Christmas in Unisport - 15. december: Åbningen af vores nye butik |\nHjem / Nyheder / Christmas in Unisport - 15. december: Åbningen af vores nye butik\n15. december - Åbningen af Verdens bedste fodboldbutik\n12/12 er en dato vi kommer til at huske i meget lang tid her på Unisport kontoret, fordi det markerede dagen vi officielt åbnede vores nye flagship butik på Strøget. Vi vil nødigt gøre denne blogpost til en ananas i egen juice-forestilling, men vil hellere tage jer igennem hvordan den travle dag gik, hvor vi i hvert fald havde det rigtig sjovt. Få et kig på billederne fra eventet her.\nI forberedelse på den specielle dag havde vi sat en bane op inde i butikken, hvor vi havde inviteret en god håndfuld venner med til at afholde en turnering. Freestylere, panna-spillere og futsal mestrer, som Vvbasvv, Daniel Dennehy, Learn2Freestyle og mange andre, troppede op og leverede noget af et show, med neller i lange baner.\nEn af de pannaer vi var allergladest for her på kontoret, var da en af vores kollegaer blev fuldstændig ødelagt af en 11 årig. Det skal naturligvis med, at ham den lille spiller for Panna House og selvfølgelig er helt vanvittig god, men det vælger vi at glemme lidt og fortsætter med at grine af Marius og gøre ham berømt på internettet.\nI turneringen blev freestyle spillerne i sidste ende slået ud af futsal og panna holdende. Det betød dog at de havde tid til at sætte et lille show på for os og holy S#!t de leverede! Nogle af de comboer de laver er helt vanvittige og PWG specielt fortjener respekt. Tror bare vi lader videoen herunder tale for sig selv. (Mind=Blown)\nVinderne af turneringen i The World’s Best Football Store, som blev overrakt Unisport trofæet var Zen of Futsal. De var i den grad værdige vindere og endte faktisk også på andenpladsen i Nike Winner Stays turneringen, som fandt sted i Amsterdam dagen efter. Det viser egentlig bare hvor sindssygt dygtige de er og tillykke med begge bedrifter herfra.\nDet vigtigste med eventet var at alle havde det sjovt og vi fik vist vores nye butik frem. Vi formåede begge dele og vil rigtig gerne sige tak til alle som var med eller som så eventet på livestream. Vi håber at se jer igen!


Informationsfolder fra Skolebestyrelsen på Frisholm Skole til nye medlemmer af forældreråd på skolen. Forældrerådsmedlem ved Frisholm Skole - PDF\nDownload "Informationsfolder fra Skolebestyrelsen på Frisholm Skole til nye medlemmer af forældreråd på skolen. Forældrerådsmedlem ved Frisholm Skole"\n1 Informationsfolder fra Skolebestyrelsen på Frisholm Skole til nye medlemmer af forældreråd på skolen. Forældrerådsmedlem ved Frisholm Skole Udarbejdet august 2008\n2 Kære forældre ved Frisholm Skole. Folkeskolens opgave er i samarbejde med forældrene at, sådan indledes 1. paragraf i den nugældende lovgivning om folkeskolens virke. Samarbejdet mellem skolen og forældrekredsen udgør en af de bærende søjler for den folkeskole, vi kender fra vore børns dagligdag. Den direkte kontakt mellem skole og hjem foregår som henvendelser mellem lærerne og forældrene. På Frisholm Skole har vi også en hjemmeside, der sammen med skrivelser fra klassens lærere supplerer den direkte kontakt. Ligesom andre folkeskoler har Frisholm Skole også forældreråd og en skolebestyrelse, der repræsenterer forældrekredsen på skolen. Det skal være sjovt og engagerende at være medlem af et forældreråd, men Hvilke opgaver følger hvervet som medlem af et forældreråd på Frisholm Skole? Og hvordan foregår kontakten mellem forældre, forældreråd og skolebestyrelse? Det håber vi at kunne give et bud på gennem denne folder. Men vigtigst er det, at den enkelte klasses forældreråd finder deres egen facon og egne prioriteringer. Tag derfor kun informationerne i denne folder som skolebestyrelsens vejledende holdninger til prioriteringer af forældrerådssamarbejdet. Med venlig hilsen Skolebestyrelsen August 2008\n3 Hvad er formålet med at have forældrerådsmedlemmer? Forældrerådet har til opgave i samarbejde med klasselærerne at skabe det bedst mulige samarbejde mellem eleverne, lærerne, forældrene og skolebestyrelsen. Formålet med forældrerådet i forhold til klassen og forældrene? Det enkelte forældrerådsmedlem skal sammen med klassens andre forældre og klassens lærere arbejde for det bedst mulige miljø for fællesskab, indlæring og personlig udvikling af det enkelte barn. Hvordan bliver man forældrerådsmedlem? Hver klasse vælger 3-4 forældrerådsmedlemmer på det første forældremøde efter sommerferien. Man vælges normalt for en 2-årig periode, så alle forældre får mulighed for at deltage i forældrerådssamarbejdet i løbet af barnets skolegang.\n4 Om forældrerådsmøderne I gennemsnit afholdes 3-4 årlige møder i forældrerådet. Mødet kan indkaldes af såvel klasselæreren som forældrerådet. Normalt deltager klasselæreren i en del af møderne efter aftale med forældrerådet. Opgaver for forældrerådet formidle kontakten inden for forældrekredsen og stille sig til rådighed, hvis forældre har brug for støtte i en skolemæssig sammenhæng tage initiativ til forældreaktiviteter, hvor forældrekredsen kan lære hinanden bedre at kende og derved ruste sig til at tackle eventuelle konflikter i fællesskab med lærerne finde frem til rammerne for samarbejdet i klassen, så vilkårene for det enkelte barns indlæring og trivsel i skolen bliver bedst mulige udforme dagsorden til forældremøderne i samarbejde med klasselæreren forhøre sig om de andre forældres meninger og holdninger til sager, der skal drøftes på efterfølgende møder med skolebestyrelsen være aktive i kommunikationen på forældreintra\n5 Eksempler på emner, der kan drøftes på forældremøder hvordan kan forældrekredsen bidrage til, at klassen fungerer fagligt og socialt; at mobning undgås; at der udvises respekt for det enkelte barns egenart og særlige situation? trafik, skolevej, færdselslære.. hvordan forholder forældrene sig til lektielæsning; hvilken rolle kan forældrene påtage sig for at støtte barnets indlæring? hvordan kan vi som forældre medvirke til, at eleverne møder parate til at modtage undervisning? hvad er forældrenes holdninger til fødselsdagsinvitationer, drenge/piger, individuel/fælles? hvordan hænger børnenes hverdag sammen skole, SFO og fritidstilbud? drøftelse af lejrskoleophold samt udnyttelse af forældrekredsen som ressource i undervisningen. spørgsmål omkring trivsel, samvær, hverdagen, fritiden, faglighed, pubertet, misbrug, alkohol, omverdenen, ind- og udskoling osv. brug af skolens SSP-repræsentant (Skole Socialforvaltning Politi) osv. osv.\n6 Hvad er formålet med forældrerådsarbejdet i forhold til skolebestyrelse og skoleledelse? Forældrerådsmedlemmer hjælper med at sikre kontakten mellem forældrekredsen, skolebestyrelsen og skolens ledelse. Opgaver at være bindeled mellem forældre, skolebestyrelse og skoleledelse; det vil sige informere til og fra klassens forældre. information til skolebestyrelsen kan f.eks. ske (men er ikke begrænset til) gennem den kontaktperson til skolebestyrelsen, som er tilknyttet hver årgang. at deltage i møder med skolebestyrelse og skoleledelse én eller to gange årligt. Skolebestyrelsen indkalder til disse møder. Pt. Fastsatte møder: 24/9 2008: Arrangement med Frede Braüner 23/ : Forældrerådsarrangement\n7 Skolebestyrelsens rolle Skolebestyrelsen fastlægger i samarbejde med skoleledelsen de overordnede rammer for skolens virke. Skolebestyrelsens arbejdsform Skolebestyrelsens medlemmer er valgt af forældrekredsen for en 4-årig periode. Skolebestyrelsen nedsætter sig med formand og næstformand samt fordeler opgaverne som kontaktperson til de enkelte årgange. Skolebestyrelsen afholder ca. 10 årlige møder sammen med skolens ledelse. Eksempler på skolebestyrelsens opgaver udarbejde principper for skolens virksomhed sætte rammer for bygningernes anvendelse udtaler sig til Børn og Unge Udvalget i forbindelse med kommunens årlige budgetlægninger koordinerer skole-hjem-kontakten, herunder forældrerådsarbejdet indgår i prioritering af udviklingsprojekter udarbejder målsætning og skoleplan for skolens virke føre tilsyn med skolens pædagogiske miljø og ledelse\n8 SKOLEBESTYRELSENS FORÆLDREVALGTE MEDLEMMER Det sidste valg til skolebestyrelsen fandt sted i foråret Næste valg finder sted i marts Marianne Schöttel (formand) Ansøvej 9 tlf.nr Kontaktperson til: 3a,3b,7a,7c,9a,9b Kirsten Nørskov Nielsen (næstformand) Slåenvej 9 tlf.nr Kontaktperson til: 8a Karsten Skousen Ryvej 5 tlf.nr Kontaktperson til: 5a,5b,8b\n9 Torben la Cour Askevej 8 tlf. nr Kontaktperson til: 0a,0b,6a,6b Nelly Madsen Harbohøjvej 14 Tlf.: Kontaktperson til: 1a,1b,1c,2a,2b Lene Olesen Højagervej 19 Tlf.: Kontaktperson til: 4a,4b,7b Glennie Nielsen Toftegårdsparken 66 Tlf.:\n10 Praktiske vink til forældrerådets arrangementer Igennem årene har skolen opsamlet mange gode råd, der hermed videregives til inspiration for forældrerådene vær opmærksom på bordopstillingen: - store borde giver lidt diskussion, små borde giver livlig diskussion lav indbydelsen tydelig, og sørg for tilbagemelding med svar (kommer/kommer ikke osv.) opret en klassebankbog, som bestyres af en af klasserådsmedlemmerne udvid forældrerådet til et klasseråd, når større arrangementer skal planlægges overvej en forældrebank (registrering af, hvad elevernes forældre kan og vil tilbyde omkring praktisk hjælp, gæstelærerfunktioner, planlægningsopgaver osv.) før dagbog over klassens arrangementer; et internt materiale, som kan følge klassens forældreråd (scrapbog, fotoalbum eller lign.) husk at skolen gerne må bruges. Lokaler kan lånes gratis efter henvendelse i god tid til pedellen eller kontoret. Skolen modtager gerne beskrivelser af andre gode ideer og succesrige arrangementer, så de kan komme med på en fremtidig listning af gode vink. På samme vis modtager skolebestyrelsen gerne kritik og forslag til forbedring af denne informationsfolder.\n11 Telefontavle Frisholm Skole (kontoret) Frisholm Skoles fax Frisholm Skoles Frisholm Skoles hjemmeside SFO Nordlyset SFO Regnbuen SFO Solstrålen Spiloppen Ungdomsskolen Børn og Unge Rådgivningen Ledende skolepsykolog Poul Skaarup Psykolog Rikke Overgaard Vester Tale/hørepædagog Gitte L. Sørensen Sundhedsplejerske Lone Dam Pedersen Klasselærer: tlf.nr.: Andre lærere: tlf.nr.:


Connie Nielsen: Jeg mærkede hans hånd på mit lår – Ekstra Bladet\n25. okt. 2017 kl. 12:04\nConnie Nielsen: Jeg mærkede hans hånd på mit lår\nDen danske skuespillerinde advarede sin kollega mod filmmanden, der er anklaget for overgreb på adskillige kvinder\nSe traileren til The Great Raid her\nAngelina Jolie, Ashley Judd, Gwyneth Paltrow og nu også danske Connie Nielsen er blandt de omkring 50 skuespillerinder, der alle står frem med påstande om, at filmmanden Harvey Weinstein har chikaneret dem.\nSom gæste-klummeskribent i Variety beskriver 52-årige Connie Nielsen, hvordan hun selv mærkede Weinsteins tilnærmelser, og hvordan hun har advaret andre mod ham.\n- Jeg arbejdede på Harvey Weinstein-producerede 'The Great Raid', hvor jeg advarede en ung medstjerne om ikke at tage imod Harveys invitationer til drikkevarer, medmindre hele gruppen var der. Jeg havde ingen problemer på filmen, heller ikke da jeg mødte Harvey til sociale arrangementer rundt om i verden, skriver Connie Nielsen blandt andet i sin klumme.\nDerfor kom det også som noget af et chok for hende, da hun under en middag på premiereaftenen for 'The Great Raid', ifølge Connie Nielsen, pludselig mærkede Harvey Weinsteins hånd på sit lår under bordet.\n- Jeg tog fat i hans hånd og klemte den så voldsomt, at det gjorde ondt på ham, og jeg fortsatte med at holde hans hånd fast på hans eget lår, skriver Connie Nielsen, der resten af aftenen gjorde alt for at undgå Harvey Weinstein til festen, hvor også hendes kæreste og bror var med.\nSex-skandale og skilsmisse: Nu tager 'gramse'-producer nye skridt\nConnie Nielsen tager i sin klumme afstand fra dem, der hævder, at nogle kvindelige skuespillere selv forsøger at fremme deres karriere gennem seksuelle ydelser.\n- Jeg kan ikke tænke på en eneste berømt kvindelig skuespiller, der ikke er talentfuld, skriver hun blandt andet og afviser, at der findes noget bevis for, at nogle kvinder vælger en seksuel genvej til succes.\nHun mener, at så længe nogen har den opfattelse, at det på den eller den anden måde er de forulempede kvinders egen skyld, at de bliver chikaneret, så giver man krænkeren frit lejde.\nHarvey Weinstein afviser selv alle beskyldninger om, at han har udsat nogen for krænkelser og sexchikane. Hans talskvinde, Sallie Hofmeier, har blandet andet i en udtalelse til nyhedsbureauet Reuters sagt, at Weinstein 'benægter utvetydigt påstande om sex, der ikke har været frivilligt'.\nSamtidig siger Hofmeier, at det ikke haft konsekvenser for kvinderne, hvis de har afvist Weinstein.\nPolitiet i både Los Angeles, New York og London er gået i gang med at efterforske sager om sexanklager mod Harvey Weinstein, og tirsdag dukkede endnu to sager op, skriver TMZ.com.\nSkuespilleren Dominique Huett har valgt at sagsøge Harvey Weinstein for at lokke hende med på hotel i Beverly Hills, hvor han krævede massage og oralsex. Og Mimi Haleyi stod frem med sin advokat, Gloria Allred, og fortalte i detaljer, hvordan hendes møder med Harvey Weinstein angiveligt forløb.\nDen ene gang, de sås, var i hans hjem i SoHo. Her fik han hende angiveligt med ind i sit soveværelse, hvor han lagde sig på kvinden. I et forsøg at stoppe filmmanden, sagde Mimi Haleyi - ifølge sin egen forklaring - at hun havde sin menstruation. Det stoppede ikke Weinstein, der fjernede hendes tampon og fortsatte sit ærinde. Det fortalte kvinden i går på et pressemøde i New York.\nMimi Haleyi valgte tirsdag at fortælle om sine oplevelser med harvey Weinstein på et pressemøde i New York. Foto: AP\nSex-anklaget filmmogul i vild deroute\nAnklagerne mod Harvey Weinstein har allerede haft alvorlige konsekvenser for ham. Han er blevet fyret fra det filmselskab, han selv ejer en del af, og få dage efter skandalen begyndte at rulle, meddelte hans kone, at hun ville skilles.\nAnklaget for voldtægt og sexmisbrug: Nu skrider konen\nIfølge New York Times har filmproducenten tidligere indgået otte forlig med flere kvinder i sager om sexchikane.


Bliv hel - mindfulness i medicin og sundhedsvidenskab - anmeldelse\nForside » Bøger og apps » Bliv hel – mindfulness i medicin og sundhedsvidenskab\n21. september 2017 By Mindfulnessguiden\nBliv hel – mindfulness i medicin og sundhedsvidenskab er Saki Santorellis første bog i dansk oversættelse. Bogen blev udgivet i 1999, men er først nu blevet oversat til dansk.\nSaki Santorelli er professor i medicin og leder af Center for Mindfulness ved University of Massachusetts i USA. Sammen med sin kollega Jon Kabat-Zinn har han i mere end 35 år stået for undervisning, uddannelse og forskning i mindfulness. Alt sammen med udgangspunkt i det evidensbaserede MBSR-program, hvor der er fokus på mindfulness-baseret stressreduktion.\nLÆS OGSÅ: Saki Santorelli – Der er noget stabilt midt i bølgerne. Det er det, som mindfulness handler om.\nVi er alle sårede og vi er alle fuldkomne\nDen lidt tørre undertitel “Mindfulness i medicin og sundhedsvidenskab” kunne få nogle til at tro, at det var en teoretisk fagbog til sundhedssektoren. Intet kunne være mere forkert.\nDu vil blive slemt skuffet, hvis du forventer en gennemgang af erfaringerne med mindfulness i sundhedssektoren. Eller hvis du køber bogen, for at få viden om forskning og teori. Når bogen hedder “Bliv hel” er det ligeså meget behandleren, som patienten, den henvender sig til.\nUanset om vi tilbyder eller søger hjælp, så er vi alle sårede og vi er alle fuldkomne\nFor godt nok er Santorelli professor i medicin og har arbejdet videnskabeligt med at undersøge effekterne af mindfulness, men det er ikke fokus i denne bog. Så langt fra.\nNår det er sagt, så er “Bliv hel” en af de allerbedste grundbøger om mindfulness, der er skrevet.\nBogen er en blanding af prosa og poesi. Den er fuld af digte, historier, eksempler, øvelser, alt sammen inddelt i små afgrænsede afsnit. Patienternes, behandlernes og forfatterens egne oplevelser og erfaringer bliver løbende inddraget.\nDen er skrevet i kapitler, der følger det otte uger lange MBSR-kursus, og det vil helt sikkert fungerer godt at læse den i det tempo. For selv om bogen er let at læse, vil det tage tid at forstå, hvad den handler om. Resten af dit liv måske. Det er i hvert fald en bog, som du kan vende tilbage til igen og igen.\nHvis du hellere vil læse en egentlig fagbog med vægt på forskning og videnskab, så læs i stedet “Lev med livets katastrofer” af Jon Kabat-Zinn. Her får du en grundig gennemgang af det videnskabelige grundlag for MBSR-programmet og hvordan mindfulness kan reducere stress. Så kan du altid vende tilbage til “Bliv hel” senere.\nFor alle behandlere og patienter\nSelvom bogen har undertitlen “Mindfulness i medicin og sundhedsvidenskab”, kan den læses af alle, hvad enten du arbejder i sundhedssektoren eller ej.\nBogen handler i høj grad om at finde den rigtige balance mellem at hjælpe andre og samtidig kunne erkende, at der er tider, hvor vi er hjælpeløse. Der er tider, hvor vi ikke ved, hvad vi skal gøre eller hvor vi intet kan gøre.\nOg selvom bogen har et gennemgående fokus på patient-behandler relationen, så handler det om udfordringer, som vi alle står over for.\nHvor lyset trænger ind\nEt af de centrale citater i bogen, er fra et digt af den persiske digter Rumi, der levede i det 13. århundrede. Santorelli vender flere gange tilbage til det i bogen. Digtet lyder:\n“Vend dig ikke væk. Bliv ved med at se\npå det sårede sted. Der er der\nlyset trænger ind.”\nDet er det, som Santorelli taler om, når han taler om at blive hel. At være villig til bevidst at mærke og rumme samtlige aspekter af os selv. Det er ikke let. Men som Santorelli skriver: “dybest set handler mindfulness-meditation om omhu og omsorg, om villigheden til at gå tæt på vores ubehag og smerte uden at dømme, stræbe, manipulere eller forestille sig”.\nKnust, men stadig hel\nBogen kunne også have heddet “Knust, men stadig hel”, hvilket Santorelli også overvejede som en titel.\nI bogen fortæller han om en billedhugger, der havde mistet sit ene ben. Han havde lavet en perfekt rund kugle i sten, slebet og poleret den – og så smadret den. Derefter samlede han den igen med møtrikker, bolte og cement. “Knust, men stadig hel” var titlen kunstværket.\nDet knuste og det hele eksisterer på en og samme tid: “Essensen af mindfulness er at drage det frem, der allerede er – snarere end at forestille os, at vi må fylde andre op eller fyldes op af noget udefra for at føle os hele”, skriver Santorelli.\nMindfulness tilbyder os – i lighed med en sekstant – et redskab til at navigere efter på disse ukendte have, hvad enten vi er hjælpere eller søger hjælp\nMindfulness er hverken en hurtig løsning, en række feel-good-øvelser eller magi. Det er en metode. Med “Bliv hel” får du adgang til en af de bedste og mest levende beskrivelser af den metode på dansk.\nLæs et uddrag eller køb “Bliv hel”\nDu kan læse et uddrag af bogen på Dansk Psykolog Forlags hjemmeside – læs et uddrag her\nKøb bogen hos Gucca til 249,95 kr. (reklamelink)\nKøb bogen hos Saxo til 269 kr. (reklamelink)\nHvad siger andre om “Bliv hel”?\nJacob Piet, psykolog og forsker ved Center for Mindfulness:\n“Giv ikke slip på denne bog! Den er usædvanlig. Den repræsenterer dybden i mindfulness”, sådan lyder den første sætning i det danske forord af Jacob Piet, der er forsker ved Center for Mindfulness ved Aarhus Universitet. Han siger om bogen:\n“ Bogen er indholdsmættet og rummer dybe perspektiver på livet. Den er en vejviser til at blive hel som menneske”.\nJacob Piet tilføjer: “Drop opvasken eller løbeturen, hvis det er det, der skal til for at få bogen læst. Tag dig samtidig god tid. Det virkeligt interessante er det, du opdager og lærer om dit eget liv, i takt med at du læser bogen”.\nJon Kabat-Zinn, professor i medicin\nJon Kabet-Zinn, der er grundlægger af Center for Mindfulness ved University of Massachusetts, skriver i sit forord om bogen:\n“Den sætter ord på de underliggende principper og praksisformer, som gennemtrænger og bærer arbejdet.(…) Som det fremgår af de kommende sider, er det både en indre og ydre praksis, der forudsætter et levende engagement”.\nDet er hans håb, at bogen vil blive standartlæsning for alle medicinstuderende og sundhedsprofessionelle under uddannelse:\nDer er sket store fremskridt, men der er fortsat lang vej at gå i re-humaniseringen af lægevidenskaben\nMBSR forløb v Ann Ostenfeld-Rosenthal\n19. februar- 17:00 - 19:30\n25. februar- 16:00 - 21. april- 18:30\n8-ugers MBSR-mindfulness i Aalborg\n25. februar- 17:00 - 19:30\n26. februar- 17:00 - 19:30


Håb for dødsdømte Meriam | Ude og Hjemme\nHåb for dødsdømte Meriam\nGravide 27-årige Meriam blev dømt til døden. Hendes forbrydelse er, at hun elsker sin mand. De seneste måneder har hun siddet i fængsel. Med i cellen er hendes 2-årige søn, Martin, og i sidste uge fødte hun så en lille datter i fængslet. Men dødsdommen blev ikke ændret. Nu er der til gengæld håb om, at hun kan blive frigivet.\nSøndag d. 1. juni 2014 - af Kristian Bo Eriksen, Foto: Privat\nMyndighederne i Sudan vil frigive den 27-årige kvinde, der blev dødsdømt for at forlade Islam. Det meddeler engelske BBC på deres hjemmeside.\nLøsladt om få dage\nMeriam Ibrahim, som fødte en datter i fængslet, vil blive løsladt om få dage, siger en talsmand for Sudans udenrigsministerium til BBC.\nLÆS OGSÅ: Skal hænges for at elske sin mand\nDermed er der nyt håb for Meriam Ibrahim, der allerede har siddet flere måneder på dødsgangen i Khartoum i Sudan. Med sig i cellen har hun sin 2-årige søn, Simon, og i sidste uge fødte hun desuden en datter, som hun kalder Maya, i fængslet.\nGiftede sig med den hun elsker\n27-årige Meriam Ibrahim er uddannet læge og mor til to. Hendes forbrydelse er, at hun giftede sig med Daniel. Den mand, hun elsker. Men Daniel er kristen, og derfor er Meriam ifølge myndighederne en frafalden muslim.\nDa domstolen Sudan ikke anerkender Meriam og Daniels bryllup, blev hun også dømt til 100 piskeslag.\nSagen vakte opsigt og vrede over hele verden, og der har været lagt stort pres på Sudans regering for at få ændret dommen. Et pres, der måske nu giver resultater.\nMen indtil videre sidder Meriam og hendes to børn stadig i fængsel. Hendes mand, Daniel, er amerikansk statsborger, og har under hele sagen opholdt sig i USA, hvor han kæmper for sin kone og børns sag.


Negative tip om Bios væltede ind – i virkeligheden stod Falck bag - Journalisten\n”Der var et stort tryk med tip og henvendelser,” siger chefredaktør på Fyens Stiftstidende, der dækkede ambulancetjenesten Bios meget kritisk. Flere negative historier om Bios var i al hemmelighed plantet af et kommunikationsbureau på vegne af Falck\nFra 2014 til 2016 pressede Falck aktivt konkurrenten Bios ud af det danske marked for ambulanceoperatører.\nMålet var at genvinde opgaver for millioner på Fyn og i Sydjylland. Midlet var en koordineret ekstern og intern kommunikationsstrategi, der skabte tvivl om Bios’ evne til at stå for ambulancedriften i Danmark. Blandt andet brugte Falck i hemmelighed eksterne kommunikationsbureauer til at få pressen til at skrive negativt om Bios.\nDet har Konkurrencerådet afdækket i en kendelse, hvor de finder, at Falcks ageren har været i strid med konkurrenceloven. ”Falck har misbrugt sin dominerende stilling på det danske marked,” lyder det.\nEt af de medier, der dengang skrev mange kritiske historier om Bios, var Fyens Stiftstidende. Her har kendelsen fra Konkurrencerådet i dag skabt debat på redaktionen.\n“Vi taler om, hvorvidt der er steder, hvor vi i bakspejlet skulle have været skarpere. Vi lader det ikke passere. Vi er især interesserede i at diskutere, hvilke eksempler fra medierne Konkurrencerådet baserer kritikken af Falck på,” siger chefredaktør Poul Kjærgaard fra Fyens Stiftstidende.\nStor interesse for at få skrevet negativt\nPoul Kjærgaard fortæller, at han ikke er klar over, hvilke negative historier der ifølge Konkurrencerådet var orkestreret af Falck.\nSagen startede tilbage i 2014. Her tabte Falck en udbrudsrunde om ambulancedriften på Fyn og i Sydjylland. Udbuddet blev vundet af hollandske Bios, og Falcks monopol på ambulancedrift i Danmark blev brudt.\nDet ville Falck gøre meget for at undgå.\nFalck lagde en strategi, som skulle “ekskludere BIOS fra det danske marked for ambulancetjenester ved at skabe usikkerhed og bekymring om BIOS som leverandør og arbejdsplads og dermed afskærme BIOS fra at rekruttere ambulancereddere,” skriver Konkurrencerådet.\nDet gjorde Falck blandt andet ved at oprette en facebookgruppe, hvor der systematisk blev formidlet negative historier om Bios. Falck mobiliserede ambassadører, som skulle tale negativt om Bios, fik tillidsmænd med på firmaets hold og brugte interne nyhedsmails til at kritisere Bios. Og så hyrede de eksterne kommunikationsbureauer, der kunne maskere, at negative tip om Bios sendt til pressen kom fra Falck.\n“Falcks formidling af negative historier til pressen foregik … ved at de negative historier blev pitchet af [kommunikationsbureau X]. I visse tilfælde blev de negative historier … formidlet, så hverken medier eller modtageren af historien kunne se, at afsenderen var Falck,” skriver Konkurrencerådet.\nPå Fyens Stiftstidende kunne de godt mærke, at der var stor interesse for at tippe avisen med negative Bios-historier, og redaktionen var også sikker på, at Falck havde en interesse i den kritiske omtale.\n“Den her sag minder os om, at vi skal være kildekritiske og grundige,” siger chefredaktør Poul Kjærgaard.\nFøler I, at Falck har udnyttet jer?\n“Alle, der henvender sig til medierne, har et formål med at gøre det. Her er det gjort i usædvanligt omfang, men som mediehus skal vi forholde os til det dagligt.”\nHar været spændt for borgernes vogn\nPoul Kjærgaard mener fortsat, at avisen har lavet en god og saglig dækning af konflikten mellem Bios og Falck, som endte med, at Bios gik konkurs i 2016, fordi det var umuligt for dem at skaffe nok ambulancereddere til at sikre driften.\n“Ved hvert et tip, vi får, skal vi sørge for at verificere historierne. Du skal være sikker på, at der er dokumentation for det, du skriver. Det er også sket her,” siger han.\nKunne I have været mere kritiske over for de tip, I fik?\n“Jeg har ikke set eksempler på, at vi via tip har bragt fejlagtige oplysninger frem. Forholder det sig sådan, så skulle vi have været mere kildekritiske. Men hvis vi har været spændt for en vogn, så har det været borgernes vogn, og den kører jeg gerne.”\nEt af de helt store kritikpunkter af Bios var, at de ikke kunne få styr på deres vagtplaner, så borgerne kunne være sikre på, at ambulancerne rykkede ud. Det skrev Fyens Stiftstidende også om.\n“Det er klart, at vi skriver det. Vi har skrevet talrige artikler om Bios, og det er dem, vi ser mest på i vores dækning. Det gør vi, fordi de er en ny aktør på markedet. De skal sikre noget af det vigtigste overhovedet; fynboernes sikkerhed og tryghed. Vores opgave er at afdække, om vi kan være trygge ved, at de skal stå for ambulancerne.”\nSkrev også kritisk om Falck\nOmfanget af Falcks kommunikationsstrategi overrasker Poul Kjærgaard. Men det til trods mener han også, at det er mediernes klare opgave at kunne håndtere netop det.\n“Hvis du spørger enhver journalist på Christiansborg, så får de også tip med bagvedliggende motiver hver dag. Det er en daglig del af opgaven som journalist, at du kan navigere i det. Det synes jeg, vi har gjort.”\nKunne I have været mere kritiske over for Falck i jeres dækning?\n“Vi skrev i dækningen også om, at Falck gik offensivt ud og rekrutterede Falck-reddere til andre regioner for at trække dem ud af Bios’ område. Det er også en væsentlig historie. Og vi har her også stillet kritiske spørgsmål til Falck,” siger Poul Kjærgaard.\nDagens Bios-historie er kendelsen fra Konkurrencerådet, det er ligeledes en væsentlig historie, siger chefredaktøren.\nFyens Stiftstidende har ikke tænkt sig at gennemgå alle historier i dækningen af konflikten for at lede efter faktuelle fejl. Skulle der blive påpeget nogle, bliver de naturligvis rettet, siger han.\nFalck erkender, at de har delt oplysninger om Bios med pressen. Det siger administrerende direktør i Falck Jakob Riis til Ritzau ifølge Ekstra Bladet. Falck har anket kendelsen fra Konkurrencerådet til Konkurrenceankenævnet. Falck mener ikke, at det, de har gjort, har været ulovligt.\n“Det centrale er diskussionen om, at vi indsamlede og delte information om Bios med pressen og reddere. Der har vi dummet os, og det har vi sagt undskyld for. Men vores juridiske rådgivere er enige med os i, at der ikke er sket noget ulovligt,“ siger Jakob Riis til Ritzau.\nLad mig i al stilfærdighed\nLad mig i al stilfærdighed bidrage til folkeoplysningen: To gange skrev jeg til Troels Mylenberg, op gjorde ham opmærksom på, at der ikke var dækning for de artikler Fyens Stiftstidende skrev om BIOS, men han reagerede ikke på mine henvendelse.\nDer noget der tyder på at den\nDer noget der tyder på at den gamle ledelse i Falck har prioriteret deres økonomiske interesser over de borgere der havde brug for en ambulance.\nHvis konkurrencestyrelsen har ret så har Falck ment at det var vigtige at få Bios ned med nakken, begrænse ambulanceservicen i regionen end at overdrage den forretning som de i henhold til deres aftale med regionen skulle overdrage til Bios.\nHåber at medierne ser i arkiverne, ser på hvilke medier og journalister der har været "ofre" for det beskidte arbejde som Falck har udført.\nDenne sag får mig til at tænke på DSB sagen: https://journalisten.dk/ga-ikke-over-sporet-der-kommer-spin hvor Lars Abild blev kørt over.\nSjovt nok så var Lars Abild den første journalist der forholdte sig kritisk til Falck i relation til Bios.\nNoget tyder jo på, at især\nNoget tyder jo på, at især Fyens Stiftstidende har ladet sig misbruge i hetzen mod BIOS.\nDet bliver spændende at få at vide, hvilke kommunikationsbureauer (og DJ-medlemmer?), der fik betaling for at udføre Falcks svinske kampagne mod en konkurrent. Og hvad DJ-ledelsen vil sige til det!\nDer mangler konkrete\nDer mangler konkrete eksempler på, at Fyens Stiftstidende har gjort noget som helst forkert rent journalistisk.\nAt Falck prøver at holde konkurrenter væk fra markedet og benytter sig af PR, er ikke i sig selv ulovligt. Hvis Falck derimod i denne indsats har brugt rent ud ulovlige metoder, som Arla i sin tid mod Hirtshals Mejeri, jo så er sagen selvfølgelig en anden.\nI øvrigt forekommer Konkurrencerådet politisk drevet i nogle tilfælde. Man fristes til at spørge:\nHvorfor kan et monopoltilsyn have monopol? :-)\nHele denne historie, krævede\nHele denne historie, krævede op mod 20% stress relaterede sygdomstilfælde af kortere og længere varighed for mine kollegaer.\nI alt sin enkelhed, så så understøtter den her historie mit 12 tal i min opgave i ledelse.\nFalck præciserer med sine handlinger, hvorfor private ikke bør håndtere ambulance kørsel.\nPrivate bør ikke håndtere sygdom, død og ødelæggelse, da der sidder aktionærer, der reelt ikke bekymrer sig om hverken din eller min familie, deres interesse er udelukkende af økonomisk karakter.\nDet er netop beviseligt, at hensynet er fuldstændig ligegyldigt, det handler om at tjene penge, der så kan forvaltes til boliger ag andet rart, og eksponering i andre lande.\nDermed flytter vi borgernes penge ud af landet eller ud af deres egentlige ønskede formål.\nVed at lade ambulancen drive af statslige myndigheder, så sikrer vi at mulige besparelser kan blive tilbageført til sundhedsvæsenet, hvor de kan skabe forbedringer på flere områder.\nFalcks økonomiske interesser, havde ingen begrænsninger i dette tilfælde.\nSom medarbejder stod vi på mål for personlig hetz, selv personlige handicap blev angrebet, reddere led økonomiske tab, og i høj grad personlige, familiære tab.\nUsmagelig og uanstændig opførsel fra Falck.\nVenter i spænding - som Niels\nVenter i spænding - som Niels R.Laugesen - på at få at vide, hvilke kommunikations-bureauer, der har hjulpet Falck? Jeg samarbejder jævnligt med sådanne bureauer, og jeg vil gerne vide mere.\nMon Falck er den eneste\nMon Falck er den eneste virksomhed, der har benyttet metoden?\n“Pecunia non olet” - “Penge\n“Pecunia non olet” - “Penge lugter ikke!”\nDet er tilsyneladende holdningen hos nogle af vores største kommunikationsbureauer, der har ladet sig købe af Falck til med særdeles grove metoder at hindre konkurrence og få Bios lukket.\nÅbenbart har mange af de medvirkende journalister (eller har haft) nær tilknytning til Socialdemokratiets partiapparat eller til fagbevægelsen.\nHvor er det sølle. Sikken moral!\nHar jeg mon overset det, eller kan det virkelig passe, at DJ-ledelsen endnu ikke har reageret?\nSom oplyst var det SF og\nSom oplyst var det SF og Enhedslistens repræsentanter i region syd, der udviste den skarpeste modstand mod Bios som ambulance aktør i regionen. Som konkurrence rådet fastslår i rapporten skulle især en mandsperson være langt fremme i skoene, hvilket jo alt andet lige indkredser den aktive politiker, til at findes blandt 2 personer. Indtil vedkommende afsløres, vil man jo ikke med god samvittighed pege på en person til noget embede, der har udvist en så stor mangel på dømmekraft samt ret og rimelighed, så derfor bør de sættes ud af den politiske aktivitet, men en trøst er der dog tilbage,- ingen er forpligtiget over evne, heller ikke politikere.


Forside > Kategorier > Legetøjskategorier > Gynger > Gynger til voksne\nEn gynge til voksne er en investering i trivsel, gode indlæringsevner og øget velvære. Som børn har de fleste af os gynget, slået kolbøtter og trillet ned ad bakker mange gange om ugen, men voksne ser man ikke så tit kaste sig rundt på græsset eller skråle ”Sejle op ad åen” i gyngestativet. Når det gynger for voksne, er det med at gynge ofte noget med at være til søs eller måske have fået en sjus for meget under vesten.\nMen der er så meget godt at sige om gynger til voksne. En gyngetur stimulerer nemlig labyrintsansen, som er hjernens kontrolcenter i forhold til at holde styr på, hvor vores krop befinder sig i forhold til tyngdekraften. Uden en god labyrintsans, bliver vi forvirrede, svimle og utilpasse. Det er også en god måde at udvikle balancen, som også sikrer, at vi er veltilpasse og har en god kropsbevidsthed.\nDet er vigtige kompetencer i forhold til at styre øjnenes bevægelser, balancere, cykle, tilegne sprog og en masse andre evner, som hjernen dagligt arbejder med at holde helt skarpe. Tager vi som voksne en gyngetur i en udendørs eller indendørs gynge til voksne, så giver vi hjernen en hjælpende hånd.\nAt holde hjernen fit er en vigtig opgave livet igennem. Førhen mente man, at hjernen ikke kan udvikle nye forbindelser mellem neuronerne, når vi er blevet voksne, men det har vist sig at være forkert. Hjernen kan sagtens lære nye ting og evner. Så tag en gyngetur!\nFor voksne med særlige behov eller handicap, ældre med demens eller andre hjernesygdomme eller – skader, er en udendørs eller indendørs gynge til voksne også en herlig investering. Det er et gedigent redskab til sansemotorisk stimulering af fineste karakter, som giver hjernen noget godt at arbejde med på vejen tilbage til større kompetencer, i rehabiliteringstræning, recovery og i tryghedsskabende aktivitet.\nSe vores udvalg af gynger til voksne herunder.


🚗 Quepos Lufthavn Biludlejning | Quepos Billeje – Rentalcargroup.com\nLeje Af Bil Quepos Lufthavn\nQuepos Lufthavn Leje af bil\nBillig biludlejning Quepos Lufthavn\nHvilken dokumentation skal jeg leje en bil i Quepos Lufthavn\nRentalcargroup.com tilbyder biludlejning på mere end 35.000 steder, på alle større lufthavne og byer og banegårde. Nedenfor på denne side kan du se et kort med alle de udlejningsfirmaer, vi arbejder med i Quepos Lufthavn.\nNyttig information Quepos\nNær ved Quepos Lufthavn\nLej en bilvirksomhed i Quepos Lufthavn\nNu car Quepos Lufthavn\nMirage Rent A Car Quepos Lufthavn\nQuepos Lufthavn Information\nAnkomster / Afgange Quepos La Managua Airport\nKode IATA: XQP\nOpererende flyselskaber for Quepos Lufthavn\nFakta om biludlejning i Quepos Lufthavn\nI Sidste måned, at den gennemsnitlige leje af bil-længde i Quepos Lufthavn var 13 dage.\nDen gennemsnitlige leje bil længde i Quepos Lufthavn er 14 dage.\nDe mest bookede billeje type i øjeblikket i Quepos Lufthavn er MINI biler.\nSidste år, mest bookede billeje type i Quepos Lufthavn var MINI biler.\nHvor meget koster det at leje en bil i Quepos Lufthavn? I sidste måned, at den gennemsnitlige leje af bil prisen var 408 USD.\nSidste år, hvor meget har det kostet at leje en bil i Quepos Lufthavn? Sidste år, at den gennemsnitlige leje af bil prisen var 445 USD.\nHvad er den nuværende gennemsnitlige pris for at leje en i Quepos Lufthavn? I sidste måned, at den gennemsnitlige leje pris var 32 USD per dag.\nHvor meget kostede det at leje en bil i Quepos Lufthavn i løbet af de seneste 12 måneder? Sidste År, den gennemsnitlige leje prisen var 32 USD per dag.\nDe bil leje virksomheder, der findes i Quepos Lufthavn: Mirage Rent A Car.\nQuepos Lufthavn Biludlejning Anmeldelser\nSe nedenfor 5 seneste kundeanmeldelser. Vores kunder vurderede Quepos Biludlejning med et gennemsnit på 6 baseret på 10 ratings.


Bogren: “Jeg er glad for tre point” – Rødovre Lokal Nyt\n29. nov 2017, 00:38 - Sidst redigeret 29. nov 2017, 10:45\nBogren: “Jeg er glad for tre point”\nMagnus Bogrens Time Out fik RMB tilbage i kampen mod Rungsted.\nIshockey "Efter tre nederlag på stribe, så er det dejligt med en sejr," siger Rødovre Mighty Bulls træner Magnus Bogren.\n“Efter tre nederlag på stribe, så er det dejligt med en sejr og det, at vi slår Rungsted, det er fint,” siger RMBs sympatiske træner Magnus Bogren.\nRødovre blev lagt under pres fra kampens start og ti minutter inde i første periode tog Magnus Bogren en time out.\n“Vi måtte se at komme ind i kampen, alle fem gik for meget på pucken og vi forcerede for meget. Vi måtte tage det roligt og få organiseret spillet. Derfor var det vigtigt, at vi fik et stop i spillet,” siger Magnus Bogren. Han fortsætter:\n“Det er fint, vi kommer tilbage og vinder første periode 2-1. I anden periode spiller vi rigtig godt og skaber mange chancer, men i tredje periode lykkes det ikke rigtigt. Vi ville så meget og får det ikke til at lykkes, men vi fighter til det sidste og jeg er glad for de tre point,” siger en tilfreds Magnus Bogren.


Klimaforskere: Sådan ser Danmark ud i 2075 - DTU Kemiteknik\nForside Om os Kan man genanvende al plastik? Klimaforskere: Sådan ser Danmark ud i 2075\nForside Om os Kan man genanvende al plastik? Klimaforskere: Sådan ser Danmark...\nKort om CLIMAITE's resultater\n1) Økosystemets fotosyntese steg med omkring 35 % som følge af det forhøjede CO2 niveau. Til trods for den høje optagelse af kulstof, steg bevoksningen af planter over jorden ikke, til gengæld voksede planternes rodsystemer konsistent med den forhøjede CO2-tilførsel.\n2) Fotosyntesen blev nedreguleret ved tørke i Calluna Vulgaris planten. Planten var dog i stand til at restituere, når den igen fik regn. Dette indikerer en ekstrem modstandskraft over for tørke, da planten kan nedregulere sin produktivitet i perioder med begrænset vand. Forsøget viste også at Deschampsia Flexuosa planten udviser stor robusthed over for klimatiske ændringer i kraft af dens evne til hurtigt at visne og vokse op igen fra rodnettet\n3) Plantevæksten blev igangsat omkring to uger før ved varmere temperaturer. Dog resulterede den større forårsbevoksning ikke i en større mængde planter i den følgende sommerperiode, hvilket kan skyldes mindre vand i jorden ved højere temperaturer.\n4) Som følge af klimaforandringer observerede vi - overordnet set - små reaktioner hos planterne i form af høj modstandskraft og robusthed.\nMikroorganismer og jordfauna:\n1) Klimaforandringernes effekt på jordbakterier var beskeden og begrænsede sig til forhøjet aktivitet og mængde ved varme temperaturer. Svampevækst i forbindelse med jord og rodsystemer viste mere omfattende forandringer.\n2) Forhøjet CO2 ledte til forøget rodkolonisering medArbuscular Mycorrhiza svampe, hvilket dæmpede det stigende nitrogenbehov hos planterne som kan forventes ved rodsystemets vækst og dermed plantens næringsbehov. For dyrene i jorden, såsom nematoder (rundorme) der lever i rhizosfæren (det jordvolumen, der påvirkes af planterødders tilstedeværelse) var det forhøjede CO2 gavnligt, idet dette resulterede i mere næring. Enchytræer blev også stimuleret af den forhøjede CO2 i starten af forsøget, men denne effekt kunne ikke længere observeres efter 7-8 år.\n3) Tørke ser ud til at stimulere svampeaktivitet og -mængde, men uden ændringer i artssammensætningen, hvilket indikerer en høj grad af tilpasning til tørke. På samme måde så jordmider ud til at være upåvirkede af tørke. Derudover blev enchytraeiderne kaldet ’collembola’ og ’nematoder’ (rundorme) kun midlertidigt reduceret og så ud til hurtigt at genoplive når de fik vand igen. Det vil sige, at jordbiotaen i denne type økosystem var i stand til at tilpasse sig gentagne tørkeperioder.\n4) Overordnet set blev jordfaunaens biodiversitet og mængde stort set ikke påvirket af den fulde kombination af varme, tørke og CO2.\n1) Udstrømningen af non-CO2 drivhusgasserne CH4 og N2O var generelt lav. I fremtiden kan jordiltningen af CH4 (optagelse) muligvis stige, hvorimod jordens og atmosfærens gensidige udveksling af N2O vil være uforandret.\n2) Jordrespirationen steg vedvarende ved forhøjet CO2. Modelprognoser indikerer at kulstofsvind vil stige med cirka 21 % i fremtiden. Det vil sige, at den simultane stimulering af kulstofoptag og binding i plantebiomasse og planteaffald, skal være i overskud med 21 % for at dette økosystem ikke skal lide af en reduktion i den samlede udveksling.\n3) Både de ustabile 3 % og den samlede sum af jordens organiske kulstof (SOC) forblev uforandret under simuleringerne af fremtidens klima. Dette indikerer at det øverste lag af jordens organiske kulstof kan virke som en vedholdende dæmper i det overordnede kulstofkredsløb.\nKvælstof- og kulstofomsætning:\n1) Langsommere korttidsomsætning af kvælstof (N) i den kombinerede behandling indikerer en begrænsning af den potentielle vækst hos planter ved fremtidens forhøjede atmosfæriske CO2-koncentration. Den nedsatte kvælstofomsætning skyldes en lavere mineraliseringshastighed under jorden som følge af tørke. Derudover indikerer den forhøjede kulstof/kvælstof ratio i det fotosyntetiske væv ved forhøjet CO2, at planteaffald vil være af lavere kvalitet i fremtiden.\n2) Reaktionerne var mindre i kombinerede behandlinger end i enkeltopstillingerne. Selvom nogle synergiske effekter blev observeret, var det modsætninger der dominerede de interaktive reaktioner ved kombinerede behandlinger.\n3) Indledende resultater indikerer at den fulde kombination af behandlinger reducerede det samlede kulstofoptag med mere end 50 %, hvorimod behandling med hver af de enkelte faktorer ledte til et forøget optag af kulstof. Dette viser vigtige interaktive effekter mellem klimaforandringens faktorer med store implikationer for økosystemets kulstof feedback i fremtidens klima.\nResultaterne fra et stort 10-årigt klimaforsøg nær Jægerspris er klar, og giver et realistisk bud på, hvordan Danmark ser ud i 2075. Den gode nyhed er, at de undersøgte økosystemer ser ud til at være i stand til at stå imod moderate klimaforandringer i fremtiden. Den dårlige nyhed er, at økosystemernes optag af CO2 fra atmosfæren ser ud til at halveres inden udgangen af dette århundrede. Det forudser forskere fra DTU Kemiteknik, Københavns Universitet og Aarhus Universitet.\n10 års eksperimentelle data tegner et realistisk billede af fremtiden\nDet danske forskningsprojekt CLIMAITE med seniorforsker fra DTU Kemiteknik, Teis Nørgaard Mikkelsen, i ledelsen har de sidste 10 år passet, plejet, målt og vejet økosystemet på en mark i Brandbjerg. Målet har været at forudsige hvordan Danmarks natur vil tilpasse sig de stigende klimaforandringer. Resultaterne blev fremlagt ved en konference i går, hvor blandt andet Lars E. Kann-Rasmussen fra bevillingsgiveren Villum Fonden overværede afsløringen af Danmarks fremtid. Resultaterne fra CLIMAITE-projektet er fremkommet af et ambitiøst eksperimentelt set-up og dette er én af grundene til, at Villum Fonden valgte at investere i forsøget.\n”Det var min fars motto, at ét forsøg er bedre end tusind ekspertantagelser” fortalte Lars E. Kann-Rasmussen under en tale ved konferencen i det farverige Festauditorium på Københavns Universitet på Bülowsvej. Festauditoriet er dog ikke det eneste der er fyldt med nuancer, det er resultaterne fra dette langvarige forsøg også.\nLars E. Kann-Rasmussen fra Villum Fonden fortæller om begrundelsen for\nbevillingen. Foto: Lotte Grandorf\nKombinationen af faktorer gav overraskende resultater\nUdover at klimaforsøget spænder over en meget lang tidsperiode (10 år), kombinerer forsøget også - som noget helt særligt - flere af fremtidens klimatiske faktorer, nemlig højere temperaturer, en stigende mængde CO2 i atmosfæren og perioder med tørke.\nForsøget inddelte et hedeområde nord for Jægerspris i 12 oktagoner med forskellige kombinationsmuligheder. Nogle økosystemer blev udsat for varme, nogle for tørke, nogle for CO2 og nogle for alle tre faktorer. Alle de mulige kombinationer (8 stk.) blev undersøgt, selvom behandlingen med alle tre faktorer er den mest realistiske, da den indeholder alle de faktorer som vi forventer ændret i fremtiden. Klimaforskning har som regel fokus på én klimatisk faktor. Men i virkelighedens verden vil klimaforandringerne bringe en kombination flere forskellige faktorer, det vil sige eksempelvis perioder med varme dage og meget lidt regn sammen med det stigende CO2-niveau. En logisk slutning kan derfor være, at hvis man lægger alle disse faktorer sammen vil det have en forøget negativ effekt på klimaet. Men det viser forskningen nu, ikke er tilfældet – nærmere tværtimod.\nÉn af oktagonerne på heden i Brandbjerg. Øverst ses et af de rullegardiner som\nbruges til at regulere temperatur og regnfald. Foto: Teis Nørgaard Mikkelsen\n”Det er et overraskende resultat, at det ikke nødvendigvis er en katastrofe for klimaet når man lægger alle faktorerne sammen. Tværtimod viser flere af vores resultater, at jordfaunaens biodiversitet og mængde stort set ikke bliver påvirket af den fulde kombination af varme, tørke og CO2. Faktisk kan kombinationen ligefrem kan have en dæmpende effekt i forhold til økosystemernes udledning af CO2,” fortæller Teis Nørgaard Mikkelsen.\n”Desværre er det bare ikke hele sandheden, fortsætter Teis Nørgaard Mikkelsen, ”til trods for at vores behandling med hver af de enkelte faktorer gav forøget optag af kulstof i økosystemet, viser vores resultater på den anden side også at den fulde kombination af behandlinger reducerer økosystemets samlede kulstofoptag med mere end 50 %. Med andre ord, ser vi altså potentielt på en fremtid hvor planterne ikke længere kan optage den mængde CO2 som vi er afhængige af i forhold til at bevare balancen i udvekslingen af CO2 med atmosfæren” forklarer Teis Nørgaard Mikkelsen.\nTydelig temperaturforskel i en af forsøgsopstillingens oktagoner.\nBehov for forskning i ekstreme vejrforhold\nSelvom CLIMAITE-projektet nu er ved sin ende, er der stadig behov for mere forskning på området.\n”CLIMAITE-forsøget er et af de mest avancerede klimaændringseksperimenter som verden har set, men der er behov for nye eksperimenter i fremtiden som fokuserer periodiske ekstreme begivenheder som f.eks. lange tørkeperioder, hedebølger og oversvømmelser i en CO2-beriget atmosfære, da sådanne enkeltstående begivenheder også bliver en del af vores virkelighed, og de kan formentlig ændre økosystemernes udvikling i dramatisk retning”, slutter Teis Nørgaard Mikkelsen.\nEller klik på billedet for at downloade et overblik over CLIMAITE's resultater


Slagelse Kommunes Misbrugscenter. Kvalitetsstandard for social behandling for stofmisbrug - PDF\nSlagelse Kommunes Misbrugscenter. Kvalitetsstandard for social behandling for stofmisbrug\nDownload "Slagelse Kommunes Misbrugscenter. Kvalitetsstandard for social behandling for stofmisbrug 2013-2014"\n1 Slagelse Kommunes Misbrugscenter Kvalitetsstandard for social behandling for stofmisbrug\n2 INDLEDNING... 4 KVALITETSSTANDARD OG SERVICEMÅL DE OPGAVER, SOM UDFØRES PÅ STOFMISBRUGSBEHANDLINGSOMRÅDET I SLAGELSE KOMMUNE... 5 AMBULANT BEHANDLING... 5 DAGBEHANDLING... 5 VISITATION TIL DØGNBEHANDLING... 5 ØVRIGE OPGAVER... 5 LÆGE - OG SUNDHEDSFAGLIG BEHANDLING PERRON3 TILBUD TIL UNGE MÅLGRUPPEN FOR TILBUDDENE OM STOFMISBRUGSBEHANDLING... 6 SÆRLIGE GRUPPER... 6 Unge med misbrug... 6 Gravide med misbrug... 6 Pårørende DET OVERORDNEDE MÅL FOR INDSATSEN, HERUNDER DE VÆRDIER OG NORMER, SOM INDSATSEN BYGGER PÅ. 7 INDSATS FOR VOKSNE FRA 18 ÅR... 7 INDSATS FOR UNGE FRA 13 ÅR DEN ORGANISATORISKE STRUKTUR I FORHOLD TIL BEHANDLINGSTILBUDDENE. HERUNDER EN BESKRIVELSE AF DE KONKRETE TYPER AF BEHANDLINGSTILBUD, DER TILBYDES... 8 GENERELT... 8 AMBULANT BEHANDLING, VOKSNE OVER 18 ÅR... 8 UDEKØRENDE AMBULANT BEHANDLING, VOKSNE OVER 18 ÅR... 9 DAG OG EFTERBEHANDLING, VOKSNE OVER 18 ÅR... 9 Dagbehandling... 9 Efterbehandling... 9 BEHANDLING FOR GRAVIDE DØGNBEHANDLING, VOKSNE OVER 18 ÅR Kvalitetskravene til døgnbehandlingstilbud AMBULANT BEHANDLING, UNGE MELLEM 13 OG 25 ÅR DAGBEHANDLING, UNGE MELLEM 13 OG 25 ÅR TILBUD TIL FORÆLDRE TIL UNGE SAMARBEJDE MED EKSTERNE SAMARBEJDSPARTNERE OPHØR/DELEGATION AF EN BORGERS BEHANDLING Ophør på Misbrugscentret Fængsel Døgnbehandling Delegation (overdragelse af behandling) VISITATIONSPROCEDURE...13 HENVEND DIG PÅ MISBRUGSCENTRET VISITATION TIL BEHANDLING LOVGRUNDLAG OG CENTRALE VEJLEDNINGER HJEMMEBOENDE BØRN MED VIDERE MULIGHEDEN FOR FRIT VALG MÅLSÆTNING FOR UDARBEJDELSE, KOORDINERING AF OG OPFØLGNING PÅ HANDLEPLANER...17 UDARBEJDELSE AF HANDLEPLAN OPFØLGNING HVORDAN SIKRES BRUGERINDDRAGELSE?\n3 10. REGLERNE FOR BETALING AF KOST OG LOGI INFORMATION OM SAGSBEHANDLING OG KLAGEADGANG (ANETTE/ÅSE)...20 KLAGEVEJLEDNING FOR STOFMISBRUGERE I BEHANDLING Borgerrådgiver PERSONALETS FAGLIGE KVALIFIKATIONER OG KOMPETENCEUDVIKLING MONITORERING AF INDSATSEN (ANETTE TJEK LIGE OM DETTE ER UP-TO-DATE)...22 DEN FREMTIDIGE INDSATS PÅ STOFMISBRUGSBEHANDLINGSOMRÅDET\n4 Indledning Slagelse Misbrugscenter varetager misbrugsbehandlingen i Slagelse Kommune og sælger herudover behandling (ydelser) til omkringliggende kommuner. Misbrugscentret følger forpligtelsen til at udarbejde en kvalitetsstandard for social behandling af stofmisbrugere i henhold til Lov om social service (Serviceloven). Kvalitetsstandard og servicemål Kvalitetsstandarden indeholder en samlet information om de tilbud og ydelser, borgerne kan tilbydes, hvis de ønsker social behandling for stofmisbrug i Slagelse Kommune. Der er i Lov om social service krav om, at kommunalbestyrelsen i kvalitetsstandarden skal beskrive serviceniveauet på stofmisbrugsbehandlingsområdet og fastsætte målsætninger og prioriteringer. Informationen om tilbud og ydelser til borgerne skal gøres alment tilgængelig og som minimum lægges på internettet. Kvalitetsstandarden skal revideres mindst hvert andet år, og ved revisionen skal der inddrages repræsentanter for borgerne med stofmisbrug i behandling og eventuelt deres pårørende. Se evt. Lov om social service 139, bekendtgørelse nr. 622 af 17/6-06 om kvalitetsstandard for social behandling for stofmisbrug efter 101 4\n5 1. De opgaver, som udføres på stofmisbrugsbehandlingsområdet i Slagelse kommune For en nærmere beskrivelse af tilbuddene se afsnit 4. Ambulant behandling Stofenheden på Slagelse Misbrugscenter Jyderup Statsfængsel (projekt Mit valg) Slagelse arrest (projekt Brug tiden) Bilen/Bussen - Udekørende ambulant behandling for Slagelse borgere Dagbehandling Stofenheden på Slagelse Misbrugscenter Efterbehandling, Stofenheden Visitation til døgnbehandling Øvrige opgaver Psykiater, psykolog, læge Digital rådgivning til unge (netstof.dk) Særligt tilbud til gravide med misbrug Café Backstage et aktiveringstilbud Særligt tilbud til tidligere udsendte soldater og deres pårørende (Veteranprojekt) Særligt tilbud til forældre til unge (forældrekurser, forældrecafeen) Støttekontaktpersoner ( 99) Læge - og sundhedsfaglig behandling. Udover social behandling er der på Misbrugscentret en lægelig og sundhedsfaglig behandlingsindsats i henhold til Sundhedslovens 142. Perron3 tilbud til unge Perron 3 er et særligt tilbud til unge mellem 13 og 25 år. Her tilbydes blandt andet: Dagbehandling med forskellige aktiviteter, gruppe- og individuelle samtaler Individuel ambulant behandling Rådgivning og forløb for forældre til unge Forebyggende projekter 5\n6 2. Målgruppen for tilbuddene om stofmisbrugsbehandling Misbrugscentrets målgruppe vedrørende stofmisbrug kan inddeles i tre hovedgrupper: 1. Mennesker med misbrug, som er socialt integreret i samfundet. For eksempel unge i uddannelses- eller beskæftigelsesforløb. 2. Mennesker med misbrug, som har en mere ustabil tilværelse. Eksempelvis ustabil tilknytning til arbejdsmarkedet, problemer med familie- og andre netværksrelationer, men stadig med eksempelvis bolig og tidligere uddannelses- og beskæftigelsesbaggrund. 3. Mennesker med misbrug, som har omfattende problemer ud over stofmisbruget. Det kan både være yngre borgere og ældre borgere, som er uden for uddannelses- og jobmarkedet. Det er mennesker, som ofte har et svagt netværk, og deres liv kan også være præget af en sindslidelse eller hjemløshed. Særlige grupper I henhold til de tre hovedgrupper har Misbrugscentret udviklet mere målrettede tilbud til udvalgte grupper, som har særlige behov. Eksempelvis er tilbud som Bilen en forudsætning for, at borgere, som ikke kan rummes i Rådgivningscentret, kan bevare en tilknytning til Misbrugscentret. Eller Bussen, som kører ud til randområderne i den sydlige del af kommunen. Misbrugscentrets tilbud søges udformet med hensyn til etniske minoriteter særlige behov. Unge med misbrug Der er udviklet flere tiltag, som retter sig specielt mod unge mellem 13 og 25. Der er tilbud om individuel rådgivning og gruppeorienteret behandling. Derudover tilbydes digital information og rådgivning gennem hjemmesiden netstof.dk. Der arbejdes ligeledes med forebyggelse for unge i folkeskolens ældste klasser. I efteråret 2013 oprettes et særligt tilbud til de årige. Det er tilrettelagt som et dagbehandlingstilbud. Målgruppen er unge, som helt eller delvist er faldet ud af uddannelsessystemet og har en misbrugsproblematik. Tilbuddet består af individuel samt gruppeorienteret behandling, samt undervisning, der gør de unge i stand til at blive inkluderet i et undervisningstilbud igen. Derudover vil der blive lagt stor vægt på forældreinddragelse. Gravide med misbrug Slagelse Kommunes Misbrugscenter har en samarbejdsaftale med Familieambulatoriet på Næstved Sygehus om behandling til gravide med misbrug. Behandlingstilbuddet tilrettelægges og koordineres i samarbejde mellem Misbrugscenteret og Familieambulatoriet. Forløbet planlægges efter borgerens individuelle omstændigheder. Pårørende Det kan være svært at være pårørende til et menneske med misbrug. Derfor har Misbrugscentret en række tilbud til pårørende. Både til børn, forældre og partnere til mennesker med misbrug. 6\n7 3. Det overordnede mål for indsatsen, herunder de værdier og normer, som indsatsen bygger på. Det fælles overordnede mål for indsatsen på Misbrugscentret er at give borgeren mulighed for at arbejde med at ændre sit misbrugsmønster med det formål at opnå bedre livskvalitet og fremtidige muligheder. Misbrugscentrets arbejde tager udgangspunkt i den systemiske teori og metode. Dette udgør den overordnede metodiske ramme, men der arbejdes også med en lang række andre metoder og terapiformer. I 2013 sætter Misbrugscentret særligt fokus på etik i det daglige arbejde. Kontakten baseres på følgende værdier: Ligeværdighed Respekt Tillid Værdighed Indsats for voksne fra 18 år Tilbuddet er åbent for alle borgere over 18 år, som har erkendt deres misbrug og ønsker at indgå i behandling. I Slagelse Kommune skal alle, som ønsker det, tilbydes behandling så hurtigt som muligt efter deres henvendelse til Misbrugscentret (se desuden afsnit 6 vedrørende behandlingsgaranti). Misbrugscentret arbejder med individuelle mål for den enkelte borger og der udarbejdes en behandlingsplan, som tager udgangspunkt i den enkeltes situation og ressourcer. Borgeren inddrages i udarbejdelsen af egen behandlingsplan. Behandlingen sigter som udgangspunkt på, at borgeren opnår stoffrihed og social integration, men for nogle borgere vil det være et mål at mindske misbruget og højne livskvaliteten. Den lægefaglige og sundhedsfaglige indsats er først og fremmest rettet mod at reducere misbrugets ødelæggende indflydelse på livskvaliteten for det enkelte menneske med misbrug såkaldt skadesreduktion. Borgerne bliver vejledt i, hvordan de undgår at pådrage sig stofrelaterede skader, samt forsøgt motiveret til sundere levevis og en mere stabil tilværelse. Yderligere oplysninger om medicinsk behandling kan findes i Vejledning om ordination af afhængighedsskabende lægemidler og om substitutionsbehandling af personer med opioidafhængighed : VEJ nr af 08/06/2007: Indsats for unge fra 13 år Der er en særlig indsats for unge fra 13 år. For denne del af målgruppen er det ikke nødvendigvis selve rusmidlerne, der er den primære udfordring. Det kan derfor være nødvendigt at have fokus på nogle helt andre områder. Det sker gennem en kombination af forebyggende, motiverende og egentligt behandlende initiativer. 7\n8 For især unge under 18 år er medinddragelse af familien en vigtig faktor i behandlingen. Målet med behandlingen for unge mellem 13 og 25 år er dels at give den unge indsigt i og redskaber til at ændre sit misbrugsmønster, dels at gøre den unge i stand til at håndtere de problemstillinger, der har forårsaget, at vedkommende har fået et misbrug. 4. Den organisatoriske struktur i forhold til behandlingstilbuddene. Herunder en beskrivelse af de konkrete typer af behandlingstilbud, der tilbydes Misbrugscentret er en virksomhed under Slagelse Kommune, som står for alle tilbud vedrørende misbrug i kommunen. Stofenheden på Misbrugscentret varetager behandlingen af borgere på 25 år eller over med stofmisbrug, mens ungeafdelingen Perron 3 varetager behandling af unge under 25 år med stofmisbrug. Er man tæt på alderskriteriet, vil der altid skulle foretages en faglig vurdering af, hvor det bedst giver mening man er indskrevet. Der er forskellige faktorer som kan spille ind, herunder, modenhed, misbrugets karakter, herunder behovet for substitutionsunderstøttet behandling. Misbrugscentret samarbejder med andre relevante kommunale afdelinger samt diverse private tilbud til gruppen af udsatte borgere i Slagelse Kommune. Endvidere samarbejdes med relevante uddannelsesinstitutioner og Kriminalforsorgen. Derudover samarbejdes med de omkringliggende kommuner i Regionen. Slagelse Misbrugscenter leverer desuden ydelser til VISO, som giver specialbistand til sager, der kræver særlig ekspertise, i hele Danmark. Generelt Alle borgere kan henvende sig til Misbrugscentret, hvorefter de vil blive visiteret til relevant behandling (se mere om visitation i afsnit 5). Alle borgere, der starter i behandling, skal underskrive en samtykkeerklæring. Ambulant behandling, Voksne over 18 år Den ambulante stofmisbrugsbehandling foregår på Rådgivningscentret Parkvej og indebærer: Individuel rådgivning og vejledning Støtte til kontakt til det sociale system Tilbud om terapeutiske samtaler Sundhedssamtaler Screening for hepatitis Sårbehandling Tilbud om behandling med substitutionsmedicin Brugerinddragelse Rådgivning og vejledning til pårørende Formålet med behandlingen er at opnå øget livskvalitet samt at bedre det sociale funktionsniveau og reducere følgerne af misbruget. Eksempler på delmål i den ambulante behandling, som udarbejdes i samarbejde mellem behandler og borger: 8\n9 Stabilisering af misbruget begrænsning og ophør af sidemisbrug Ophør af kriminel adfærd Opbygning af selvværd Fastholdelse af motivation Udekørende ambulant behandling, Voksne over 18 år Bilen er et tilbud til borgere, som i perioder ikke kan indgå i et konstruktivt samarbejde med Rådgivningscentret. Sundhedsbussen har en satellitfunktion for borgere i Skælskør og Korsør, som ikke har mulighed for at komme på Rådgivningscentret i Slagelse. Bussen kører ud to gange ugentligt. Dag og efterbehandling, Voksne over 18 år Dag og efterbehandlingen i Stofenheden er beliggende på Ingemannsvej 22, 1.sal, i Slagelse. Der gives tilbud om et intensivt dagbehandlingsforløb/personlig kompetenceudvikling til mennesker med misbrug, som vil videre i deres liv, altså ønsker en forandring af deres aktuelle situation. Forløbene tilrettelægges individuelt. Dagbehandling Aktiviteterne tilrettelægges i tæt samarbejde med borgerne for at styrke borgernes tro på egne evner til at tage vare på deres egen tilværelse. Det kan f.eks. være behandlingsforløb med fokus på: Afklaring af personlige værdier og ressourcer At opnå en øget kompetence på forskellige livsområder At øge evnen til på egen hånd at håndtere og rumme udfordringer i hverdagen Støtte til at opnå målet om stoffrihed Tilrettelæggelse af realistiske afgiftnings- og behandlingsforløb Derudover vil du i dagbehandlingen kunne få: Kendskab til mulighederne for efterbehandling og selvhjælpsgrupper Visitation til døgnbehandling, hvis det skønnes relevant Eventuelt støtte til forbesøg på døgnbehandlingstilbud Opfølgning under døgnforløbene Efterbehandling Målet er at fastholde stoffrihed, styrke det sociale netværk og forberede til beskæftigelse eller uddannelse. Behandlingens aktiviteter består i: Terapeutiske samtalegrupper Træning i dagligdagsgøremål, struktur på hverdagen Arbejde med den enkeltes netværksdannelse og socialt samvær. Undervisning (f.eks. kommunikation, konfliktløsning, ernæring, tilbagefaldsstrategier, forældreroller, forventninger, strategier mod stress og ensomhed) 9\n10 Pårørende Problemer med rusmidler påvirker omgivelserne. Som pårørende kan man have brug for rådgivning eller støtte omkring problemet. Derfor har vi en forskellige gratis og anonyme tilbud til dig, der er tæt på et menneske med et problematisk forbrug af alkohol eller stoffer. Udover individuelle samtaler/rådgivning er der ligeledes mulighed for at deltage i et struktureret gruppeforløb, hvor man kan møde andre pårørende i samme situation og her kunne dele sin historie. Dette kan for nogen være meget hjælpsomt, da man hermed ikke føler sig alene med sine problematikker. Behandling for gravide Gravide med stofmisbrug tilbydes omgående undersøgelse og rådgivning via Næstved Familieambulatorium. Ved behov indlægges borgeren på sygehuset. Dernæst tilbydes døgnbehandling i beskyttede rammer for at mindske fosterskader, med mere. Den gravide kan tilbydes at indgå en kontrakt om behandling for stofmisbrug med mulighed for tilbageholdelse i henhold til Lov om tilbageholdelse af stofmisbrugere i behandling, lovbekendtgørelse nr. 170 af 22/ Misbrugscentret varetager misbrugsbehandlingen i henhold til Servicelovens 101 og Familieambulatoriet varetager alt vedrørende graviditet og barnets trivsel samt koordinering med andre samarbejdspartnere. I henhold til Bekendtgørelse om underretningspligt over for kommunen efter lov om social service BEK nr 1173 af 10/10/2007 har ansatte i Misbrugscentret underretningspligt om gravide med misbrugsproblemer. Døgnbehandling, Voksne over 18 år Målsætningen for visitation til døgnbehandling er, at borgere, der ikke får gavn af et ambulant- eller dagbehandlingstilbud, i en kort periode kan få et supplerende tilbud. I 2013 samarbejder Misbrugscentret med følgende narkodøgnbehandlingstilbud: Kongens Ø i Nordsjælland Sct. Ols på Bornholm Alfa Fredensborg Forbesøg på et døgnbehandlingstilbud kan tilbydes til borgere, der ikke har noget forudgående kendskab til døgnbehandling. Eller i de tilfælde, hvor det vurderes fagligt relevant. Døgnbehandling bliver altid fulgt op med tilbud om efterbehandling. Kvalitetskravene til døgnbehandlingstilbud Misbrugscentret stiller en række kvalitetskrav til de døgnbehandlingstilbud, der benyttes. Der benyttes udelukkende døgnbehandlingssteder, som er godkendte i Tilbudsportalen. Det sikrer, at stedet er tidssvarende og fagligt velkvalificeret Døgnbehandlingsstedet skal have en målsætning og tilbud om aktiviteter, der tager højde for den enkelte bruges behov Der skal være en aktiv politik for brugerinddragelse 10\n11 Døgnbehandlingsstedet skal arbejde aktivt med kvalitetssikring og opfølgning af stedets mål Der arbejdes målrettet med status og opfølgning for den enkelte borger Der benyttes metoder / midler, som er tidssvarende i forhold til aktuel faglig viden Der skal tilbydes en afgiftningsform, som er lægeligt forsvarlig Døgnbehandlingsstedet tilbyder psykiatrisk, lægelig og psykologisk behandling Borgerens netværk inddrages Der stilles krav om, at døgnbehandlingsstedet samarbejder med Misbrugscentret både vedrørende ændringer undervejs i forløbet og med henblik på at henvise til Misbrugscentrets efterbehandling Ambulant behandling, unge mellem 13 og 25 år Et forløb i ambulant behandling giver mulighed for at følge sin skolegang og/eller arbejde ved siden af behandlingen. I den ambulante behandling tilbydes råd og vejledning, anonyme samtaler, støttende og terapeutiske/coaching samtaler. Der er både individuelle samtaler og mulighed for samtaler med deltagelse fra familie, kæreste eller andre. Dagbehandling, unge mellem 13 og 25 år Dette er et intensivt rådgivnings- og behandlingstilbud til unge mellem 13 og 25 år, med misbrugsproblemer. Behandlingen er organiseret som et gruppetilbud, der foregår i dagtimerne. Der er både gruppesamtaler, individuelle samtaler og forskellige aktiviteter. Tilbud til forældre til unge Der tilbydes individuel rådgivning og gruppebaserede kurser/forældrecafé til forældre og andre pårørende, der henvender sig med henblik på at få hjælp til at tackle deres børns misbrug. Samarbejde med eksterne samarbejdspartnere Størstedelen af de borgere, der er indskrevet i behandling på Misbrugscentret, har kontakt til andre offentlige myndigheder. Eksempelvis Jobcentret i kommunen, egen læge, distriktspsykiatri, kriminalforsorg med videre. I det omfang, den enkelte borger ønsker det og har givet samtykke til det, samarbejdes der med disse parter. Formålet er at skabe et sammenhængende behandlingsforløb for den enkelte borger. Der kan være behov for koordinerende møder, hvor borger, rådgiver og en repræsentant fra den anden myndighed deltager. Eksempelvis omkring planlægning af et beskæftigelsesforløb, aftale om alternativ afsoning med videre. Ved substitutionsbehandling er det en forudsætning, at borgeren giver samtykke til samarbejde med egen læge. Hvis den enkelte borger ønsker det, kan der laves aftaler om at samarbejde med borgerens netværk. Eksempelvis hvis en borger har en god ven, som fungerer som en god støtte eller lignende. Ophør/delegation af en borgers behandling Ophør på Misbrugscentret 11\n12 Når en borger har afsluttet sit behandlingsforløb eller af andre årsager ikke længere ønsker eller har mulighed for at være indskrevet i behandling, fremsendes der et udskrivningsbrev til vedkommende. Hvis borgeren har været i medicinsk behandling fremsendes et udskrivningsbrev til egen læge. Fængsel I de situationer, hvor en borger udskrives grundet afsoning er det oftest således, at arresten/fængslet overtager ordinationen af substitutionsmedicin. Hvis borgeren fortsat får ordineret medicin ved løsladelsen, overtager Misbrugscentret ordinationen igen. Det forudsætter dog, at der fremsendes en skriftlig bekræftelse på dosisstørrelse med videre fra afsoningsstedets læge. Rådgiveren på Misbrugscentret er behjælpelig med koordinering af dette. Døgnbehandling Når en borger er visiteret til døgnbehandling, overtager døgnbehandlingsinstitutionen ansvaret for den sociale og medicinske behandling. Der tages udgangspunkt i den plan for behandlingen, som er fastsat på et visitationsmøde i samråd med borgeren. Delegation (overdragelse af behandling) Hvis en borger ikke ønsker at være indskrevet i ambulant behandling i centret, men fortsat ønsker at være i substitutionsbehandling, kan vedkommende søge om at få sin behandling overflyttet til egen læge. Det forudsætter, at egen læge er villig til at overtage behandlingen samt, at der er udarbejdet en samarbejdsaftale mellem vedkommendes læge og Misbrugscentret. En sådan aftale udarbejdes af den øverste ansvarlige på det lægelige område i Misbrugscentret. 12\n13 5. Visitationsprocedure Henvend dig på Misbrugscentret Slagelse Misbrugscenter tilbyder gratis behandling til alle, der har problemer med alkohol eller stoffer. Herunder også gratis og anonym hjælp til pårørende. Der er ingen formelle krav til måden, du henvender dig på. Du kan henvende dig personligt hos Misbrugscentret, du kan kontakte Misbrugscentret pr. telefon, brev eller , eller du kan blive henvist af andre (sagsbehandlere, læge, institutioner med flere). Vi anbefaler, at du ringer i forvejen for at få en aftale, så unødig ventetid undgås. Kontakt Misbrugscentret uforpligtende på tlf og vi hjælper dig derefter videre til det rette tilbud. De aktuelle telefontider finder du på vores hjemmeside. Visitation til behandling Behandling for afhængighed af stoffer er omfattet af behandlingsgaranti. Det betyder, at første samtale skal gennemføres inden for 14 dage. Dette gælder dog ikke, hvis du ønsker at benytte muligheden for frit valg (se afsnit 6 om behandlingsgaranti). Forud for visitationsmøde udarbejdes et indstillingsskema i samarbejde mellem behandler og borger. Indstillingsskemaet til dag- og døgnbehandling behandles derefter i et nedsat visitationsudvalg, der består af visitator (myndighedsperson), afdelingsleder og en behandlerrepræsentant. Der afholdes visitationsmøder hver 14. dag. Borgeren tilbydes at deltage i visitationsmødet. Der kan blive tale om en viderehenvisning til andre instanser, hvis det skønnes, at Misbrugscentrets tilbud ikke er passende eller tilstrækkelige. Det er ikke nødvendigt med visitation til ambulant behandling. Bemærk! Hvis du vælger at lade dig indlægge på et døgnbehandlingssted, uden en henvisning fra Slagelse Kommune, skal du selv betale for behandlingen. Lovgrundlag og centrale vejledninger Visitation til behandling for stofmisbrug foregår på baggrund af: Servicelovens 101 Vejledning om formål og andre generelle bestemmelser i Serviceloven (Vejledning nr. 1 til Serviceloven) VEJ nr 93 af 05/12/2006 Vejledning om botilbud m.v. til voksne (Vejledning nr. 4 til Serviceloven) VEJ nr 95 af 05/12/2006 Vejledning om særlig støtte til voksne (Vejledning nr. 5 til Serviceloven) VEJ nr 96 af 05/12/\n14 Bekendtgørelse nr af 13/12/2006 om garanti for social behandling for stofmisbrug til unge under 18 år i særlige tilfælde https://www.retsinformation.dk/forms/r0710.aspx?id= Lov om ændring af lov om social service og lov om tilbageholdelse af stofmisbrugere i behandling Sundhedslovens 142 Retssikkerhedsloven Autorisationsloven 41 Ordinationscirkulæret IM VEJ nr 9881 af 08/06/2007 Bekendtgørelse om kvalitetsstandard for social behandling for stofmisbrug efter 101 i lov om social service Klagevejledning for stofmisbrugere i behandling (Fælles for den sundhedsfaglige og den sociale behandling) VEJ nr 9810 af 27/07/2007 Hjemmeboende børn med videre I forbindelse med visitation af borgere med stofmisbrug afklares dennes familiemæssige forhold. I denne forbindelse sikres viden om borgerens eventuelle hjemmeboende børn, og deres forhold i øvrigt. Det sker i henhold til social behandling for stofmisbrug efter 101. I henhold til regler om underretningspligt efter Servicelovens Kapitel 27 Underretningspligt sikres, at kommunens andre afdelinger tilføres viden om eventuelle forhold, som vurderes relevant for kommunen i relation til den misbrugende borger og dennes børn. 14\n15 6. Behandlingsgaranti Kommunen sørger for, at mennesker med stofmisbrug, der ønsker behandling for stofmisbrug, får et behandlingstilbud, der skal iværksættes senest 14 dage efter henvendelse til kommunen. Behandlingsgarantien gælder kun i forhold til kommunens tilbud og kan fraviges, hvis borgeren med stofmisbrug vælger at blive behandlet i et andet behandlingstilbud. Garantien dækker den sociale behandling for stofmisbrug efter lov om social service. Borgere med stofmisbrug, der er indsat i kriminalforsorgens fængsler og arresthuse, er ikke omfattet af dette lov. Borgere med stofmisbrug, der er visiteret til behandling, har mulighed for frit valg (se afsnit 7). 15\n16 7. Muligheden for frit valg Efter Servicelovens 101, Stk. 4. kan en person, der er visiteret til behandling vælge at blive behandlet i et andet offentligt behandlingstilbud eller privat behandlingstilbud af tilsvarende karakter som det, der er visiteret til. Retten til at vælge gælder for alle visiterede borgere med stofmisbrug. Retten til at vælge kan dog begrænses, hvis hensynet til borgeren taler herfor. Borgere med stofmisbrug, der er visiteret til behandling, skal orienteres om retten til at vælge mellem offentlige behandlingstilbud og private behandlingstilbud. Tilbuddene skal være godkendt efter Serviceloven. Da det konkrete tilbud skal være inden for rammerne af visitationen og den udarbejdede behandlingsplan, vil der for eksempel ikke være frit valg mellem døgn- og dagbehandling. Det vil heller ikke nødvendigvis være alle godkendte behandlingssteder, som er relevante for det planlagte behandlingsforløb. Private dagtilbud er ikke omfattet af kravet om godkendelse i Serviceloven og derfor ikke omfattet af retten til frit valg. Misbrugscentret kan være borgeren behjælpelig med informationer om behandlingsmuligheder, der kan udgøre alternativer til den behandling, kommunen tilbyder. 16\n17 8. Målsætning for udarbejdelse, koordinering af og opfølgning på handleplaner Udarbejdelse af handleplan Borgen tilbydes en samtale med behandleren inden for de første 14 dage efter henvendelsen. På baggrund af denne samtale vurderes det, om det er tilstrækkeligt med ambulant behandling eller borgeren har et ønske om dag- og/eller døgnbehandling. Behandlingen tager udgangspunkt i den enkelte borgers behov. Der lægges stor vægt på matchning af borgerens behov og misbrugscentrets tilbud. Efter samtalen tilbydes borgeren udarbejdelse af en handleplan. Handleplanen er det redskab, som borgeren og misbrugsrådgiveren har at arbejde ud fra. Den beskriver: hvilken overordnet målsætning borgeren har for behandling hvilke delmål der skal arbejdes med i et behandlingsforløb hvilken indsats der er nødvendig varighed af indsatsen andre særlige forhold f.eks. boform, beskæftigelse, behandling og hjælpemidler. Opfølgning Hovedreglen er, at der skal ske opfølgning på den udarbejdede handleplan en gang om året. Eller hvis der sker væsentlige ændringer i forhold til borgerens situation. Opfølgningen sker i en samtale mellem borger og behandler. Opfølgningssamtalen skal indeholde en afklaring af den aktuelle situation, status i forhold til den tidligere udarbejdede handleplan, mål, delmål samt kontakthyppigheden i perioden. Udarbejdelse af handleplanen for hver enkelte borger i stofmisbrugsbehandling skal sikre sammenhæng mellem både den sundhedsfaglige og den socialfaglige del af stofmisbrugsbehandlingen og de sociale problemstillinger i øvrigt. Opfølgning i forhold til medicinsk behandling For at undgå afhængighed skal lægen, inden behandling med afhængighedsskabende lægemidler indledes, sammen med patienten lægge en behandlingsplan, hvoraf det blandt andet fremgår, hvilken effekt og hvilke bivirkninger, der kan forventes af behandlingen, og hvor lang tid behandlingen forventes at vare. Centrets overlæge er ansvarlig for den medicinske behandling. Opfølgning på borgerens ordinationer sker ved lægesamtaler efter behov. Borgeren kan selv tage initiativ til disse eller rådgiveren kan i samråd med borgeren skønne, at der er behov for en lægesamtale. Rådgiveren koordinerer og følger op på de planer, der lægges i samråd med borgeren ved lægesamtalen. Eksempelvis borgerens ønske om stabilitet via reducering af sidemisbrug, støtte til nedtrapning med videre. 17\n18 9. Hvordan sikres brugerinddragelse? Der afvikles kontinuerligt brugerinddragelses møder. Dette for herigennem at sikre en brugerevaluering af tilbuddet. Der er brugerrepræsentanter ved ansættelse af nye medarbejdere I dag- og efterbehandlingen afholdes der hver fredag Byggemøder hvor brugerne dels informeres om den kommende uge, og samtidig har mulig for at præge aktiviteterne. Der arrangeres forskellige borgerinitierede aktiviteter med jævne mellemrum på Misbrugscentret. 18\n19 10. Reglerne for betaling af kost og logi Der er følgende regler omkring egenbetaling ved døgnbehandling: Kommunen fastsætter betalingen ved ophold i kommunale boformer i henhold til Serviceloven 163 Der skal som udgangspunkt betales for ophold i boformer jf. Servicelovens i forbindelse med stofmisbrugsbehandling, efterbehandling eller udslusning. Personer, der beholder deres egen bolig under opholdet, betaler som udgangspunkt ikke for opholdet. Der skal dog betales for andre ydelser, herunder kost. Betalingen fastsættes i øvrigt således, at der tages hensyn til at borgeren har et rimeligt beløb (lommepenge) til rådighed, når de faste udgifter er betalt. Fastsættelse af egenbetalingen indarbejdes i den samlede handleplan, der bliver udarbejdet i forbindelse med påbegyndt behandling. Der skal således være klarhed over forsørgelsesgrundlag og betaling fra opholdets begyndelse. Opholdsbetalingen fastsættes som et samlet månedligt beløb, der betales månedligt forud. Fastsættelse af egenbetaling følger Botilbudsvejledningen VEJ nr 95 af 05/12/2006 stk\n20 11. Information om sagsbehandling og klageadgang Misbrugscentret er åbent for personlig henvendelse og kræver ingen henvisning. De aktuelle åbningstider kan ses på hjemmesiden. Ved selvmøde eller anvist henvendelse orienteres borgeren med misbrug om Misbrugscentrets sagsgange i forbindelse med rådgivning, visitation og behandling. Misbrugscentret har udarbejdet en pjece, som beskriver Misbrugscentrets tilbud: indhold, fysiske rammer, beliggenhed med videre. Formålet med pjecen er at give borgeren mulighed for at danne sig et indtryk af Misbrugscentrets behandlingstilbud. Se desuden beskrivelser af tilbuddene i afsnit 4. Klagevejledning for stofmisbrugere i behandling Der kan klages over afgørelser på den socialfaglige behandling. For eksempel afslag på behandlingstilbud, ændring af behandlingstilbud eller manglende iværksættelse af tilbud indenfor behandlingsgarantien. Der kan desuden klages over personalet. En klage kan fremsættes både mundtligt og skriftligt til Slagelse Kommunes Misbrugscenter, Ingemannsvej 22, 4200 Slagelse. Ønsker man at klage, kan man få udleveret en klagevejledning fra Misbrugscentret. Kommunen skal modtage klagen indenfor fire uger fra afgørelsen om behandlingstilbud er truffet. Kommunen har fire uger til at genvurdere sagen. Hvis kommunen fastholder den oprindelige beslutning, sendes klagen videre til Det Sociale Nævn. For yderligere oplysninger om klagemuligheder følg nedenstående link: VEJ nr 9810 af 27/07/2007 Borgerrådgiver Er der tvivlsspørgsmål vedrørende klager kan der rettes henvendelse til Slagelse Kommunes Borgerrådgiver. Borgerrådgiveren Slagelse Rådhus Rådhuspladsen 11, 2. sal 4200 Slagelse Tlf\n21 12. Personalets faglige kvalifikationer og kompetenceudvikling Misbrugscentrets personalegruppe er tværfaglig sammensat, så den nødvendige faglige ekspertise er sikret på alle Misbrugscentrets indsatsområder. De faglige kvalifikationer sikres gennem intern kompetenceudvikling, som omfatter alle medarbejdere, samt gennem faglig supervision af alle faggrupper. I relevant omfang foregår der endvidere eksterne kursus- og uddannelsesaktiviteter. Misbrugscentret lægger stor vægt på at holde sig ajour med den nyeste viden på området og derigennem sikre den enkelte borger god behandling. 21\n22 13. Monitorering af indsatsen Dokumentation betragtes som en vigtig del af arbejdet på Slagelse Misbrugscenter. Dokumentationen anvendes til løbende justering af den enkelte borgers forløb. Det skal sikre, at borgeren når de fastsatte mål, eller at målene bliver justeret. Derudover anvendes dokumentationen til at justere Misbrugscentrets overordnede tilbud, så de matcher målgruppens behov. Der foretages de nødvendige indberetninger og registreringer, ligesom ASI anvendes i arbejdet. Misbrugscentret indberetter for eksempel til Stofmisbrugsdatabasen. Endvidere indberettes til Dansk Registrerings- & Informationssystem (DANRIS), som administreres af Center for Rusmiddelforskning. Derudover monitoreres antal indskrevne, alder, køn og en række behandlingsvariable, såsom behandlingstype, tilbud, behandlingslængde, gennemførelse med videre. Den fremtidige indsats på stofmisbrugsbehandlingsområdet Hvert andet år udarbejder Misbrugscentret en virksomhedsaftale om Misbrugscentrets udvikling. Aftalen fremlægges for og godkendes af Handicap- og Socialpsykiatriudvalget i Slagelse Kommune. 22\nBilag 1. Slagelse Kommunens Misbrugscenter Kvalitetsstandard for social behandling for stofmisbrug Ambulant psykosocial behandling...2 Dagbehandling...3 Kursusforløb Krop og Læring :...3 Forbehandlingsgruppen:...3


Sensor kan scanne marken for insekter - det kan blive gavnligt på sigt | LandbrugsAvisen\nEn ny opfindelse kan skelne skadelige insekter fra gavnlige. Målet er at spare kemi - men der er stadig lang vej, vurderer landskonsulenten.\n17. apr 00:00 Skrevet af Merete Hattesen\n20 stationære sensorer bliver i denne vækstsæson testet hos 15 danske landmænd. Derudover har FaunaPhotonics 100 sensorer ude i projekter i Europa og USA, fortæller Kiri Fløistrup fra FaunaPhotonics.\nGraduering af tildelingen af gødning, udsædsmængde og vækstregulerings- og svampemidler ud fra satellit- og sensor-målinger bliver mere og mere udbredt hos de danske landmænd. Graduering af insektmidler lader dog vente på sig. Dels fordi de ikke bare kan måles med satellit - men også fordi de bevæger sig rundt og er lidt sværere at måle.\nEn ny opfindelse fra Københavns Universitet og firmaet FaunaPhotonics kan dog lave om på det. I hvert fald på sigt.\nSensor kender insekter\nForsker Klas Rydhmer fra Københavns Universitet har i samarbejde med virksomheden FaunaPhotonics udviklet en sensor og en algoritme, der kan skelne de skadelige insekter i marken fra de gavnlige. På den måde kan landmanden målrette sprøjtningen mod skadedyrene.\nFørste skridt er stationære sensorer, der har en begrænset rækkevidde. Næste skridt er at gøre sensorerne mobile, så de kan måle præcis, hvor i marken de skadelige insekter befinder sig og kun sprøjte der.\nDen nye insekt-sensor er afprøvet i landsforsøg i både 2019 og 2020 til at registrere rapsjordlopper og glimmerbøsser.\n»Det lykkedes os ikke at omsætte sensorens målinger til en bekæmpelsestærskel, som vi kan bruge i marken. Der var ikke så god overensstemmelse mellem antal skadedyr vi fandt i fangbakker i forhold til sensorens målinger. Usikkerheden var stor. Sensoren var heller ikke helt god nok til at genkende de forskellige arter endnu - men det kan der arbejdes på«, siger landskonsulent Ghita Cordsen Nielsen, Seges.\nRækkevidden af hver sensor var heller ikke så stor, så der skal mange til for at dække en mark, og de er dyre, siger hun.\n»Der skulle en sensor til pr. ha for at dække glimmerbøsser, og tre sensorer pr. ha for at dække rapsjordlopperne«.\nGraduering via sensor\nHun ser især en potentiel gevinst i at bruge sensorer til at graduere dosis af insektmidler op og ned. F.eks. ved at sætte sensorerne på sprøjtebommen så der måles under kørsel.\n»Det er en spændende teknologi, især fordi insekter ofte samler sig i områder af marken. Så det ville være en fordel at vide hvor, men den er langt fra klar til praksis endnu. Der går nok en del år«, anslår hun.\nSensoren kan via infrarødt lys skelne arter af insekter fra hinanden (kører på solenergi).\nDen registrerer hastigheden på insekters vingeslag, hvor store kroppene er i forhold til vingerne og insekternes farve. Det sendes til en algoritme, der placerer dem i artsgrupper.


Khusistan (provins) - Wikipedia, den frie encyklopædi\n(Omdirigeret fra Khusistan)\n• 31.3273° N 48.6940° E\nAmter / Regioner\nKarun dæmningen i Zagros-bjergene.\nKhusistan eller Khuzestan (persisk:خوزستان) er en af Irans 30 provinser. Den ligger på den nordøstlige side af den Persiske Golf, og provinsens hovedby hedder Ahvaz. I provinsen findes bl.a. følgende større byer Behbahan, Abadan, Andimeshk, Khorramshahr, Bandar Imam, Dezful, Shushtar, Omidiyeh, Izeh, Baq-e-Malek, Mah Shahr, Dasht-i Mishan/Dasht-e-Azadegan, Ramhormoz, Shadegan, Susa, Masjed Soleiman, Minoo Island og Hoveizeh.\nProvinsen dækker et areal på 64.055 km², og den har 4,3 millioner indbyggere. Næsten halvdelen er shiittiske arabere, som bor i den sydlige del af provinsen. Desuden findes der shiittiske persere og folk af kurdisk afstamning som Bakhtiarer og Lurere (som taler en persisk dialekt) mod nord og øst. I provinsens nordlige del lever endnu en del af de kurdere, som blev forflyttet dertil under den iran-irakiske krig. I provinsen finder man Irans største dæmningsanlæg og vandkraftværk, som opstemmer floden Karun ved byen Masjid Soleiman (Masjid-e-Soleiman).\nProvinsens historie [redigér]\nDet nuværende Khusistan svarer til det område, der kaldes Elam i historiske beretninger. Områdets hovedby var byen Susa, og op gennem historien kaldte iranerne provinsen for Elam. Den oldpersiske betegnelse for Elam var Hujiyā, som kan genkendes i provinsens moderne navn. Khusistan er den ældste, iranske provins og den kaldes ofte for "nationens fødested" i Iran. Det var nemlig i dette område, at de indo-iransktalende stammer slog sig ned og grundlagde de fremtidige riger Persien, Medien og Partien sammen med den indfødte, elamitiske befolkning. Khusistan var også stedet, hvor byen Jondishapur og dens lægeskole lå.\nUnder elamiterterne, babylonerne og mederne blev Khusistan opdyrket ved hjælp af højt udviklet kunstvandingsteknik, og området regnet for Mesopotamiens og Persiens kornkammer indtil islamiseringen i det 7. århundrede. I det sydiranske lavland mellem Zagros-bjergene og den Persiske Golf er der i stedet opstået ørkenagtige stepper og udbredte sumpområder langs bredderne af Karun, Kerkha og Shatt al-Arab. På grund af rige forekomster af olie- og naturgas er provinsen atter blevet en økonomisk og geopolitisk betydningsfuld region. Fra 1980 til 1988 var det iranske Khusistan målet for en irakisk erobring, og området lider endnu under de ødelæggelser, som skyldes de irakiske hærenheder.\nTuristens Khusistan (på engelsk og persisk)\nArdabil • Bushehr • Chahar Mahaal og Bakhtiari • Øst-Aserbajdsjan • Isfahan • Fars • Gilan • Golestan • Hamadan • Hormozgan • Ilam • Kerman • Kermanshah • Khusistan • Kohkiluyeh og Buyer Ahmad • Kurdistan • Luristan • Markazi • Mazandaran • Nord-Khorasan • Qazvin • Qom • Razavi Khorasan • Semnan • Sistan og Baluchistan • Syd-Khorasan • Teheran • Vest-Aserbajdsjan • Yazd • Zanjan\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Khusistan (provins)\nHentet fra "http://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Khusistan_(provins)&oldid=6903399"\tKategori: Provinser i IranSkjulte kategorier: Geomærkede artiklerPåbegyndte artikler om iransk geografi\tNavigationsmenu\nDenne side blev senest ændret den 9. marts 2013 kl. 09:34.


iPhone 13-rygter får satellit-aktie til at eksplodere: Stiger med 50 procent - Computerworld\nDet rygtes, at Apples kommende iPhone er i stand til at snakke direkte med satelliter. Det får Globalstar-aktien til at stige med over 50 procent mandag.\nSatellitselskabet Globalstar har mandag set en bemærkelsesværdig stigning i selskabets aktiekurs, der er gået i vejret med 50 procent.\nGlobalstar, der er udbyder af satellitservices, er nemlig del af et rygte omkring den kommende iPhone, der ventes til efteråret.\nDet forlyder sig nemlig, at den næste generation af iPhone muligvis vil kunne benytte sig af satellitkommunikation. Og i forbindelse med dette rygte er det Globalstar, der forventes at blive partner, skriver CNBC.\nMing-Chi Kuo, analytiker ved STFI Securitues, forudser i en investornote, han udgav søndag, at Apple er "optimistiske omkring tendensen med satelligkommunikation" og at Apple "sandsynligvis" vil gøre telefonen i stand til at kunne forbinde til ikkejordiske netværk.\nApples nætes iPhone forventes i løbet af efteråret, og måske allerede i september måned. Den har endnu ikke noget officielt navn, men omtales af medier og analytikere som iPhone 13.\nApple-analytikeren skrev ligeledes, at den mest oplagte satellit-partner til Apple er selskabet Globalstar, der allerede har et netværk af 24 satellitter i kredsløb.\n"Hvis Apple benytter sig af relevante softwarefunktioner, så kan iPhone 13-brugere ringe og sende sms'er via satellitter, når de ikke er i et område med 4G/5G-dækning," skriver Ming-Chi Kuo.


Budgetslagsmål kan svække tillid til EU | Information\nKan man stole på EU, hvis institutionen ikke engang kan vedtage sit eget budget? Det spørgsmål stiller europæiske borgere måske sig selv efter denne uges budgetsammenbrud i EU, lyder meldingen fra Europa-Parlamentets formand, Jerzy Buzek:\n»Vi ønskede en aftale, og jeg synes, det er beklageligt, at et mindre antal medlemsstater lukkede processen om 2011-budgettet ned. Få med-lemslandes stædighed kommer til at underminere borgernes tillid til, at EU virker effektivt. Parlamentet og et stort flertal af lande var ellers parate til at indgå en aftale, og kun få medlemsstater blokerede den aftale, fordi de ikke var villige til at indgå i en kon-struktiv diskussion,« sagde han, da forhandlingerne mandag nat brød sammen.\nOplægget var i sidste for-handlingsfase, at EUs udgif-ter skulle stige med 2,91 pct. Det ville for medlemslandene betyde nye udgifter for omkring 500-600 mio. Pengene går blandt andet til oprettelse af den nye Udenrigstjeneste, som udvider det europæiske samarbejde om udenrigspolitikken. Ikke desto mindre udlægges merprisen af nogle lande herunder Danmark som en unødig ødselhed i tider, hvor landene selv spænder livremmen ind.\nNej til vokseværk i EU\nStatsminister Lars Løkke Rasmussen (V) beklagede på sit pressemøde tirsdag, at EUs budgetter havde vok-seværk, når Danmark selv opererer med nulvækst. Men ifølge EU-ekspert og professor Uffe Østergaard er det snarere udtryk for det klassiske tovtrækkeri mellem de lande, som giver, og de lande som modtager penge fra EU:\n»Det er groft sagt bare den klassiske diskussion mel-lem de lande, der bidrager og dem, der ikke gør,« siger han.\nDesuden burde Danmark kunne se, at de stigende ud-gifter også er udtryk for nye behov, vurderer Uffe Øster-gaard:\n»Man har pålagt EU en masse nye opgaver, selvom nationalstaterne nu modsæt-ter sig de fælles hensyn,« siger han og sammenligner situationen med den hjemlige diskussion mellem stat og kommuner.\nDe nye opgaver ændrer dog ikke på, at stærkt stigende udgifter vil være uaccepta-belt, mener medlem af Europa-Parlamentet Jens Rohde (V):\n»Det bekymrende er, at de går efter så høje budgetstig-ninger. Det er sådan noget, som kan være med til at un-derminere tilliden.«\nRohde deler ikke parla-mentsformandens frygt for, at budgetforviklingerne i sig selv kommer til at sprede skepsis over for EU.\n»Jeg tror ikke, at selve budgetspillet rokker ved folks tillid til EU. Det handler mere om, at Parlamentet fra starten af skulle have udvist evnen til at holde budgettet i ro.«\nDer vil nu indledes nye forsøg på at vedtage et budget, og lykkes det ikke, vil det nuværende budget i stedet blive videreført for 2011, mens der måned for måned skal træffes afgørelse om midlertidige budgetter. Det risikerer at ramme blandt andet EUs udviklingsbistand og arbejdsmarkedsprojekter, har interesseorganisationer beklaget. Det forventes dog, at der findes en løsning.\nJerzy BuzekUffe Østergaard


1 Peter 3:8-9 | Bibelen på hverdagsdansk :: BibleServer\nForholdet mellem mand og kone\n1-2 I kvinder, som er gift, skal underordne jer under jeres mænd. Derved kan nogle af de mænd, som nægter at tage imod budskabet om Jesus, vindes uden ord, når de lægger mærke til jeres respektfulde og eksemplariske levevis. 3 Vær ikke så stærkt optaget af jeres udseende, af kunstfærdige frisurer, kostbare smykker og fornemt tøj, 4 at I forsømmer at pleje hjertets indre skønhed, der giver sig udtryk i en venlig og stilfærdig optræden. Det er en skønhed, som ikke falmer, og den er meget værd i Guds øjne. 5 Det var den samme skønhed, der i gamle dage prægede de gudfrygtige kvinder, som satte al deres lid til Gud og underordnede sig deres mænd. 6 Således adlød Sara sin mand, Abraham, og kaldte ham »herre«. I er hendes »døtre«, hvis I på den måde gør det rette, og så behøver I ikke være bange for at I bliver truet af jeres mænd. 7 Og I mænd, vær hensynsfulde overfor jeres koner. Værdsæt deres særlige følsomhed og vis dem ære, for de er medarvinger til det evige liv. Hvis ikke I ærer dem, bliver jeres bønner blokeret.\nKristnes indbyrdes forhold\n8 Og nu et ord til jer alle: I skal leve i indbyrdes harmoni og være medfølende, kærlige, omsorgsfulde og ydmyge over for hinanden. 9 Gengæld ikke ondt med ondt, eller anklage med anklage, men velsign i stedet for. I er kaldet til at velsigne hinanden, og derved bliver I også selv velsignet. 10 Som Skriften siger: »De, der gerne vil have et godt liv og ønsker sig gode dage, skal holde deres tunge i skak og ikke lade løgn komme over deres læber. 11 De skal holde sig fra det onde, gøre det gode og stræbe efter fred. 12 Herren beskytter de retskafne og hører deres bøn om hjælp, men han er imod dem, der handler ondt.«\nLidelsen set i evighedsperspektiv\n13 Hvem vil gøre jer fortræd, hvis I er ivrige efter at gøre det gode? 14 Men skulle det ske, at nogen gør jer fortræd uden grund, så tag det som en velsignelse. Vær ikke bange for dem, og bliv ikke slået ud over det. 15 Indvi jer helt til at følge Kristus som jeres Herre. Vær parate til at gøre rede for jeres forventning om det evige liv, når nogen spørger om jeres tro. 16 Gør det med venlighed og respekt og med god samvittighed, så jeres modstandere bliver flove over, at de har gjort nar af jer og talt ondt om jeres kristne livsstil. 17 Husk, at det er bedre at lide ondt - om Gud vil - for at have gjort noget godt end at blive straffet for at have gjort noget ondt. 18 Kristus måtte jo også lide, skønt han var uskyldig. Han døde én gang for alle, for at vi kunne få vores synder tilgivet. Han var selv uden synd, men døde for syndige menneskers skyld, for at han kunne bringe os tilbage til fællesskabet med Gud. Han døde rent fysisk, men blev levendegjort i ånden. 19 Og det var i dén åndelige skikkelse, at han besøgte de dødes ånder, der blev holdt i forvaring, og han forkyndte budskabet for dem. 20 Der traf han dem, der døde på Noas tid, fordi de nægtede at bøje sig for Gud, selvom Gud ventede tålmodigt på dem i alle de år, det tog Noa at bygge arken. Ved hjælp af arken kom nogle få personer frelst gennem syndflodens vand. Det var otte personer i alt. 21 Det, der skete dengang, er et billede på dåben, som I også skal igennem for at blive frelst. Dåben drejer sig ikke om at få fjernet snavs fra kroppen, men er et spørgsmål om en god samvittighed over for Gud, og den får man ved troen på, at Jesus Kristus opstod fra de døde, 22 og at han blev taget op til Himlen og nu sidder ved Guds højre hånd, hvorfra han hersker over både engle og åndelige autoriteter og magter.


Kunstnere og kunsthåndværkere i Haderslev Kommune, Syddanmark - de 15 bedste eksperter | Houzz\n9 kunstnere og kunsthåndværkere i Haderslev Kommune, Syddanmark\nEt personligt og varmt hjem er i øjeblikket trendy og moderne. Danskerne vil gerne have noget unikt – du er måske en af dem? Det kan være svært at finde noget ganske unikt, men med lidt hjælp fra danske kunstnere kan du få et personligt hjem, som ingen anden råder over. Tomme og kedelige vægge og hylder er det noget af det mest upersonlige i en bolig, og derfor kunne en fremragende ide være at finde en kunstner i Haderslev Kommune, Syddanmark, som kan kreere noget ganske specielt, der fortæller noget om dig. Det kunne være alt lige fra en billedkunstner og pottemager til en keramiker, som alle kan kreere noget ganske smukt og dekorativt til dine vægge og tomme hylder.\nHvorfor er det en god ide at indrette boligen i samarbejde med en kunstner i Haderslev Kommune?\nKeramik er og vil altid være smukt og stilfuldt. Det er gennem tiden blevet brugt til at skabe smukke kunstværker og funktionelle genstande. Derfor er det oplagt, at du i samarbejde med en keramiker eller pottemager fremstiller alt lige fra små, charmerende vaser til svævende planteholdere, som på en fin og elegant måde pryder din bolig. Gør dig nogle tanker om, hvad du godt kan lide – for det skal være personligt. Hvilke farver gør dig glad i låget? Hvilke former foretrækker du at kigge på? I princippet kan du fremstille stort set alt, hvad du har lyst til med en keramiker eller pottemager; det der blot er vigtigt, er dig og det, du kan lide. Er du vild med vaser? Eller er du mere til lækkert stentøj, som giver enhver hylde et fantastisk og rustikt udtryk? Uanset om du ønsker et elegant eller rustikt udtryk i din bolig, kan en keramiker og pottemager i Haderslev Kommune med garanti hjælpe dig på vej dertil.\nHvordan kan kunstmalere i Haderslev Kommune hjælpe mig med at indrette mit hjem i en mere personlig stil?\nHvordan vælger jeg den rette kunster i Haderslev Kommune til at hjælpe med at indrette min bolig?\nInden du hyrer en kunstner eller kunsthåndværker i Haderslev Kommune, kan du gennemse vores netværk af 9 kunstnere og kunsthåndværkere. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste kunstnere og kunsthåndværkere i nærheden af dig.