogrammer på forskellige kanaler, for bedst muligt at lave en analyse af vores daglige sprog og se på hvilke målgrupper disse henvender sig til. Til dette vil jeg blandt andet benytte mig af Judith Butlers queer teori og diskursanalyse. Da Københavns Universitet har kønsstudier som tilvalgsfag, ville dette være et oplagt sted at søge forskere. Eksempelvis lektor Mons Bissenbakker, som forsker indenfor køn på Københavns Universitet. Jeg vil også kontakte lektor Karen Valeur Sjørup, som forsker i overseksualisering i det offentlige rum. Baggrunden for min interesse, ligger i mit daglige møde med vendinger som ''rigtige kvinder'', kønnede bandeord og tilråb på gaden. Alt dette er med til at tingsliggøre kvinder og få dem til at tro, at deres magt ligger i deres kroppe. Sproget har en stor og kraftfuld magt. Vores valg af ord har – ofte ubevist – stor værdi. Jeg finder det utrolig problematisk at vi er så ubeviste i vores hverdag og jeg ønsker at finde ud af præcis hvor store konsekvenser vores hverdagssprog har og i sidste ende har jeg et ønske om at påvirke vores dagligdagssprog til en mere ligeværdig diskurs, og det er netop derfor jeg ønsker at deltage i forskerspirer."\nKvinders rolle i vikingetiden\nProjekttitel: Kvinders rolle i vikingetiden\nProjektbeskrivelse: "Jeg læste for et stykke tid siden en artikel i berlingske tidende, om at der var kvinder om bord på togt skibe i Norge. Det er den artikel der har lagt grundlaget for min interesse for at undersøge lige præcis mine problemstillinger: Havde kvinderne en rolle i vikingetidens Danmark? Hvilken rolle havde de i hverdagslivet? Og havde de nogle roller i handlen? Havde de en rolle på togter? Og hvilken? Hvilke kilder ville kunne bruges til besvare denne problemstilling? Og er der nogle kendte kilder allerede? Mit projekt omhandler kvinders rolle i vikingetiden. Jeg vil gerne undersøge hvilken rolle kvinderne spillede for hver dags livet så vel som på togter og i krig. Jeg vil gerne studere forhistorisk arkæologi. Historie interesserer mig meget, og specielt vikingetiden og dens samfund fascinere mig. Jeg mener at en undersøgelse som denne er interessant, da en evt. besvarelse kan være skelsættende for vores syn på vikingerne og deres sociologi og samfund. Jeg vil søge hjælp hos P.hd. forskere, med speciale i vikingetiden og forhistorisk arkæologi. Får at besvare min problemstillinger undersøge og analysere arkæologiske udgravninger og fund."\nLigestilling anno 2015 - hvorfor er der stadig flere mandlige end kvindelige topledere?\nProjekttitel: Ligestilling anno 2015 - hvorfor er der stadig flere mandlige end kvindelige topledere?\nFornavn: Sara Lillelund\nGymnasium: Elitegymnasiet Niels Brock\nProjektbeskrivelse: "Problemet på det danske arbejdsmarked i dag er, at det er stærkt kønsopdelt. Danske kvinder ansættes hovedsageligt i den offentlige sektor, hvorimod danske mænd ansættes i det private. Samtidig ansættes kvinder primært inden for erhverv, der har med omsorg og rutine at gøre samt deltidsstillinger, hvorimod mænd primært ansættes inden for teknik og udviklingsprægede stillinger samt lederstillinger. Organisationen International Labour Organization, en arbejdsorganisation under FN, har netop offentliggjort en rapport, hvor det fremgår, at Danmark blot ligger nummer 63 i verden på organisationsliste over landes andele af kvinder i lederstillinger. Sammenlignet med lande som USA, Sverige og Norge ligger andelen af kvinder i lederstillinger i Danmark langt under standarden. Af de fire ovennævnte lande ligger USA’s andel af kvinder i lederstillinger på 42,7 %, Sveriges på 35,5 % og Norges på 32,2 %. Danmarks procentdel ligger på 28,4 %. Europa-Kommissionen beskriver, at nøglen til økonomisk vækst er flere kvinder i lederstillinger. Derudover udpeger kommissionen, at blot et ud af ti bestyrelsesmedlemmer i Europas største børsnoterede virksomheder er kvinder, og at alle centralbankdirektører i EU er mænd. I rapporten beskrives det, at det er nødvendigt at blive bedre til at udnytte kvinders talenter og kvalifikationer, og at ligestilling dermed bør være i centrum. Spørgsmålet er, hvordan vi i Danmark udnytter potentialet hos kvinder, og hvordan det kan være at kvinder fravælger lederstillinger? I Danmark er blot en fjerde del af lederstillingerne besat af kvinder. Hvad er årsagerne til dette? Stammer kønsopdelingen på det danske arbejdsmarked allerede fra uddannelsesvalget? Eller har det noget at gøre med, at forventningerne i Danmark til henholdsvis mænd og kvinder stadig er meget traditionelle? Eller er det kvinderne selv, som har et andet behov for selvrealisering end mændene i den moderne tilværelse? Projektet er en tværfaglig kombination af erhvervspsykologi og økonomi og opgaven vil således benytte flere forskellige teorier og metodiske tilgange. I forbindelse med spørgsmålet om selvrealisering kan man tage udgangspunkt i Maslows behovspyramide samtidig med, at det vil være relevant at arbejde med begrebet ”The Class Ceiling”. I relation til psykologi er relevansen af ”The Big Five” stor og det vil ligeledes være relevant at kigge på risikovillighed og kønsroller. Som en del af undersøgelse vil der blive inddraget empiri og statistisk analyse. Min faglige baggrund for at kunne gennemføre dette projekt ligger i mine evner inden for afsætning, international- og virksomhedsøkonomi samt interesse for psykologi. Min interesse for at arbejde med emnet stammer hovedsageligt fra min hverdag, da jeg til dagligt beskæftiger mig dansk og international virksomhedsøkonomi- og politik. Herudover var det påfaldende, at der var langt flere drenge end piger, der viste interesse for forskerspirer-projektet. Samtidig følger min klasse et mentorprogram med topfolk fra erhvervslivet og i denne forbindelse er der ganske få som har en kvindelig leder som mentor."\nNew Age og spiritualitet - fra religiøst fællesskab til religiøs individualitet?\nProjekttitel: New Age og spiritualitet - fra religiøst fællesskab til religiøs individualitet?\nProjektbeskrivelse: "I det senmoderne samfund er der et behov for at definere sig selv, at være et unikum, en unik skabning, der har en individuel betydning og en evne til at påvirke sit eget liv. Flere og flere har et behov for at være selvstændige og specielle, ikke kun på arbejdsmarkedet, men også i forhold til den tro man vælger. I løbet af de sidste 100 år er der dukket flere og flere ""religioner""/sekter/trosretninger op, bl.a. New Age-bevægelsen. Det er en grå sky af udefinerbar form, som rummer alt det mystiske, alt det som mennesket ikke kan se med det blotte øje, det som ligger og trommer i underbevidstheden. Altså er der ikke én fast tro eller overbevisning, der er flere muligheder. New Age-bevægelsen giver en form for 'trosfrihed', hvor individet selv har mulighed for at håndplukke overbevisninger og derved danne sin egen trosretning ud fra de erfaringer, man har gjort sig undervejs. New Age er en holistisk retning og den minder en del om romantikkens organismetænkning, hvor alt hænger sammen, en ”organisme” med en fælles ånd. Derudover minder en del af New Age-bevægelsens tankegang om hinduismen, og bl.a. mindfulness er en stor del af New Age-ånden. Jeg vil undersøge, hvorfor New Age-bevægelsen får større og større indflydelse og hvorfor flere begynder at følge den? Hvordan det kan være at folk vælger New Age-bevægelsens individualitet i stedet for andre religioners fællesskab og faste rammer? Hvorfor der er et behov i det senmoderne samfund for at danne sin egen individuelle trosretning og derved gøre sin egen tro og overbevisning unik, i stedet for at være en del af en gruppe, der alle tror på det samme? Som understøttelse til min forskning, vil jeg lave en række interviews, hvor jeg vil stille folk spørgsmål om deres individuelle tro og overbevisninger. Derudover vil jeg læse teori om New Age og spiritualiteten, samt snakke med personerne, som ""følger"" og tror på New Age, der i blandt clairvoyante og andre ""fagkyndige"" inden for spiritualiteten."\nOrdet fucks brug og betydning i den danske ungdomskultur, samt forskellen på betydning i ældre aldersgrupper\nProjekttitel: Ordet fucks brug og betydning i den danske ungdomskultur, samt forskellen på betydning i ældre aldersgrupper\nProjektbeskrivelse: ”Fuck” stammer fra engelsk, og betyder egentlig at ”kneppe”. Det er dog ikke den betydning det har i det danske sprog. Blandt unge har ordet mistet sit vulgære udtryk og bliver mere og mere normalt. Jeg vil undersøge hvordan ordet bliver opfattet og brugt blandt danske unge og om der er en forskel på brugen i forskellige sociale sammenhænge og samfundslag. Jeg vil derudover også undersøge om der er forskel på opfattelsen af ordet i en anden aldersgruppe, f.eks. 30-50 årige. Emnet fangede min interesse, da jeg selv har lagt mærke til forskellig brug af ”fuck” og oplevet forskellig opfattelse af ordet i forskellige sammenhænge. F.eks. bringer det forskellige reaktioner, når jeg bruger ordet ved middagsbordet i stedet for frokostbordet. Siden jeg er meget interesseret i sprog, har disse forskellige reaktioner skabt en undren. Da jeg også er nysgerrig vil jeg undersøge ordet ”fuck” og forhåbentlig få svar på en række spørgsmål. Jeg vil undersøge ordet ”fuck” ved at analysere data fra en database med talesprog. Derudover vil jeg skabe en stor baggrundsviden omkring sproget i den danske ungdomskultur, som jeg evt. kan inddrage i projektet, hvis der bliver brug for det.\nPlaton og os\nProjekttitel: Platon og os\nProjektbeskrivelse: "Jeg ønsker at undersøge inspirationer fra Platons fænomen/idé-lære i det moderne filmmedie for at opnå en forståelse af Platons betydning for vor tids virkelighedsopfattelse. Dette emne finder jeg særdeles fængende og uforgængeligt, da det rejser spørgsmål, om der findes et endegyldigt sandt eller rigtigt svar, og dermed begrænsninger for tankerne. Jeg har mødt inspirationer fra Platons forestillinger om virkelighed, illusion og dualisme i film som Matrix og Inception samt i Romantikkens danske digte, for eksempel Schack von Staffeldt. Jeg har arbejdet med hans digte, som tager udgangspunkt i det essentielle i Platons filosofi om nyplatonisme og dualisme. Dette har styrket min viden om denne tankegang. Jeg kunne godt tænke mig at dykke længere ned i forholdet mellem Platons tanker og senere tænkning. Jeg har fundet et par forskere, som muligvis kunne hjælpe mig i mit arbejde: Preben Lilhav, cand. Mag i idehistorie og dansk fra Århus universitet, forlægger for internetakademiet. Ole Morsing, Lektor på Århus universitet, institut for kultur og samfund. Hans-Jørgen Schanz, professor på Århus universitet, institut for kultur og samfund."\nPåvise Egoismen, med hensigt på manglende ingiben i prostitution\nProjekttitel: Påvise Egoismen, med hensigt på manglende ingiben i prostitution\nProjektbeskrivelse: "Problemformulering: Hvorfor er mennesket uforstående overfor prostitution, sat ind i en samfundsfaglig kontekst? -\tHvilken overvejelser gør det enkelte menneske, omkring disse forhold? -\tHvad får mennesker til at erkende disse forhold? -\tHvordan kan den moralske orienteringen omkring prostitution optimeres? -\tEr dette forhold til prostitution, en genneralt orientering omkring vores seksualitet (dvs. at mennesket bektakter manden eller kvinden som et produkt, som en konsekvens af egoismen). Egne overvejelser: Forholdene ved prostitution er ekstreme på globalt plan, og mindre ekstreme på landsplan, men stadig så tilstrækkeligt at jeg ikke kan godtage disse forhold. Derved har jeg ingen forståels for hvorfor at disse forhold gøre sig gællende, og hvorfor at der er denne manglende forståelse for disse forhold, mit umiddelbare svar er givet ved at mennesket er egoistisk stillet, og derfor argere eller handler mennesket først i det at egen konsekvensen opstår. Men jeg ville finde et middelbart svar på disse forhold eller tiltale. For moralsk set, kan jeg og det almen dannende mennesket ikke erkende, at mennesker eges af andre mennesket. Jeg har skrevet et ni siders langt filosofisk værk, hvor jeg har forsøgt at påvist egoismen. Værket hedder ”livet er en vaccine”, med hensigt på at mennesket først handler i det at det er afhængig af vedkommende. Det er en moralsk vaccine der udtrykkes, at mennesket skal mærke ting på egen krop, for derved at kunne få medfølelse. Fagligt begrundet: Jeg ville derved arbejde i en henholdsvis cirkulation, med hensigt på faglig viden, samtale med mennesket(produkt) og refleksion. For derved at påvise en sammenhæng mellem forholdet mellem egoisme og forholdet til prostitution. Projektets tilrettelæggelse: Jeg ville sætte spørgsmål ved manglende indgriben i prostitution, både ved en kvalitativ og kvantitativ ud spøgelse, dette afhænger derved at mennesker der ydre sig omkring disse forhold, så mennesker bliver derved produktet. Derudover ville er søge mod mere fagligvidende mennesket og derved søge en faglig indsigt i disse forhold, som også gøre i form af skrift (bøger eller vedlæg)."\nProjekttitel: Religion i det senmoderne samfund\nProjektbeskrivelse: "Sekularisering er en udvikling, der har rødder tilbage til starten af 1500-tallet. Sekulariseringen i vesten begyndte med reformationen i 1536. Dengang var formålet at verdsliggøre. Sidenhen har processen bestået i at adskille den verdslige verden fra den åndelige verden. I dag har sekulariseringens idé om adskillelse af stat og religion for alvor vundet indpas i den vestlige verden, det betyder dog ikke, at det er et overstået kapitel. Førhen omhandlede det primært forholdet mellem religion og stat, mens den nuværende sekularisering er en process, som navnligt driver udviklingen af forholdet mellem religion og individ. Med den religiøse vækkelse i 1800-tallet, begyndte troen at få et individuelt indhold. Med andre ord, individet er kommet i fokus. Dette medfører, at religion i sin oprindelige dogmatiske form erstattes af dels en regelfri og individualiseret religiøsitet, dels af terapeutiske metoder, som giver individet muligheden for at realisere sig selv. I forbindelse med udviklingen fra traditionel religion til religion præget af individualisme, er det interessant at undersøge, hvad det er, der driver individet væk fra religionen i sin oprindelige form til den mere ’skræddersyede’ religiøsitet. Er individet blevet for selvstændigt til at få pålagt religionens regelrette systemer og færdige svar? Vil individet, som et selvstændigt, selvansvarligt og kompetent menneske, hellere søge svar i sig selv? Eller er grunden til den dalende religiøsitet, at det senmoderne menneske har mistet troen som en konsekvens af den oplyste og videnskabelige verden, som vi lever i. Set i lyset af sekulariseringen og opgøret med den religiøse fundamentalisme, er individualismens indflydelse på religionen positivt. Nogen vil argumentere for, at sekularisering er en nødvendig proces for et samfund, hvis det skal kendetegnes som senmoderne. På den anden side, har den fundamentalistiske tolkning af religionen været med til at fastsætte samfundets normer samt definere forholdet til næsten. Både religionens normer og begrebet om næstekærlighed er grundlæggende for den måde, hvorpå individer interagerer. Dette faktum kan give anledning til bekymring i forbindelse med stigende verdsliggørelse. Bekymringen omhandler frygten for, at de religiøse normer og næstekærligheden vil blive erstattet af individets egne retningslinjer. I tilfælde af dette er samfundets etik og morale nødt til at defineres på ny. Med mit forskningsprojekt vil jeg arbejde ud fra spørgsmålet: Hvilke faktore i det senmoderne samfund driver os væk fra den traditionelle religion? Og hvilke konsekvenser har det for samfundet? Jeg vil forsøge at svare på spørgsmålet vha. følgende underspørgsmål: 1.\tHvad består den moderne regelfrie religion af? 2.\tPå hvilken måde erstattes religionen af diverse former for terapi? 3.\tHvordan bidrager terapi til selvaktualisering/selvrealisering? 4.\tHvilke konsekvenser har individualiseringen af religionen for individers interaktion med hinanden? 5.\tHvordan bevares samfundets etik og morale, som oprindeligt er afledt fra de hellige skrifter? De metoder, som jeg vil benytte i forbindelse med mit projekt, er: 1.\tStikprøveundersøgelser samt bearbejdning af det indsamlede datamateriale 2.\tInterview samt behandling af kvalitativt materiale De eksperter, som jeg vil forsøge at skabe kontakt til, er forskere fra Institut for Religionsvidenskab samt Religionssociologi ved Københavns Universitet."\nSkønlitteraturens indvirkning på det introverte menneske\nProjekttitel: Skønlitteraturens indvirkning på det introverte menneske\nProjektbeskrivelse: "Nutidens ideal menneske skal helst karakteriseres som værende ekstrovert, engageret og dynamisk. Det gælder både som arbejdstager, elev/studerende og som moderne menneske i det hele taget. Elever skal være konstant parate til at indgå i forskellige gruppeaktiviteter og fælleskaber og dermed skal de også være udadvendte, åbne og kontaktsøgende, for at begå sig optimalt i disse sociale og studiemæssige sammenhæng. Dog fungerer mange mennesker i stedet optimalt på modsatte måde; ved at hente inspiration i dem selv og ikke i fælleskabet. De er indelukkede og introverte. De fordyber sig i egne indtryk, frem for omverdenens, og trives bedst på egen hånd. Og for dem er det en stor udfordring af indgå i den moderne opfattelse af det fælleskabsorienterede samfund. Det er opfattelsen at introverte i højere grad holder tanker og følelser indenfor deres private sfære og deler det sjældent åbent som andre. Derfor søger de også ofte at udtrykke sig i andre former og tendensen er, at de vælger at fordybe sig i kunsten. Derfor vil jeg netop undersøge hvad der ligger for, at mange introverte fordyber sig i kunsten og for at indsnævre området, vil jeg fokusere på skønlitteraturen. Jeg vil undersøge hvilken effekt skønlitteraturen har på denne personlighedstype og hvordan den også kan fremme livskvaliteten hos introverte. Man må da gå udfra, at vælger man at fordybe sig i noget, i dette tilfælde en kunstform, er det fordi at det på den ene eller anden måde forhøjer livskvaliteten. Ved hjælp at skønlitteraturen kunne man nemlig forestille sig at følelseslivet bliver sprogliggjort og at skønlitteraturen er tilgængelig for erkendelse og erfaring. Alt dette grunder i en personlig interesse for at fremme styrkerne i det introverte menneske, da jeg selv som introvert, har fundet mening og forståelse for mig selv og min omverden gennem skønlitteraturen. Før mit møde med skønlitteraturen, virkede tilværelsen i højere grad som et tomrum. Dog kunne jeg med skønlitteraturen identificere mig selv og mine følelser med andre. Derfor tror jeg at mange introverte, specielt unge, stadig søger efter en meningskilde, hvor jeg mener skønlitteraturen kunne være en. Da en stor del af min faglige baggrund og viden stammer fra egen erfaring og intuition, vil jeg hente viden ved interviews af introverte elever og forfattere, for at undersøge hvad der gør sig gældende for deres valg af udtryksform og valg af erhverv. Ifølge Jung & Meyer-Briggs personlighedstype test, ses det nemlig også at de to mest introverte personlighedstyper; INFJ og INFP, er dem hvor under du finder flest forfattere. Her kunne man også udføre testen på gymnasieelever. Mit forskningsprojekt kunne evt. ende ud i at prøve indføre større brug af skønlitteratur i en undervisningsinstitution og kunstneriske fag generelt, for at se effekten heraf. Et menneske har mange sprog og det introverte menneske har i større grad brug for at kunne udtrykke sig i et andet end det talte, altså kunsten. Derfor er det også vigtigt at den gymnasiale uddannelse favner både fagligt og menneskeligt bredt, fx ved inddragelse af skønlitteraturen til fordel for de introverte."\nVåbenindustriens indvirkning på europæisk storpolitik i tiden fra 1871-1914.\nProjekttitel: Våbenindustriens indvirkning på europæisk storpolitik i tiden fra 1871-1914.\nFornavn: Rasmus Enggaard\nProjektbeskrivelse: "Problemformulering: Hvad var forholdet mellem de europæiske regeringer og deres indenlands forsvarsindustri, og i hvor stor grad regulerede regeringerne forsvarsindustrien? Den europæiske våbenindustri oplevede sin storhedstid i perioden fra 1871 til 1914. Dette skyldes dels den hidtil uset teknologi- og doktrinudvikling koblet med den ustabile politiske situation, der dominerer perioden. Spørgsmålet er så om nationerne, i takt med at våbnene blev mere sofistikerede og dyrere, blev så afhængige af industrien at den fik reel indflydelse på den førte politik? Et andet spørgsmål som er interessant i den sammenhæng er hvorvidt de forskellige nationer havde forskellige forhold til deres våbenindustri eller om der tegner sig et fælles europæisk mønster? Her tænker jeg at undersøge de to lande Storbritannien og Tyskland der hver især repræsenterer to forskellige typer militær-industrielle komplekser. Storbritannien med sin kombination af statsejede og private firmaer. Tyskland med sine stærke private firmaer, hvor Krupp stod som det dominerende firma. Hvis der, til trods for at de store strukturelle forskelle i mellem de to nationer, tegner sig et fælles billede for eksport og produktudvikling, kan man skabe sig et billede af våbenindustrien i Europa generelt, hvilket ville meget interessant som faktor i den europæiske politiske situation i perioden. Her tænker jeg naturligvis på første verdenskrig. Inden for produktudvikling for de private virksomheder ønsker jeg at undersøge hvorvidt der er tale om privat initiativ, eller om produkter blev udviklet på baggrund af kontrakter fra nationernes væbnede styrker. Med hensyn til eksport er det interessant at kigge på i hvor stor udstrækning nationernes regeringer havde kontrol over hvem der kunne købe udstyr i landets forsvars industri. En interessant case at studere er salget af Minas Geraes-slagskibene til Brasilien i 1906, og undersøge hvorvidt den britiske regering havde betænkeligheder ved at fremmede magter kunne købe moderne storskibe der var på lige fod med de britiske hos britiske skibsbyggere. For at kunne foretage en tilbundsgående analyse vil det være væsentligt at få adgang til de nationale arkiver, såvel som virksomhedsarkiver i den udstrækning de er tilgængelige. Nogle af disse korrespondancer er, for Storbritanniens vedkomne, blevet destrueret før de blev overført til de nationale arkiver. Ikke desto mindre er jeg overbevist om at man ville kunne gennemføre en undersøgelse af denne art selvom man kunne blive nødt til at støtte sig op ad sekundære kilder. Jeg påtænker at tage kontakt til en forsker der har erfaring inden for empirisk historieforskning i nyere tid."\nÅbenbaringernes anatomi: Epilepsiens rolle i religiøse og litterære åbenbaringer med fokus på Lewis Caroll og evangelisten Johannes.\nProjekttitel: Åbenbaringernes anatomi: Epilepsiens rolle i religiøse og litterære åbenbaringer med fokus på Lewis Caroll og evangelisten Johannes.\nProjektbeskrivelse: "Projektbeskrivelse Hvad er ligheden mellem den engelske forfatter Lewis Carroll (1832-1898) og evangelisten Johannes? Mange vil mene, at dette spørgsmål er lige så bizart som gåden ”why is a raven like a writing desk?,” der optræder i Carrolls roman ”Alice’s Adventures in Wonderland” fra 1865. For der er vel ingen ligheder mellem en børnebogsforfatter og en evangelist, ligesom der er få fællestræk mellem en ravn og et skrivebord? Der er faktisk flere ligheder mellem Carroll og Johannes, og de knyttes særligt sammen af to ting: Deres åbenbaringer og deres sygdom. Begge led af epilepsi (Johannes er endda epilep-tikernes skytsengel), og de har begge haft åbenbaringer af religiøs og litterær karakter. ”The Alice in Wonderland Syndrome” er opkaldt efter Carrolls roman. Det er et syndrom, som forekommer i forbindelse med epilepsi: Pludselig synes verden at skrumpe og vokse spontant, og alt flyder ud af proportioner. Carroll led selv af dette syndrom, som (in)direkte har inspireret til den føromtalte roman, hvor hovedpersonen Alice veksler mellem at vokse og skrumpe. Hendes omgivelser er et bizart mareridtsland, som hun konstant kæmper for at slippe ud af – et mareridtsland, der sandsynligvis er opstået under et epilepsianfald. I Johannes åbenbaring oplever læseren, hvordan hele verden systematisk destrueres efter forskruede matematiske principper. Åbenbaringen indeholder flere faktorer, der kan tyde på, at den er opstået under et epileptisk anfald – bl.a. forekommer der træk fra det føromtalte ”Alice in Wonderland Syndrome” i åbenbaringen. Jeg er selv født med epilepsi og har ligeledes oplevet det syndrom, som Lewis Caroll og Jo-hannes led under. Gennem min barndom har jeg forfattet mange bizarre historier og oplevet uforklarlige syn. Derfor har jeg længe spekuleret over, hvordan epilepsien påvirker vores hjerne og måske i visse tilfælde kan fremprovokere åbenbaringer. Dette er ikke et projekt, der vil afskrive religiøse og kunstneriske åbenbaringer. Gennem min forskning vil jeg under-søge årsagerne til og indholdet af syn og åbenbaringer, så jeg kan få en bedre forståelse af dem – og måske endda få indsigt i nogle af de oplevelser, jeg selv har haft (og har) i forbin-delse med min epilepsi. I mit projekt vil jeg gerne inddrage en litteraturforsker eller en teolog, der har indsigt i enten Johannes eller Lewis Carroll. Jeg vil også gerne inddrage en neurolog. Via min sygdom har jeg tidligere haft kontakt til en overlæge på Dianalund, som eventuelt (hvis hun har tid og kræfter) kan indgå i mit projekt. Jeg agter også at kontakte ”the Lewis Carroll Society of North America”, der forsker i Carrolls liv og tekster. Gennem forløbet vil jeg søge suppleren-de litteratur, der kan give en dybere forståelse af teksterne, som jeg analyserer via den hermeneutiske metode"


Anmeldelse: De glemte børn, Det Kongelige Teater - Ungt Teaterblod\nJeg var 4 år første gang, jeg var inde og se ballet. Det var en ballet for børn, der gik på Det Kongelige Teater i efterårsferien. Selvom jeg ikke var ældre, er det et minde, der står helt klart for mig og var med til at åbne min verden for teater. Igen i år byder Det Kongelige Teater børn og deres voksne i teatret til en børneballet i starten af efterårsferien. Et initiativ fra Det Kongelige Teaters side til både at lade de mindste teatergængere opdage det magiske ved balletten og ikke mindst også lade deres egne elever få chancen for at vise, hvem morgendagens stjerner er.\nVi bliver mødt af et univers fyldt af kældermus og balletbørn, der har deres daglige gang på teatret. Vi kommer med til en balletklasse, hvor vi møder en pige, der elsker at danse ballet. Hun bliver i salen efter klassen for at øve sig, men hun har fornemmelsen af, at hun ikke er alene. Gennem spejlet i balletsalen får hun øje på en spøgelsespige, der betragter hende danse. Balletpigen er nysgerrig og følger med spøgelsespigen gennem spejlet og ned under jorden, ned i mørket. Her møder de et mylder af andre spøgelsesbørn – glemte børn. De bliver holdt fanget af den hadefulde Frøken Mester (Carling Talcott-Steenstra), der er kold og ond. Med sig har hun sine katte, der hjælper med at bevogte de stakkels glemte børn.\nBalletpigen kan ikke bære at se de glemte børn lide, så sammen med sine balletkammerater beslutter hun sig for at få de glemte børn tilbage til livet. Det er bare ikke helt så nemt, som de tror. Frøken Mester har nemlig taget de glemte børns hjerter, låst dem inde og smidt nøglen væk. Balletpigen er fuld af gode ideer og med lidt hjælp fra teatermusene, kæmper de for at give de glemte børn liv igen.\nPublikum bliver ført igennem historien af fortællermusen, spillet af karakterdanseren Morten Eggert, der sætter ord på, hvad der sker på scenen. På den måde får børnene serveret historien både med ord og dans og indirekte også en lille introduktion til ballettens mimiske sprog. Brugen af fortæller ses sjældent i ballettens verden, men i dette tilfælde bidrager det positivt, da det giver historien en ekstra dimension og desuden hjælper på forståelsen af historien.\n’De glemte børn’ er skrevet af forfatter Kim Fupz Aakeson, som vi kender både for voksen- og børnelitteratur. Det Kongelige Teaters egen solodanser, Gregory Dean, der vækker Fupz Aakesons eventyrlige historie til live med en koreografi, der giver Det Kongelige Teaters balletelever plads til at vise, hvad de kan. Og danse, det kan de! Det er et flot niveau, der præger balletten, hvor der både bliver vist pirouetter, batteringer og balletfødder på tå fra aspiranterne som katte.\nBørnene får lov at vise deres tekniske niveau samt deres evne til at nå ud over scenekanten. De formår at skabe en kontrast mellem balletsalens verden og de glemte børns underverden igennem dansen. Frøken Mesters univers er præget af mekaniske bevægelser og tomme blikke, der står i kontrast til balletbørnenes klassiske trin, danseglæde og udtryk i balletsalen.\nMusikken, der er inspireret af Franz Schubert, af Matias Vestergård, går helt i spænd med resten af universet. Et univers fuld af modsætninger lige fra karakterer til scenografien af Gregory Dean, Frederik Andreas Nielsen og Mikkel Bruhn, som er meget stærk og sanselig.\nBalletten kaldes af Det Kongelige Teater en børneballet, men måske er det en god idé at have en voksen tæt ved sig under forestillingen. Det er et uhyggeligt univers, der folder sig ud med spøgelsesbørn, dramatisk musik og mørk scenografi, der i den grad til sammen gør historien uhyggelig og virkelig men også tryllebindende. Der var nogle af børnene i salen, der ellers hele vejen igennem virkede fuldstændig opslugte, som holdt sig for øjnene, da historien nåede til Frøken Mesters underverden. Det var lidt uhyggeligt, kunne man mærke. Det er også derfor, vi ikke når helt i mål med bloddråberne. Andet er der heller ikke at sætte en finger på.\n’De glemte børn’ er en original ballet for hele familien, der bringer publikum ind i en eventyrlig og magisk verden, der endda byder på en lang række rammende pointer både for børn og voksne.\nSpilleperiode: 12.-16. oktober 2017\nSet den: 14. oktober 2017


Viser 257-272 af 410 element(er)\nMKids Lite Junior Driver - Højre - 135 cm.\nMKids Lite Junior Driver - Venstre - 135 cm.\nMKids 3-hjulet JUNIOR golfvogn\nKom rundt på golfbanen med lethed ved hjælp af MKids GOLF 3-hjulet Junior golfvogn. Vognen har en justerbar højde, der passer perfekt til dit udstyr og har alle de nyeste funktioner og gadgets til at gøre din runde til en klar vinder! Fuldt justerbar for at imødekomme enhver størrelse af junior golf taske. Den øverste support kan sættes i 2 forskellige...


Larsen, Thøger: ”Fire digtsamlinger 1904-1912”, i Larsen, Thøger: Fire digtsamlinger 1904-1912, udg. af Lotte Thyrring Andersen , Det Danske Sprog- og Litteraturselskab, Borgen, 1995, s. 187. Onlineudgave fra Arkiv for Dansk Litteratur: https://tekster.kb.dk/text/adl-texts-larsenthfiredigt-shoot-idm140141265638848 (tilgået 24. oktober 2021)\n✂ I 1942 udkom første bind af Chr. N. Brodersens værk Thøger Larsen. En Monografi, som blev afsluttet 1950 med andet og sidste bind. Bogen giver med sine 478 sider den første samlede fremstilling af Thøger Larsens liv og digtning og må betegnes som en hjørnesten i forskningen af forfatterskabet.\n✂ Værkets hovedsynspunkt er styret af det biografiske stof, som underbygges af et stort og veldokumenteret materiale: manuskripter, breve, digterens bogsamling, samtaler med venner, bekendte og familie samt et indgående kendskab til Lemvig og omegn. Bogen følger forfatterskabets kronologi fra ungdomsdigtningen og frem til Frejas Rok (1928) og inddrager oversættelserne og de mytologiske studier. Egentlige synteser drages imidlertid ikke, og værket må betragtes som et fond af oplysninger snarere end en samlet analyse af Thøger Larsens digtning.\n✂ I 1956 fulgte Jens Aage Doctors afhandling De centrale symboler i Thøger Larsens lyrik. Værkets orienteringspunkt er, som titlen angiver, de centrale symboler i Thøger Larsens lyrik, og hensigten at bestemme naturelementernes funktion i forfatterskabet for herigennem at tegne et billede af det livssyn, som ligger til grund for Thøger Larsens digtning.\n✂ Afhandlingen falder i to dele - »Livssymbolik« og »Dødssymbolik« - som henholdsvis analyserer solens og månens betydning i Thøger Larsens univers og herunder den gule, blå og grønne farves værdi og symbolik. Det er imidlertid afhandlingens pointe, at den skarpe adskillelse af livs- og dødssymbolik kun er gjort af praktiske hensyn, idet hvert af Thøger Larsens symboler rummer en positiv og negativ ladning, en dobbelthed af liv og død. Og denne grundlæggende opposition i hvert enkelt symbol ser Jens Aage Doctor som grundformlen for Thøger Larsens psyke.\n✂ De centrale symboler i Thøger Larsens lyrik er et pionerværk i Thøger Larsen-forskningen, som Brodersens værk er det. Men til forskel fra monografien er Jens Aage Doctors værk en stringent tekstanalytisk afhandling med vægten lagt på syntesen.\n✂ I 1979 udkom Henry Bailurns bog Thøger Larsen. Liv og digtning. Bogen er en introduktion til digterens liv og værk, og i forordet 188 oplyser forfatteren, at formålet har været at skrive en lettilgængelig bog om digteren. Bailum kommer ind på de centrale aspekter ved Thøger Larsens liv og giver en kort karakteristik af forfatterskabet.\n✂ Året efter, i 1980, fulgte Felix Nørgaards bog Kvinden, solen og universet. Om Thøger Larsen som menneske og digter. Værkets hensigt er at tegne et portræt af mennesket og digteren Thøger Larsen, og bogen er en blanding af biografi og litteraturhistorie. Eller som Nørgaard selv betegner det: »et overblik«. Bogen lægger sig i forlængelse af Brodersens monografi ved sin forening af veldokumenteret biografi og læsninger i forfatterskabet uden noget grundlæggende hovedsynspunkt. Som monografien rummer Kvinden, solen og universet et fond af oplysninger, men lægger ikke noget egentligt nyt til forståelsen af Thøger Larsens værk.\n✂ 1994 udkom Søren Baggesens bog Thøger Larsen. En kritisk monografi. Og allerede tiden angiver forholdet til Brodersens monografi. Men også afstanden til monografiens metode. Baggesen betragter Thøger Larsens værk ud fra forfatterskabets tre spor: myten, videnskaben og poesien og viser, hvorledes de tre linjer løber parallelt og indgår en supplerende forbindelse. Bogen anlægger en tekstanalytisk synsvinkel på forfatterskabet med hovedvægten lagt på lyrikken, men med perspektiver fra fortællingerne og en grundig gennemgang af Thøger Larsens essayistik. Herved far Baggesen gjort rede for Thøger Larsens kosmiske forestillings verden, der i sig indoptager det mindste og største og sammenholdes af den universelle drift - »en evigt adskillende og en evigt samlende Eros«. Bogen lægger nyt til forståelsen af Thøger Larsens essayistik og placerer sig i forlængelse af Jens Aage Doctors afhandling ved at læse' og analysere forfatterskabet. Men selve kompositionen synes værket at have lånt af monografien.


Muslim dating - Startdating.dk\nHar du prøvet online dating, men ønsker noget helt specifikt? Hvis du leder, kan du finde den helt rigtige side for dig. Hvis din præference for eksempel er mænd eller kvinder, med en muslimsk baggrund, er muslim dating lige noget for dig. Her kan du komme i kontakt med, tusindvis af andre mennesker, som deler dine interesser og ønsker. Det er nemt og sikkert at komme i gang, og her kan du finde et utal af profiler, som alle har det til fælles at de har muslimske baggrunde. Så hvis du er muslim, og ønsker at finde en med samme baggrund, er dette stedet for dig. Eller måske har du enanden religion, og ønsker en med de muslimske værdier, og som lever efter den muslimske kultur, så kan du oprette en profil på en muslim dating sites, og undgå alle de generelle profiler.\nHer kan du chatte, flirte, aftale dates og måske endda finde den eneste ene, alt efter hvad du ønsker.Det er også mødested, for dem som blot ønsker en ny ven udenfor deres vante miljø. Muslim dating har ført utallige mænd og kvinder sammen, og der er helt sikkert også noget for dig. Find din muslimske partner i dag.\nSøg Muslim dating på Start Dating. På Startdating.dk kan du sammenligne alle datingsider i Danmark. På Startdating.dk kan du søge ved, at vælge forskellige kriterier, sammenligne alle datingsiderne og finde den der passer dig bedst. Du kan for eksempel vælge blandt højt uddannede, seniorer eller Kristne. På startdating.dk kan du sammenligne omkring 20 datingsider.\nDu kan også læse om bruger reaktioner, bedømmelser og erfaringer fra Muslim dating. På denne måde får du en rimelig ide om alle de datingsider startdating.dk tilbyder. For hver dating side har vi også fået en ekspert til at skrive en bedømmelse for hver af siderne samt give en overordnet karakter.\nDu vil finde alt om Muslim dating på Startdating.dk. Start sammenligning og begynd at date!


Junip Tech Crew Black - 575.2 - One Open Sky\nSeler og Bælter Herre\nSommer Våddragter Herre\nSommer Våddragter Børn\nRedningsveste (Flyde/ Impact)\nForside / Brands / picture / picture beklædning / picture midlayer herrer / Junip Tech Crew Black\nJunip Tech Crew Black\n719.00 kr 899.00 kr\nMed sin to-lags torso er Junip Tech Crew en alsidig, ultralet sweater. Den har Primaloft Eco 100-gram isolering for ekstra varme, en Teflon EcoElite PFC-fri vandafvisende behandling for at holde fugt væk, samt Dry Now-teknologi, der holder dig komfortabel hele dagen. Jakken inkluderer også en lomme med lynlås til at bære småting. Sidst men ikke mindst giver elastiske bånd forneden og ærmerne yderligere beskyttelse mod vinden, så du aldrig bliver kold.\n-\t20D Ultralight\n-\tDry Now teknologi\n-\t2 lags stof\n-\tPrimaloft 100 gram\n-\tTeflon Ecoelite\nPicture blev skabt i 2008 af tre barndomsvenner. De havde alle tre lagt det meste af deres liv og fremtid ud foran dem gennem familievirksomheder som de skulle overtage - men de drømte om noget andet. Deres passion for skate- og snowboarding var for stærk til at de kunne lade den ligge i fortiden, så de startede Picture. I dag er Picture et stort anerkendt mærke, der er udbredt i det meste af verden. Som en af mange prøver Picture at implementere den grønne dagsorden i virksomheden, hvor de gerne vil gøre foretagendet så bæredygtigt som muligt.


10 ofte stillede spørgsmål om hårforlængelse - Rapunzel Magazine\n10 ofte stillede spørgsmål om hårforlængelse\nVi får ofte spørgsmål om hårforlængelse, hårpleje og meget andet. Vi har derfor forsøgt at samle og besvare de spørgsmål I oftest stiller.\nHvis du ikke finder svaret på dit spørgsmål her, så er du velkommen til at kontakte vores eksperter på kundeservice.\nDe svarer på dine spørgsmål alle hverdage mellem klokken 09 - 15.\n1. Kan det skade mit hår?\nNej, det skader hverken dig eller dit hår at lave en hårforlængelse. Dog kræver et forlænget hår mere pleje end normalt. Vi anbefaler en daglig plejerutine og en lidt mere dybdegående pleje en gang om ugen. Hver 5-7 uge bør man grundigt gå samlingerne igennem, for at du skal kunne nyde dit lange hår så længe som muligt, og undgå ødelagte samlinger samt unødvendig slitage på både løshåret og dit naturlige hår. Vi anbefaler også at du bruger Rapunzels hårplejeprodukter, som er specielt fremstillet og tilpasset til forlænget hår. Disse er udviklet under en mangeårig proces, og er ikke bare skånsomme mod dit løshår, men også dit naturlige hår. Produkterne indeholder store mængder fugt og næring, som især løshår har brug for, specielt hvis man bor i Skandinaviens tørre klima.\nDet er også vigtigt at du sætter dine extensions i, og tager dem ud på den rigtige måde. Du kan minimere risikoen for unødvendig slitage på dit hår ved at følge vores anvisninger og bruge de anbefalede produkter til påsætning og aftagning.\nHer kan du læse mere om vores påsætningsmetoder >>\nHer kan du læse mere om vores aftagningsmetoder >>\nHer kan du læse en udførlig beskrivelse af den anbefalede pleje af løshår >>\n2. Hvilke produkter er de bedste til at pleje løshåret med?\nFor at få både dit eget hår og dit løshår til at bevare sin kvalitet, er det vigtigt at det bliver tilført næring og fugt. Da løshåret ikke naturligt tilføres næring fra hovedbunden, har det brug for produkter, som er beregnet til at gøre præcis dette. Det tørre klima i Skandinavien og visse dele af Europa gør, at håret bliver mere tørt, og på samme måde som din hårforlængelse ikke får næring, får den heller ikke del i den naturlige fugt fra hovedbunden.\nSå for at håret skal kunne holde sig smukt og glansfuldt behøves altså de to hovedingredienser, fugt og næring.\nDe to vigtigste produkter, som kan give dit hår fugt og næring er shampoo og balsam. Shampoo tilfører næring og fugt til dit hår, og balsammen kapsler det inde i hårstrået.\nEn gang imellem kan det være skønt at give håret et rigtigt boost. Afsæt en time eller to til at forkæle dig selv samtidig med at du giver dit hår følelsen af nyt liv. Rapunzel følelsen.\nNår håret behøver lidt ekstra kærlighed, anbefaler vi en hårmaske og en dybderensning, gerne i kombination med hinanden. Du kan med fordel begynde med Rapunzel Deep Cleansing Shampoo. Den dybderensende shampoo fjerner en stor del af de urenheder dit hår udsættes for hver dag. Skyl ud. Påfør derefter hårmasken Rapunzel Reconstruction Treatment, og lad den virke 15-20 min, gerne under varme eller plastic. Denne behandling bør gøres cirka en gang om ugen. Den genopbygger dit hår og tilfører det ekstra fugt og næring. Reconstruction Treatment indeholder også UV-beskyttelse for at beskytte dit hår mod solens stråler. Skyl hårmasken ud og føntør håret ved svag varme. Når håret er tørt, redes det ud og glattes omhyggeligt, sektion for sektion.\nEfter behandlingen kan du komme Rapunzel Shine Drops i spidserne. Dette produkt gør dit hår silkeblødt, og giver det samtidigt glans, fugt og næring. Shine Drops beskytter også mod solens UV-stråler, og dette gør at farverne holder sig længere.\nHvorfor lige Rapunzels produkter?\nVi bliver mange gange spurgt om hvorfor man lige præcis skal vælge Rapunzels produkter, når man nu har skabet fyldt med andre. Nedenunder kommer et forsøg på at give klarhed omkring vores påstande.\nGrunden til at vi kun anbefaler Rapunzels produkter er, at de er de eneste produkter vi ved virker 100 %. De er skånsomme mod både dit kunstige hår og dit rigtige hår. De er udviklet på baggrund af mange års erfaring, og er tilpasset specielt til løshår. Selvfølgelig findes der andre hårprodukter som virker godt, men vi kan kun give garanti på de produkter, som kommer fra os.\nDet kan være svært for mange at vælge den rigtige farve på løshåret, og det kan føles som en jungle at begive sig ud i. Måske er du i tvivl om hvilken farve dit naturlige hår har, eller måske vil du vide hvilken farve som passer bedst til dig? På Rapunzel forsøger vi at gøre valget så enkelt som muligt for dig. Vi har forsøgt at skabe et stort udbud af varer med variation i farve, længde og kvalitet. For at finde den farve som bedst matcher din egen hårfarve kan du bruge vores farvekort på hjemmesiden. Hvis du stadig er i tvivl, kan du låne eller købe vores farvering. På den findes alle vores tilgængelige farver, og de er lette at tage af, så du kan sammenligne med dit eget hår. Alt efter hvad din naturlige hårfarve er, kan du nogle gange blive nødt til at kombinere forskellige hårfarver og nuancer, for at få så naturligt et resultat som muligt. Denne metode kan også bruges til at opnå reflekser i håret.\nVi kan ikke anbefale at farve eller blege løshåret. Dette er ikke forbi at man ikke kan. Alt ægte hår kan farves, men vi på Rapunzel kan ikke tage ansvar for farvet løshår ved en eventuel reklamation. Derfor sker dette på eget ansvar.\nEr du stadig i tvivl om hvilken farve du skal vælge kan du tage et billede af din oprindelige hårfarve, og sende det via mail eller mms til vores specialister på kundeservice, så hjælper de med at finde den helt rigtige hårfarve til dig!\n4. Hvilken metode skal jeg vælge?\nDet kan godt være svært at skulle vælge hvilken metode som passer bedst, men sådan behøver det ikke at være. Inden du sætter hårforlængelser i, kan det være en god ide at overveje hvordan din hverdag ser ud, og hvad formålet med din hårforlængelse er. Vi på Rapunzel har forsøgt at skabe nogle forskellige metoder til påsætning af extentions, så du kan vælge lige præcis den metode som passer bedst til dig.\nSkal din hårforlængelse kun sidde for en aften, et stykke tid, eller skal det måske være mere permanent? Vil du slippe for lim og tape, eller foretrækker du vokssamlinger i stedet for microringe? Dyrker du meget sport eller bruger du hovedbeklædning? Vi anbefaler også forskellige metoder og hårkvaliteter ud fra hvordan dit naturlige hår ser ud. Har du tyndt hår, fine hårstrå, grove hårstrå eller tykt hår?\nJa, listen kan fortsætte længe. Men husk på, at det vigtigste er ikke at kunne svare på alle spørgsmålene, men at du føler dig godt tilpas med dine extensions, og ved at tænke over valg af metode og kvalitet kan du finde en metode som passer præcis til dig.\nRapunzel® Nail Hair: En metode, hvor extentions sættes på med voks og varme, hvilket gør, at de sidder fast selv hvis du bader eller dyrker sport. De kan nemt tages af med hjælp af remover og en tang.\nKan fås i følgende varianter: Rapunzel® Original, Rapunzel® Premium og Rapunzel® Luxury. Bølget eller glat.\nRapunzel® Clip-on: En metode, hvor extentions let kan sættes i på 5 minutter. Velegnet til dig, som vil have håret pænt sat op, eller som vil have langt hår for en aften. Håret kommer i 7 færdige baner med klemmer, som er lette at klikke i og tage ud igen.\nKan fås i følgende varianter: Rapunzel® Original og Rapunzel® Premium. Bølget eller glat.\nRapunzel® Stick Hair: En enkel metode til dig, som tester extensions for første gang. Stick Hair sættes fast ved hjælp af microringe, nål og påsætningstang. De er lette at sætte i og at sætte om igen. Stick Hair er let at tage af ved hjælp af samme tang, som blev brugt til påsætningen.\nKan fås i følgende varianter: Rapunzel® Original.\nRapunzel® Hårtrenser: Med hårtrenser har du mange muligheder. Klip dem i passende stykker, og brug enten lim til at sætte dem fast med, eller sy dem fast i en fletning med nål og tråd, eller sæt dem fast med microringe/clips. Fås i flere valgmuligheder.\nRapunzel® Silikonetrenser: Disse sættes nemt fast med tape på dit eget hår. Denne metode passer til alle, men er først og fremmest velegnet til dig, som har lidt tyndere hår. Overfladen på silikonetrensen ligner din egen hårbund, hvilket gør at håret falder fint ind sammen med dit eget, naturlige hår. For at få den rette pasform til din hovedform og frisure, klipper du selv silikonetrensens dele til. Den er også let at rette til og sætte om.\nKan fås i følgende varianter: Rapunzel® Original. Bølget eller glat.\nRapunzel® Quick & Easy: Et Quick & Easy hår er nemt og hurtigt at sætte i og tage ud igen, da tapen allerede er sat fast på løshåret. Totterne har et fladt fæstepunkt så hårforlængelsen falder diskret ind med dit eget, naturlige hår. Du kan også blande farverne med Quick & Easy for at få smukke effekter, og et naturligt look.\n5. Hvor længe holder min hårforlængelse?\nAlt efter hvilken hårvariant (Rapunzel® Original-, Premium-, Luxury) du har valgt, varierer holdbarheden på dine extensions også. Men først og fremmest afgøres holdbarheden af hvordan du selv plejer dit løshår. Vi anbefaler at du får gået dine extensions igennem hver 5-7 uge. På den måde risikerer du ikke at dit eget hår vokser for langt ud, hvilket ellers kan medføre at samlingerne slider på dit eget hår. Du mindsker samtidigt også risikoen for at bindingerne går i stykker.\nVed at rede håret ofte mindsker du risikoen for at håret og dine samlinger filtrer sammen. Red håret ud med fingrene og vores anbefalede børster. De er bløde og skåner både dit hår og hårforlængelserne. Forsøg at gøre det til en rutine at rede håret igennem morgen og aften. Vi anbefaler at du har håret i en fletning når du sover for at undgå at det skal filtre. Det samme gælder når du dyrker sport, eller hvis du føler at vejret påvirker håret.\nVi anbefaler at du benytter dig af en badehætte hvis håret skal udsættes for klor- eller saltvand, da dette altid slider på dit hår. Et andet tip er at flette håret, eller sætte det op i en høj knude for at undgå kontakt med vandet.\n6. Kan jeg selv påsætte min hårforlængelse?\nSværhedsgraden varierer alt efter hvilken metode du vælger at benytte dig af til påsætning af håret. Der er dog ingen hårforlængelsesmetoder, som er så avancerede, at de ikke kan gøres hjemme. Et Clip-on sæt er let at sætte i selv, mens det kan være godt at få hjælp af en ven til at sætte Nail Hair totter på, som sidder fast med varm voks. Det er ikke svært at sætte totter på med denne metode, men det kan godt være nødvendigt med en hjælpende hånd, specielt i forbindelse med fæstningerne i nakken.\n7. Hvor langt skal mit hår være?\nFor at få en glidende overgang mellem det naturlige hår og hårforlængelsen bør dit hår være mindst 10 cm langt. Men fortvivl ikke hvis du føler at dit hår allerede er langt nok. En hårforlængelse giver nyt liv til dit hår, men hvis du ikke er ude efter mere længde vil du måske have tykkere hår, eller måske en anden farve? Du kan også forny dit hår med nogle striber, som ikke er permanente.\n8. Kan jeg godt klare det?\nAlle kan få lavet en hårforlængelse, men man skal huske at løshår kræver mere pleje end naturligt hår. Der kræves dog ikke mere avanceret pleje end den du alligevel burde give dit eget hår, for at få så fint et resultat som muligt. Husk også at den pleje du giver dit løshår også gavner dit eget hår. En win-win situation, ganske enkelt.\nPrisen varierer alt efter hvilken kvalitet du har valgt på hårforlængelsen. Det er en god idé at overveje nøje hvilken kvalitet du skal vælge, når du skal sætte løshår på. Hvis du ved med dig selv, at du vil fortsætte med at bruge løshår er det en fordel at vælge Luxury håret, som koster lidt mere at købe, men til gengæld kan bruges flere gange. Holdbarheden på Luxury håret er ganske enkelt længere pga. den høje kvalitet. Vælger du et Original hår bliver det billigere, men det holder ikke lige så mange gange som Luxury håret. Det kommer helt an på hvad du foretrækker.\n10. Hvordan vasker jeg håret?\nUanset om du har extensions i eller ej, er der visse ting du ikke bør udsætte dit hår for. Inden du går i bad er det en god idé at rede håret igennem, helst med Rapunzels anbefalede hårbørster. Børst aldrig vådt hår. De våde hårstrå er meget svagere end de tørre, og knækker derfor meget lettere.\nMasser shampoo ind i hovedbunden, og rengør den inden du skyller shampooen ud gennem resten af håret. På den måde mindsker du slitagen på dit kunstige hår samtidig med at du får et rent og lækkert hår. Præcis som med naturligt hår bør du undgå at komme balsam i hovedbunden. Det gør håret tungt og stopper porrerne i hovedbunden til, hvilket kan føre til hårtab, svamp og fedtet hovedbund. Det har også den ulempe, at hvis du har extensions i, gør det håret så glat at bindingerne kan glide af håret. I stedet bør du undgå hovedbunden og arbejde balsammen ud i spidserne, og skylle af, uden at arbejde det ind i håret.\nKom et varmebeskyttende produkt i håret og lad det lufttørre, eller tør det med en hårtørrer ved svag varme. Kram forsigtigt vandet ud af håret med et håndklæde og undgå at frottere det. Når du gnubber på håret slides de yderste skællag op, hvilket kan gøre håret mat og kruset. Når håret er helt tørt redes og børstes det igennem, og styles til den ønskede frisure.\nHar du sat løshår i med tapemetoden, skal du vente mindst 48 timer inden du vasker håret, da tapen skal hærde for at give et holdbart resultat. Hvis du har sat løshår i med nogle af vores andre metoder anbefaler vi også at vente mindst 48 timer med at gå i bad, så bindingerne kan hærdes og din hovedbund får hvile. Vådt hår er tungere end tørt hvilken medfører en højere belastning på din hovedbund.


Nu kommer der flere selvudgivelser på boghylderne | Bøger | DR\nNu kommer der flere selvudgivelser på boghylderne\nSelvom stadig flere forfattere vælger at udgive deres bøger selv, så kan selvudgivelser være svære at finde på hylderne hos landets boghandlere. Det vil Arnold Busck-kæden lave om på.\nDet stigende antal af selvudgivere får nemmere ved at få deres bøger ud i boghandlerne.\nFremover bliver det nemmere at finde bøger fra det stigende antal af danskere, som griber fat i tastaturet og skriver bøger udenom de store forlag.\nI samarbejde med forfatternetværket NewPub, som har 1500 selvudgivere tilknyttet, lancerer Arnold Busck fra marts et nyt tiltag, som får flere selvudgivelser i kædens 30 butikker i form af bogkort. Det er et kort på størrelse med et stykke karton. Her kan kunderne se bogens forside med billede, titel og anmeldercitater og bag på kortet læse bagsideteksten.\nLæs også:I dag er et højdepunkt\nVækker det interesse kan bogen bestilles hjem i almindelig papirudgave på to dage eller købes som e-bog med det samme. Bogkortene kommer til at stå ude blandt de øvrige udgivelser fra de etablerede forlag.\nSelvudgivere bliver synlige hos boghandleren\nStifter af selvudgivernetværket, Karsten Pers, kalder tiltaget for et vigtigt, symbolsk skridt.\n- Ingen forfatter bliver rig af at få et bogkort i boghandlen, men nu bliver selvudgivelserne i det mindste synlige i boghandlen. Læsere vil finde bøger indenfor nicher, de ikke har set før, og så har det stor symbolsk betydning, at en stor, anerkendt spiller som Arnold Busck satser seriøst på at forhandle bøger fra alle ender af bogmarkedet - også fra selvudgivere og små forlag, fortæller Karsten Pers i P1 Morgen.\nBygger videre på ’indiebooks’-afdeling\nIdeen med bogkortet bygger på erfaringer fra et forsøg fra 2014, hvor Arnold Busck havde en såkaldt indiebooks-afdeling i deres hovedbutik på Købmagergade i København. Her stod der cirka 200 selvudgivelser i papirform. Men det viste sig at være for dyr en model.\nDer blev ikke solgt nok i forhold til, hvor meget plads bøgerne optog. Men ifølge kommunikationschef hos Arnold Busck, Andreas Nordkild Poulsen, måtte der findes en ny løsning:\n- Efterhånden kommer der rigtig mange gode bøger fra selvudgivere og mikroforlag, og dem skal vi sikre, at vores kunder kan få fat i, siger han og tilføjer:\n- Desuden er det også et område, hvor vi kan give kant til vores konkurrenter, supermarkederne, som primært sælger bestsellere.


Flygtninge nægter at flytte fra østjysk asylcenter - Avisen.dk\nEn gruppe enlige flygtninge nægter at flytte ud af et asylcenter i Grenaa, som fremover skal huse familier.\nTirsdag 8 dec. 2015 kl. 14:38 , Leveret af Ritzau Fokus\n17 asylansøgere, der bor på et asylcenter i Grenaa, nægter at fraflytte asylcentret, sådan som de ellers har fået besked på.\nUdlændingestyrelsen vil omdanne centret til et asylcenter for familier, og derfor har man bedt et halvt hundrede enlige flygtninge om at flytte til andre centre.\nMen det nægter 17 asylansøgere at imødekomme.\n- Status er, at der er nogen, der ikke ønsker at flytte, fordi de føler, de er faldet godt til. Vi er ikke myndighed, men har rådet dem til at flytte, forklarer regionsleder ved Dansk Røde Kors Claus B. Pedersen.\nDer er tale om enlige mænd, som vil blive tilbudt ophold på andre asylcentre. De 17 asylansøgere vil af politiet modtage et påbud om flytning. Indtil videre har fem fået forkyndt påbuddet af politiet, oplyser Udlændingestyrelsen.\n- Der er tale om nogle rokeringer, som løbende foretages for at udnytte kapaciteten bedre. I Grenaa har vi måttet indkvartere enlige mænd i et center, der skal huse familier, og det er ikke optimal udnyttelse af pladsen. Derfor må vi tilpasse, og de enlige mænd kan ikke blive boende, siger kontorchef Thomas Mortensen, Udlændingestyrelsen.\nHan forklarer, at Udlændingestyrelsen er under et vist pres for at skaffe tag over hovederne på de mange flygtninge, der kommer til landet.\n- Det er et kompliceret puslespil, fordi der dagligt kommer nye asylansøgere hertil, som skal have tag over hovedet, men hvor vi samtidig skal sikre en effektiv udnyttelse af kapaciteten - både i forhold til enlige og familier. Og når der kommer så mange asylansøgere hertil som nu, bliver udfordringen større, siger Thomas Mortensen.\nHan håber, at de 17 asylansøgere i Grenaa vil efterkomme ønsket om at flytte. Ellers kan det blive nødvendigt at bede politiet flytte asylansøgerne, oplyser Thomas Mortensen.


E.ON's fremtidsplaner skuffer analytikere\nEnergiselskabet E.On, som satser stort på ladestandere i Danmark, skuffer analytikerne med sine fremtidsplaner.\nOffentliggjort: 23.11.21 kl. 13:40\nTyske E.ON's planer for fremtiden får ikke analytikerne til at stå i kø med rosende ord.\nRBC kalder fremtidsplanerne "meget lidt at blive opstemt over." Og finanshusets analytiker John Musk siger, at planerne er på linje med det ventede, skriver Bloomberg News.\nDen tyske engergigigant har planer om at investere 27 mia. euro over de kommende fem år for at udvide kerneforretningen, i takt med at Europa bliver mere afhængig af elektricitet for at nedbringe udledningen af CO2.\nKoncernen vil investere de 22 mia. euro i netværk og 5 mia. euro på kundeløsninger, oplyser E.ON tirsdag. Investeringerne ventes at booste indtjeningen af kerneforretningen med 4 pct. årligt, hvilket vil gøre det muligt at få udbyttet op på 5 pct. om året.\nAktien falder 3 pct. tirsdag middag på børsen i Frankfurt.