Jernalderen i Danmark - Landsbyen - Movellas\nJernalderen var det område, som vi kalder Danmark, delt op i små stammesamfund. Gennem Jernalderen blev mange af stammerne slået sammen, hvilket betød, at der i den sene Jernalder og Vikingetid opstod kongedømmer. Stammerne bestod af et antal landsbyer på et landområde, hvis størrelse man ikke præcis kender i dag. Hvert stammeområde blev styret af en høvding. I de landsbyer, der er blevet udgravet totalt, har arkæologerne fundet ét hus, der var meget større end de andre, og man formoder derfor, at høvdingen har haft en bolig i hver landsby. Landsbyerne bestod af 2-25 gårde samt værksteder og forrådskamre. I Vestegnen og Nordvestegnen i Jylland lå gårdene sådan, at en gård med omgivende marker stødte op til den næste gårds marker. Nogle steder lå der også små landsbyer. I Nordsjælland var bebyggelsen tværtimod meget spredt, og der kendes ingen bopladser med landsbylignende træk.\nUden for landsbyhegnet opdyrkede man marker, som var omgivet af overdrev og udmark, hvor dyrene kunne græsse. Disse græsningsområder har været fyldt med søer og vandhuller, hvor dyrene har kunnet drikke. Markerne var afgrænsede af levende hegn i form af træer, så hver husholdning havde deres egne marker. Hvis markerne blev udpinte, flyttede man landsbyen, så man kunne opdyrke nye jorde. Desuden holdt et hus dengang kun 20-40 år, så skulle der bygges et nyt.\nTil landsbyen hørte også en ler- eller sandgrav, der indeholdt byggemateriale til opførelsen af huse.\nMange navne på byer i dag kan spores tilbage til Jernalderen. Det gælder bl.a. de byer, hvis navne ender på -um, -inge, -lev, -sted, -ten, -løse, -rup. Behovet for at navngive bygder og byer må være forbundet med menneskets behov for at sikre sig en vis bofasthed, og lige så gammelt. Det har også været nødvendigt med navne på bebyggelserne, når man har skullet kommunikere på tværs af landsbyer, så man kunne betegne deres lokalisering og deres indbyggere. De fleste stednavne giver gennem deres betydning information om den enkelte lokalitet – hvis man ellers kan forstå navnet rigtigt. For eksempel kunne man tro, at Grenå fortalte om en lokalitet, der havde noget med en å og en gren at gøre, men kigger man som navneforsker nærmere på navnets betydning, vil ældre former som Grindhøgh og Grinøgh afsløre, at navnet snarere henviser til en høj, som enten har været karakteriseret af grus eller af et led.\nNår man udgraver jernalderlandsbyer, er det kun stolpehuller og måske rester af stampet lergulv, man finder, derfor er det umuligt at vide, hvordan Jernalderens huse præcist har set ud. Man ved, at væggene er blevet bygget op om stolper, der har holdt taget oppe. Væggene blev bygget af ler blandet med halm og måske gødning, som blev klasket op om pileflet mellem de bærende stolper. Fra enkelte udgravninger kendes stykker af lerklinede vægge, der var klinet med lyst ler eller kalkede, men man ved ikke, hvor almindeligt det har været i Jernalderen. Fra Bronzealderen har man også fundet bemalede stykker væg, og det er da muligt, at de også har eksisteret i Jernalderen. Jernalderens typehus var omkring 5 meter bredt, 7-20 meter langt og treskibet. Inde i huset stod der altså også stolper og bar taget. Det er ikke til at sige, hvordan taget har set ud, eller hvor høje væggene har været. Men taget har antageligt været af tagrør, tørv og/eller tang. Langhusene lå oftest i øst-vestvendt retning, med beboelsesenden i vest. I den anden ende var indrettet en stald, hvor husstandens dyr stod. Det er let at tro, at man har haft dyrene stående i huset, fordi de måske giver ekstra varme; undersøgelser i Sagnlandet Lejre har dog vist, at dyrene ganske vist har afgivet en vis varme, men ikke i nævneværdig grad, nemlig allerhøjst 2 grader. Varmen forsvinder nemlig hurtigt ud på grund af den dårlige isolering af huset. Ildstedet er den altoverskyggende varmekilde i huset, hvor der for øvrigt er ca. 5-10 grader på en vinterdag, alt afhængigt af vejret – koldere på gulvet. Skorstene er der, ligesom tage, ikke bevaret rester af. Dog har man fundet en kurv uden bund oven på et ildsted, der kunne have siddet i taget og fungeret som skorsten. I Sagnlandet Lejre har man forsøgt sig med at sætte en sådan kurv i taget på et af husene.\nPå de andre huse har man i stedet for et hul over ildstedet lavet et trekantet hul øverst i hver gavl-ende, hvorigennem vinden kan passere og tage røgen med sig, men røgen er også sivet ud gennem det stråtækte tag, når det ikke regnede eller der lå sne. Disse huller har nok haft træskodder eller lignende, så man har kunnet lukke dem, hvis kulden er blevet for slem. Det lader også til, at det er denne form for skorsten, der er mest effektiv i praksis. Der har siddet to døre over for hinanden i midten af huset. Den eneste dør, man har udgravet, er meget lav; men det er muligt, at det kun er en del af døren, man har fundet, og at højden på dørene har varieret. Det er måske nærliggende at tro, at menneskene var meget små dengang, men de lig, man har udgravet, stemmer ikke overens med højden på dørene, så hvis dørene har været på den udgravede dørs størrelse, har det nok været på grund af et spørgsmål om at holde på varmen. Døren er fundet i Nørre Fjand i Nordvestjylland.\nIndretning og inventar i Jernalderens huse\nIldstedet var som nævnt den eneste varmekilde ud over husets beboere, og derfor det vigtigste inventar. Det var naturligvis også husets lyskilde og stedet, hvor maden blev tilberedt.\nDet var bygget op af ler, iblandet halm og komøg, på store granitsten, som medvirkede til at holde på varmen, efter at ilden var gået ud. Man har fundet flere eksempler på dekorerede ildsteder. Dekorationerne er lavet ved hjælp af snoede snore og stempler. I en islandsk saga berettes det om en mand, der undgik at brænde inde i sit hus ved at skære ”huden” over ildstedet ned og svøbe sig ind i den. Man regner med, at der er tale om et gnistfang, som har sørget for, at der ikke fløj gnister i stråtaget, som antændte det. Forsøg viser imidlertid, at det næppe har været nogen tvingende nødvendighed.\nBænke og skamler er der fundet flere af, i udgravninger i bl.a. Tyskland og i krigsbytteofferfundet i Viemosen på Fyn, men ingen borde. Nogle arkæologer mener, det har haft en særlig status at have en skammel, fordi man derved var hævet over andre. Fra Bronzealderen har man bl.a. fundet skamler i rige folks grave som en del af gravudstyret, så dengang må de i hvert fald have haft en særlig betydning. Ildstedernes lave højde tyder også på, at man har opholdt sig siddende på gulvet eller på hug, som man kender det fra andre kulturer. Vi ved ikke helt nøjagtigt, hvor almindelige skamler og evt. andre møbler var. I Vikingetiden blev den trebenede skammel dog almindelig, ligesom bænke, og nu var det stole med ryglæn, der skilte sig ud. Stolene er kun fundet i få meget sporadiske tilfælde og kun i de øverste samfundslag. En af de stole, man har fundet, har en række tætsiddende huller langs stolens overkant, hvilket tyder på, at selve sædet har bestået af snoreflet, muligvis med en hynde ovenpå.\nSenge fra Jernalderen har man ikke direkte fundet, men man har fundet forskellige rester af forkullede stolper og tildannede stykker tømmer, der godt kunne være fra senge eller andre møbler.\nMan regner med, at der på sengene har ligget skind, måtter og bunker af løs halm, men man ved stadig ikke, hvordan Jernalderens mennesker har indrettet deres sovepladser; det er da muligt, at man har haft puder og dyner stoppet med fjer og dun eller halm. Fra Vikingetiden har man fundet en seng, der indgik som en del af gravgodset i en skibsgrav fra Norge.\nGruttesten og skubbekværne er fundet på næsten alle udgravninger af jernalderbopladser.\nEn skubbekværn består af en 'ligger', som er underdelen af kværnen, og en 'løber', der er den lille glatte sten, man skubber frem og tilbage på liggeren og maler det imellemliggende korn med.\nDrejekværnen blev indført til Danmark i løbet af det 2.-3. århundrede efter Kristus. Den er langt mere effektiv end den gamle skubbekværn, som man har brugt, siden man begyndte at dyrke korn i Danmark for over 5500 år siden.\nTræskrin og kister er der fundet en del af; de må derfor have været ret almindelige. De kunne være lavet af planker eller udhulet i træ.\nHylder er der ikke direkte spor af i arkæologiske udgravninger af jernalderhuse. Men det har selvfølgelig været nødvendigt med steder til at opbevare krukker og forråd.\nI den ældste del af Jernalderen begyndte man at omgive landsbyens huse af et fælles hegn. Det blev man ved med, men efterhånden, som Jernalderen skred frem, og landsbyerne voksede, begyndte man også at bygge hegn rundt om de enkelte gårde. De første hegn lå meget tæt på husene, mest i græsningsområder, og har nok haft til hensigt at holde dyrene fra at æde af tagene; senere har hegnene fået betydning for Jernaldermenneskets identitetsfølelse, idet de tydeligt har vist, hvor grænsen for en ejendom gik. Hegnene blev indført samtidig med andre afgrænsningsprincipper, for eksempel var det på den tid, at bønderne begyndte at afgrænse deres marker, og også gravsteder blev omgivet af pæleværk og palisader. De første spor af hegn er fra Vestjylland. Arkæologen Mette Løvschall mener, at der også har eksisteret grænser inden da, behovet for at markere dem har bare ikke været lige så stort, og man har i stedet brugt markører i landskabet, såsom gravhøje eller træer, til at skelne.\nHusdyrene var livsnødvendige i Jernalderen. Dyrene var arbejdskraft, når markerne skulle pløjes, de gav menneskene tøj på kroppen og mad at spise. Hver husholdning havde deres egne dyr og var derfor selvforsynende med mad og tøj. Dyrene i Jernalderen har set en del anderledes ud, end de gør i dag. Først og fremmest var de mindre, og siden dengang har man avlet meget for at gøre dem mere nyttige, så som at give grisen et større fedtlag og sørge for at koen leverer mere mælk.\nEt af de vigtigste dyr i Jernalderen har været koen. Kvæget har været en fantastisk arbejdskraft og desuden leveret skind, kød og mælk. Men dyrene har ikke kunnet give nær så meget mælk, som vor tids køer kan. I dag leverer en enkelt ko i gennemsnit 24 liter mælk om dagen, hvor de i Jernalderen kun var oppe på to. En husholdnings antal af køer og kvæg har fortalt meget om, hvilken status den har haft i landsbyen. Dyrene har græsset i nærheden af bopladserne, så man hurtigt kunne drive dem ind til malkning. De har sandsynligvis stået indendøre hele vinterhalvåret. Kvæget blev slagtet, når det havde nået en alder på tre år eller mere.\nTyren har i næsten alle kulturer været dyrket som et frugtbarhedssymbol, og det er også tilfældet i Danmarks Jernalder. Der er i hvert fald fundet en del afbildninger af tyre og tyrefigurer.\nEt andet vigtigt dyr i Jernalderen var selvfølgelig fåret. Det har ikke kun været på grund af dets uld, for størstedelen af de knogler, man har fundet, er fra får, der er blevet slagtet før, de blev et år gamle og altså ikke er blevet klippet. Jernalderfåret har lignet det gammelnordiske gutefår og har været meget mindre end nutidens får; det har desuden haft horn og grovere pels med lange dækhår.\nSvinet har også optrådt hyppigt i Jernaldermenneskenes hushold. Man mener, at de er blevet drevet ud på olden i skoven hele året. Olden er en fællesbetegnelse for skovens nødder, så som bog og agern. Når svinene ”kom på olden”, kom de ud i skoven for at spise disse nødder. Tidspunktet for slagtningen af dyrene har varieret fra et- til treårsalderen. Svin er ikke som de øvrige husdyr fundet i forbindelse med moseofringer. Måske var føden ikke fin nok til guderne. Svinet er til gengæld talrigt repræsenteret i bopladsernes affaldslag samt nedlagt i grave sammen med får og kvæg som et måltid på rejsen til Dødsriget.\nHesten blev primært brugt som ride- og køredyr, men fund af marvspaltede knogler viser, at man også har spist hestene. Dyrene har også haft en religiøs funktion; fra Bronzealderen kender vi Solvognen, som trækkes af en hest. At hesten også har haft en religiøs betydning i Jernalderen ses på de mange hestekranier og huder, der er blevet ofret i moserne. Der er også fundet heste begravet sammen med deres herrer, men det forekommer kun hos de højeststående i samfundet.\nDe første fund af tamfugle stammer fra århundredet omkring Kristi fødsel. Fuglene er sandsynligvis blevet udbredt af romerne. Den danske høne nedstammer fra de sydøstasiatiske bankivahøns. Ænder og gæs kan være domesticerede lokalt, da deres vilde form lever naturligt i Danmark. Selvom knogler fra fjerkræ hyppigt findes på jernalderbopladser, er det først efter Vikingetiden, at de bliver fundet i større antal.\nJagt og fiskeri har suppleret den mad, husdyrene har givet. Det kunne være fuglefangst, netfiskeri og jagt af skovens vildt, men visse steder også jagt på sæler og marsvin; desuden er blåmuslinger og østers blevet indsamlet, hvor det var muligt. Diverse affaldsdynger har dog vist, at andelen af vildt udgjorde en meget lille del af de daværende folks ernæring.\nDen vigtigste kornsort i Jernalderen var den seksradede byg. Derudover dyrkede man nøgen byg, hvede, hestebønner, markærter, havre, hør og sæddodder. Rug blev almindelig omkring det andet århundrede efter Kristus, men optrådte faktisk kun som ukrudt. Spelt, hirse, enkorn og emmer blev også dyrket i begyndelsen af Jernalderen, men omkring år 0 begyndte de at forsvinde ud af landbruget. Udbyttet af sæden var slet ikke på højde med, hvad man får i dag. I dag kan en mark let give 40-50 gange så meget korn, som der er blevet sået, mens man i Jernalderen kun fik omkring 4-7 fold, alt efter om marken var nylagt og velgødet, eller om den var blevet gold. Høsten skulle bruges til brød, grød, øl og selvfølgelig udsæd til næste år, så der skulle spinkes og spares gennem hele vinteren. Derfor har man også indsamlet vilde frø og planter som supplement til kosten. De vilde frø kunne for eksempel være spergel, hvidmelet gåsefod, fuglegræs og rødknæ, som alle er ukrudtsplanter, der naturligt har vokset i de dyrkede marker. Kendskabet til Jernalderens korndyrkning har vi fra fund af enkelte forkullede korn fra udgravede tomter og fra aftryk af korn i lerkar. I Nordjylland har man også fundet krukker og lersiloer med større mængder korn. I affaldsgruber er der fundet et potteskår med brændte grødrester, en bageplade med en lille byg-/rugkiks fra Esbjergegnen, et par forkullede brød fra Sverige samt rester af øl i ofrede kar og som gravgaver. Desuden har man via obduktion af moselig fundet over 60 forskellige frø og kornsorter.\n(Kilder: oldtiden.natmus.dk jernalderlandsbyen.dk\nda.wikipedia.org, Oldtiden i Danmark: Jernalderen, www.danskhistorie.dk, Sagnlandet Lejre, P1, Politikens bog om Danmarks Vikingetid, kroppedal.dk, denstoredanske.dk, )


Forrige side -1...471472473474475476477...491-Næste side Vis alle\n#7225: Dead-Cheese - 3. Apr 2017 19:39\nDigimon world: next order til PS4.\nJeg glæder mig vildt meget til at vende tilbage til Digimon world gameplayet fra det første world spil\nJeg har også snydt lidt og varmet op med Digimon story: cyber sleuth, men det var en lidt blandet oplevelse.\n#7226: Scrapper - 3. Apr 2017 20:16\n^Cyber Sleuth syntes jeg nu var ret fedt. Har ikke nået at spille så meget Next Order fordi switch hypen overtog, men planlægger klart at fortsætte\n#7227: Dead-Cheese - 3. Apr 2017 22:02\nredigeret af Dead-Cheese d. 3. Apr 2017 23:17\nJeg var helt vild med det i starten! Det er mega fedt at gå i gang med, og jeg tror at alt er rimelig fedt på normal\n... Men de extra bosser der kommer til sidst er bare en stor runde bullshit med immunitet mod alt, i et spil hvor alt godt endten skal bruge status iflicts eller piercing damage. Det man så ender med er et udvalg af ca. 5-7 digimoner man potentielt kan bruge ud af de 200 da de er de eneste der kan bruge piercing damage eller har et godt support skill. Pvp er okay, men det kræver man har sat sine mons op omvendt end hvad man skal bruge til story mode.\n#7228: Rockarina - 4. Apr 2017 13:26\nHar bestilt en Tamagotchi M!x 20 års jubileum fra Japan den er jeg rimelig spændt på at modtage. Har ikke ejet en tamagotchi siden 90'erne, og de har jo ændret sig en hel del siden da\n#7229: The ultimate beast - 4. Apr 2017 16:59\nJeg er netop på vej ind for at købe Persona 5, jeg glæder mig vanvittig meget til det! Det har været en lang dag på arbejde i dag.\n#7230: Rockarina - 4. Apr 2017 17:15\nJeg har aldrig før ejet en game guide bog, men breath of the Wild måtte jeg altså bare have! Kan slet ikke få nok af det spil, og bogen er bare über lækker\nFik også købt en BotW taske i grå, så nu kan jeg endelig tage Switch'en med på farten. Havde godt nok bestilt en blå hos proshop, men den er stadig ikke kommet. Men når/hvis den kommer så har jeg da en af hver farve\n#7231: Thetof91 - 4. Apr 2017 17:30\nVar en tur i Flensborg i dag. Og fandt da lidt nyt ting til samlingen\nBubble og Bobble plush med lyd i\nOg en Ant Man Funko Pop med ekstra mini Ant Man\n#7232: Mr. Mario - 4. Apr 2017 19:00\nredigeret af Mr. Mario d. 4. Apr 2017 19:00\n(...) Breath of the Wild måtte jeg altså bare have! Kan slet ikke få nok af det spil, og bogen er bare über lækker\nJeg må også indrømme, at jeg er yderst fristet. Man vil bare have det hele ud af spillet. Så jeg går og overvejer at købe den.\n#7233: O-train - 5. Apr 2017 15:03\nParappa the Rapper og ufattelig mange, dyre studiebøger...\n#7234: madjor - 6. Apr 2017 14:39\nJeg fandt et par amiibo-figurer hos GameStop i dag. Det blev til Link og Ganondorf. Og så måtte jeg også bare købe Mega Yarn Yoshi\nOg så fik jeg da også en fin ET-bamse for en 20'er. Den skal datteren ha'\n#7235: chessr - 6. Apr 2017 16:44\nredigeret af chessr d. 6. Apr 2017 16:44\nDisgea 5 fysisk\nI am Setsuna fyaisk\n2 monster hunter XX Amiibo\nBox Boy amiibo inkl spil\n6 jap super famicom spil\n4 jap ps1 spil\n#7236: ChampionOfWhat - 6. Apr 2017 18:06\nJeg købte en Masters Of The Univers figur i Lørdags som jeg skal have hentet på et tidspunkt senere i aften\n#7237: 6Pac - 6. Apr 2017 18:22\n#7238: Kristian-M - 6. Apr 2017 19:04\nredigeret af Kristian-M d. 6. Apr 2017 19:04\nMetroid til nes og en Nes classic mini\n#7239: Thetof91 - 12. Apr 2017 16:05\nSå fik jeg brugt lidt af de penge jeg fik tilbage i skat\nEn ny BenQ skærm og Lego Slave 1 75060


Marmitek GlowXXLI LED pære E27 8515 med PrisMatch\nHjem / LED-pærer og pærer / Marmitek GlowXXLI LED pære E27 8515\nVarenummer (SKU): 188236 Kategori: LED-pærer og pærer\nMarmitek GlowXXLI LED pæren E27 8515 er e flot vintage elpære, der er en modene belysningsløsning til dit hjem. Pæren er dæmpbar, og du kan tilpasse lyset med den justeringsfunktionen. … læs mere her\nMarmitek GlowXXLI LED pære E27 8515 Varefakta\nNavn: Marmitek GlowXXLI LED pære E27 8515\nMange leder efter den billigste Marmitek GlowXXLI LED pære E27 8515 på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Marmitek GlowXXLI LED pære E27 8515 for kun kr. 249.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nMarmitek GlowXXLI LED pære E27 8515 til dit hjem\nMarmitek GlowXXLI LED pære E27 8515 kan på grund af dens store popularitet nu findes i vores varekategori LED-pærer og pærer. Vidste du, at du også får lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Marmitek GlowXXLI LED pære E27 8515 i webshoppen Elgiganten, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Det store vareudvalg giver en stor pulje af varer, og her er der helt sikkert noget for dig, og der er det oplagte valg produktet er på siden. Køber du varer online er priserne bedre- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nMarmitek GlowXXLI LED pære E27 8515 kun kr. 249.00\nHandler du varer i en dansk webbutik, begunstiges du af bedre rettigheder, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Dine varer skal kunne returneres i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Du kan oven i købet gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\nVær den første til at anmelde “Marmitek GlowXXLI LED pære E27 8515” Annuller svar


Rinkaby i Skåne\nTurene til Skånes Faldskärmsklubb i Rinkaby - og en rekord\nFF66 (Farum Faldskærmsklub af 1966 - som jeg ikke ved om eksisterer mere) havde sidst i 70'erne et samarbejde med Skånes Faldskärmsklubb - i dag "Skydive Skåne". En del af FF66's medlemmer tog derfor en gang imellem til Rinkaby, hvor den svenske klub holdt til. Et par år var vi så nogle springere fra det daværende HFK som hægtede os på. FF66 medbragte også deres fly - en Piper Six OY-TOY - så sammen med den skånske klubs Cessna 206, så var vi ganske veludrustet.\nNej - disse billeder er ikke fra vores første tur.\nDer havde jeg jo ikke noget fotoudstyr med.\nSkånes Faldskärmsklubb holdt til på en mægtig stor plads med to vinkelrette baner, så det altid var muligt at starte og lande stort set lige mod vinden. Man mærkede, at Sverige er et større land end Danmark! Desuden var der klubhus med køkken og tillige var der nogle barakker med køjer, som vi kunne overnatte i. Virkeligt luksuriøse forhold! Ser man på Skydive Skånes hjemmeside, så ser det ud til at være blevet endnu bedre siden. Jeg har indstryk af, at man i dag springer fra en anden plads end den, jeg tænker på. Tilsyneladende er man rykket nogle kilometer længere mod sydvest i nærheden af Tollarp. Men dengang foregik det som sagt på Rinkabyfältet.\nDet først år i påsken var det egentlig ikke min plan at tage derover, men jeg ombestemte alligevel i sidste øjeblik. Fik tasken pakket, faldskærmen - det var min PTCH-8 limoigne skærm dengang - på ryggen og så op på MZ'eren og afsted til Helsingør.\nDer var jo ingen Øresundsbro på det tidspunkt, så Helsingør - Helsingborg var et naturligt valg. Når jeg så kom til Sverige, så var det bare at styre min lille motorcykel stik øst, så kunne jeg vel ikke ramme forbi. Godt nok havde jeg anskaffet et kort over sverige, men havde i øvrigt ikke nogen klar forestilling om, hvor Rinkabyfältet egentlig lå. Og så var det jo blot at sørge for ikke at åbne faldskærmen i utide. Skulle det ske, kom motorcyklen til at køre videre uden mig! Nå - det skete ikke og jeg fandt frem til flyvepladsen uden problemer ud over, at det var ret koldt, og ikke fri for at sne (!) lidt.\nSå selv om turen for mit vedkommende startede ret impulsivt, så fortrød jeg det absolut ikke! Jeg tænker stadig tilbage på den tur som en af de virkeligt positive oplevelser. Vejret blev ret dårligt, så mange spring blev det vist ikke til, men hold da kæft hvor vi hyggede os! Der var sang og guitarspil med masser af Blå Pripps på køjekanten om aftenen - jo, det 'sociale samvær' fejlede ikke noget.\nGad vide, om det dog ikke var ved denne lejlighed jeg bestilte min 'Foil' (firkantet skærm) hos Holstein, som naturligvis var med; med sin bil stoppet med udstyr til salg for en (det sagde han i det mindste selv) yderst rimelig pris.\nHjemturen blev ikke nogen udpræget rar oplevelse. Vejret var faktisk blevet ganske dårligt med slud og sjap. Ret upraktisk når man er henvist til et køretøj på to hjul og uden tag. Der var ikke engang en kåbe på cykelen. Heldigvis tilbød mine kammerater (som kørte med fire hjul og tag over hovedet) at tage min bagage, så jeg i det mindste ikke ville stå med en pjaskvåd faldskærm ved hjemkomsten.\nvar vi noget heldigere med vejret, så springmæssigt blev der væsentligt mere ud af det. Det var faktisk også på et af disse Påskestævner, at jeg for alvor begyndte på formationsspring. Det var i april 1977. Der blev sammensat et lift, hvori bl.a. deltog en svensker med megen RW erfaring. Jeg fulgte med som "det tynde øl" og sag bagerst i Piper Six'eren som 5. og sidste springer. Der var antageligt ingen - ej heller jeg selv - som havde forventet noget særligt. Men på turen op stod det mig klart, at skulle jeg have en chance for at komme ind i formationen, så var det bare med at komme dernedaf! Man skal huske på, at til formationsspring skal alle springerne så vidt muligt på en gang 'eksplodere' ud af flyet, ellers har de sidste ikke en chance for at komme ind.\nJeg tror det var det aldeles ustressende i situationen (ingen forventede noget særligt), der gjorde at jeg planlagde et 'dykbomber' angreb på situationen. Så da de andre stod af, satte af på bagvæggen i kabinen og stod på hovedet ud i et tigerspring - og så ind i et dyk efter de andre!\nOg så tilsmilede begynderheldet mig nok lidt. Så længe man ligger i et stejlt dyk, kan man jo ikke rigtigt se noget. Hvis man lægger nakken tilbage for at se, ja så vil man jo have tendens til at gå ud af dykket. Men denne gang var min timing perfekt - næsten mere perfekt end i mange senere spring - så da jeg fladede ud, så kunne jeg se formationen komme op mod mig i den fuldendte vinkel. Jeg kunne 'dokke' glat ind i formationen; efter i øvrigt at have overhalet et par af de springere, der ellers gik for at være mere erfarne end undertegnede. Det imponere tydeligvis de øvrige, ja for så vidt også mig selv - så på denne måde gik det til, at formationsspring blev min foretrukne disciplin.\nVores lille bidrag til Svensk Faldskærmshistorie:\nDesværre var der også mørke minder vedrørende Rinkaby. I påsken 1980, hvor vi (d.v.s. vores 8-mands hold) ikke var derovre - så vidt jeg husker var vi i Skive, skete der en meget alvorlig ulykke i Rinkaby med to omkomne, dels den svenske pilot, dels en dansk springer.\nUnder et lift med automatspringere greb toppen af en kalot fat i flyets (den svenske Cessna 206) haleplan og beskadigede dette så kraftigt, at flyet ikke længere var under kontrol. Det betød, at den sidste springer og den svenske pilot begge omkom. Det lykkedes den danske hopmester at komme fri af flyet så tidligt, at hans skærm reddede ham, inden flyet ramte jorden.\nEn tragisk ulykke, men den hører jo desværre med til mine ellers gode erindringer om turene til Rinkaby på den tid.


Politiet hykler om Danish Defence Leagues selvtægt - trykkefrihed.dk\n1. december 2011 - Artikel - af Nicolai Sennels\n"En Breivik-lignende gruppe" kaldte Jyllands-Posten den forening, der havde sat klistermærker op med teksten "sharia fri zone". Både medier og politi hykler i denne sag, mener Nicolai Sennels.\nFor et par uger siden voldtog en muslimsk teenager en dansk 10 årig-pige vaginalt, analt og oralt i landsbyen Gullestrup ved Herning.\nFlere lokale beboere var så oprørte, at de gik på gaden for at se, om de selv kunne finde den skyldige. Den danske forening Danish Defence League reagerede ved at sætte klistermærker op i området med påskriften "Sharia fri zone".\nPolitiet valgte som reaktion på DDLs klistermærkeaktion at iværksætte en større politiaktion, hvor seks-syv patruljevogne patruljerede området.\nSom Kim Møller fra Uriasposten, ganske rigtigt skriver, gør DDL med sine klistermærker "intet som venstrefløjen ikke har gjort systematisk i to årtier uden medierne har værdiget det et ord."\nPolitiet og i øvrigt også mediernes reaktion på DDLs klistermærker er helt ude af proportioner.\nUdover en større håndfuld skattebetalte patruljevogne til at sikre området mod politisk ukorrekte klistermærke-vandaler, kaldte Jyllands-Posten DDL for en "Breivik-lignende gruppe" - vel og mærke uden, at DDL nogensinde har begået noget kriminelt, og heller ikke opfordrer til det.\nSharia er selvtægt\nSharia er selvtægt, og mange steder er den så udbredt, at loven er sat ud af kraft i hele bydele.\nHjemmelavede sharia-domtole afgør både kriminelle sager og ægteskaber og skilsmisser. Politi-agtige fædregrupper bestående af muslimske mænd patruljerer deres lokalområder.\nMuslimske kvinder tæskes og holdes som husslaver af deres egne familier, som følge af sharialovenes regler for kønsdiskriminering.\nDen brede accept af sharia skal også ses i sammenhæng med muslimers voldelige angreb på ikke-islamisk lovs lange arm, politiet (læs f.eks. her og her).\nHvad med, om vores modige politi gjorde noget ved sharia-selvtægt?\nEller er det mere trygt at holde høje med ikke-voldelige danske klistermærker end at tage et endeligt opgør med muslimers omfattende og indtil videre vellykkede angreb på den danske retsstat og sharias erobring af den danske stats landområder?\nHvorfor vente til fjenderne af vore sekulære love er blevet endnu flere og endnu bedre organiserede?\nRygterne på gadeplan siger, at de almindelige politifolk er grundigt trætte af voldelige muslimers angreb på myndighederne, men at den politisk afhængige politi-ledelse ikke vil iværksætte det nødvendige, fordi de er bange for, at politisk korrekte politikere fyrer dem - eftersom det kan ligne hetz mod en særligt (farlig) befolkningsgruppe og vil skabe uro i byen i en længere periode.\nOg politikere bliver jo ikke genvalgt, hvis der er uro i den by, de har ansvaret for (læs lidt fra rygterne på gadeplan her).\n1. december 2011 - Jette Plesner Dali\nSiden hvornår er den ekstremt venstresnoede René Karpantschof blevet forfremmet til troværdig "ekspert". Jeg er virkelig bekymret for Jyllands-Posten indimellem.\n1. december 2011 - Allan Hansen\nFremmed mænd fra ikke-vestlige lande havde i årene 2000, 2002, 2004 et index for straffelovsovertrædelse på henholdvis 123, 125, og 136, mendes danske mænd havde et tilsvarende index på henholdsvis 95, 96 og 93.\nFremmedekriminalitet er altså stigende, og da den samtidig er størst blandt efterkommer, så tegner det et meget dystert billede af fremtidsudsigterne for kriminaliteten i Danmark.\nOplysningene stammer fra Storm over Europa Islam -fred eller trussel? Redigeret af lektor, can.mag,, forfatter Lone Nørgaard og Tabita Wulff. 2006. Fremmed-kriminalitet i Danmark skrevet af can.mag og forfatter Carsetn Ringsmose\n1. december 2011 - Hans Erling Jensen\nDet lyder hyperfarligt!\nJeg er ikke tryg ved at færdes i Danmark længere. Der går jo sindsyge mennesker rundt på gaderne med klistermærker og hælder deres paranoide scizofreni ud over uskyldige shariatihængere. Hvor var ting dog enklere før i tiden, da man kunne nøjes med at sige bøh til et par tanter fra Jehovas Vidner, der ville erlægge et par blade med fine farvelagte tegninger om paradistes herligheder! Nu trues vi af Breivik lignende typer, der klistrer mærker op på vægge og lygtestolper, hvor de protesterer mod parallel samfund og resultaterne af dette!\nJeg hørte på "Net TV's" udsendelse fra i går, at SIAD gennemfører en demonstration i Gullestrup på lørdag under parolen: "Vores børn skal kunne gå i fred". Oplæseren fortalte derefter, at der en time senere vil blive gennemført en moddemonstration!\nJeg sidder nu og tænker på, hvorfor nogle mon vil demonstrere for at "vore pigebørn ikke skal kunne gå i fred"! Ellers er der måske noget jeg har misforstået. Prøv selv at høre efter: http://www.tvmidtvest.dk/nettv\n(Lettere ironi kan være anvendt)\n1. december 2011 - Kenneth Hansen\nDe rigtige beslutninger.\nMange snakker om det. Alle kan se det. De fleste forventer, at nogen gør noget ved det.\nDe rigtige beslutninger tages ikke. Endnu?\nDet virker både dumt og risikabelt, at udsætte de rigtige beslutninger. Hvem vil man skåne?\nEt er ihvertfald sikkert. Der mangler ikke information eller oplysninger om, hvad besættelsesmagten islam har at gøre i Danmark.\nDer må sidde nogle generaler i Vedbæk og tænke sit, når fjenden hærger inden for hegnet og politikerne ikke vil beskytte landets indbyggere.\nGiiiiv Agt: Kongelig forhåndsordre.\n1. december 2011 - Leif Knudsen\nPolitiet er politisk korrekte\nDet er desværre et faktum, at politiets samlede ledelse er "på hold" med Politiken-segmentet af apologeter, forvrængere og hysterikere med rødt fortegn.\nI deres forbavsende iver efter at lefle for islam får den hele armen med politiks korrekthed. Det røde øje er blindt og det blå øje er et mikroskop. De slikker villigt hånden på islams repræsentanter og proselytter i Danmark. Retorikken er modbydelig fordi de ved, at de har dækning bland de røde medier og politikere.\nSituationen med politiet i Danmark er næsten lige så absurd som i England.\n1. december 2011 - Kirsten Iskov\nAlt for megen vold i vort samfund i dag.\nI mit univers oplever jeg tit, at DET OFTE ER DE KRIMINELLE og ONDE MENNESKER der tages mest hensyn til i vort samfund. Det ved de jo godt selv, derfor angre de heller IKKE deres ugerninger.\nOg de ved jo ligesom Terroristen Anders B. i Norge, at de IKKE selv vil komme til at lide samme overlast , som de selv bevidst påfører deres ofre.\nDERFOR NÆGTER DE FLESTE AF DEM DERES FORBRYDELSER, så enkelt er DET.\nFØRST MIG SELV, OG DERNÆST MIG SELV I CENTRUM IGEN - IGEN.\nAlle de pigebørn der bliver misbrugt ( også inden for vore etniske folk / familier )er EN VOLDSOM SKAMPLET på os danskere. Hvorfor har mon så mange mænd den LYST til at krænke små pigebørn,og også svage uskyldige kvinder ( for selv ,at få deres egen perverse lyster styret )? Det er mig en gåde?\n1. december 2011 - Kjeld Krabbe\n- Beskidte JP - beskidte politi ...\nTilgået JP dato 25. nov. 2011 16.44\nKære Kjeld Krabbe\nTak fordi du har skrevet til os. Vi har nu registreret din henvendelse og svarer så hurtigt som muligt.\nRinger du til os, inden du har modtaget svar på din henvendelse, beder vi dig venligst oplyse at du tidligere har skrevet til os og oplyse enten din e-mail adresse eller følgende eTrack nummer: 6566861.\nHerunder finder du en kopi af den tekst, du har skrevet til os.\n"Igen et manipulationsforsøg fra JP-smørekarlen Henrik Skytte Nielsen.\n- Plottet går ud på at dæmonisere danske medborgere, osv.\n- Og "underlig" nok har JP´s chefredaktion nu 6 dage efter valgt ikke at svare !\n1. december 2011 - Karl Erik Jensen\nFor mange år siden skrev forfatteren Hans Magnus Enzensberger om en kommende borgerkrig mellem invandrere og den indfødte befolkning. Forholdene handlede ikke kun om danske forhold, men om udviklingen i det meste af Europa. Men det må være et tålmodig folk, der finder sig i stigende kriminalitet fra de fremmede og ikke snart tager opgøret med de politikere, der tillader invasionen. Får politikeren ikke snart standset indvandringen og de fleste af de fremmede repatrieret, kan den inddfødte befolkning blive nød til at handle på egen hånd. Sker det, vil politikere, politi og meningsdannere stå på nakken af befolkningen.\nMen konflikterne kan ikke længere tales ned, og dete br ved at være sidste udkald, hvis politikere og myndigheder i øvrigt skal kunne bringe orden i landet.\nVi vil ikke finde og i mere kriminalitet, forhånelse og og dominans fra de fremmede\n1. december 2011 - Michael Unna\nDesværre intet nyt\nDer er desværre ikke så meget nyt jeg kan tilføje andet end at give skribenterne ret. Jeg hørte først nyheden på DR, som jeg i debatten på BT skrev en tråd om "DhimmiRadio for dumme danskere" på DR,s nyhederne blev der talt om en -højreradikal gruppe som havde spredt racistisk budskab. Politiet kunne berettige at de havde sat klæbermærkater op, hvor der stod: sharia fri zone- hvilket selvvalgte DhimmiRadio for dumme danskere åbenbart kunne tolke som racistisk. Det siger jo noget om hvor dybt i rådden moral DR er sunket.\n2. december 2011 - Kurt rosenstrøm\nUden at genere nogen så vil jeg mene, at Sappho burde genindføre modereringen, så vi kan få en afslappet debat.\n2. december 2011 - Kirsten Madsen\nBrev sendt til Jyllands-Posten\n(Brevet stilet til JP, Redaktionscheferne og Bladledelsen.)\nUndertegnede tillader sig hermed at fremføre en klage over journalist ved Jyllands-Posten, Henrik Skytte-Nielsen, der som kilde til en artikel gør brug af autonom og venstreekstremist, Rene Karpantschof som "ekspert" i islamkritiske foreninger.\nDer henvises her til artiklen: "Breivik-lignende gruppe på spil." Offentliggjort 25.11 kl.11:20.\nArtiklen har et sådant kompromitterende indhold, der strider mod sandheden, at den både moralsk og juridisk kan anfægtes.\nJeg tillader mig også venligst at spørge, om det er en sådan journalistisk linje, Jyllands-Posten fremover vil markere sig med?\nJP svar: Vi mener ikke, at der journalistisk er noget problem med artiklen. Det er ekspertens vurdering af sagen/foreningen, og at man så er uenig i hans konklusioner er en anden snak. (osv i den stil.)\nKirsten Madsen det hjælper ikke. Den politiske korrekthed har lammet den kritiske tænkning hos journalister og redaktionschefer, så det ligner et vrangforestillingsunivers, hvor alle deres tanker og handlinger styres af dette univers.\nVi skal have ondt af verdens milliarder af fattige, alle kulturer er lige gode, indvandring er godt, muslimer er gode, muslimer er altid ofre, kritik er af det onde.\nDet er denne omfattende psykose der styrer den offentlige debat og tænkning, selv om man stort set skal være enten idiot eller syg for at acceptere disse tvangsforestillinger.\nAccepter Jesus ord om tilgivelse, en dag vågner de op!\n2. december 2011 - Bo Eriksen\n"Og politikere bliver jo ikke genvalgt, hvis der er uro i den by, de har ansvaret for...."\nDette udsagn gælder på ingen måde for venstrefløjen, der jo gang på gang sætter dele af København i brand eller omdanner hele gader til en bodegalignende forstyrrelse af den offentlige orden.\nDette sker vel at mærke uden den fordømmelse og hysteriske toneleje der normalt følger - såfremt det drejer om ikke-venstreorienterede grupper. Ikke socialistiske-grupper, der på lovlig vis demonstrerer mod dette eller hint bliver af specielt Danmarks Radio betegnet som ekstreme/ ekstremt højreorienterede / nazistisk / fascistisk.\nModsat hedder det i samme Danmark Radio om voldelige, hærværkende brandstiftende venstreorienterede eller andre beskyttede grupper - "de unge", eller at de kommer "fra den mere sprælske del af venstrefløjen...." eller at de er "antifascister"....\nHvordan Danmark Radio - og andre medier i øvrigt - kan holde deres egen dobbeltmoral ud kan kun være ideologisk bestemt og bekræfte tesen om de røde lejesvende.\n2. december 2011 - Hugo Pieterse\nRystende forskelsbehandling på baggrund af politisk overbevisning\nMange tak til Nicolai Sennels for at sætte fokus på den ekstreme negative forskelsbehandling af aktivistgrupper som Danish Defence League fra politiets og pressens side.\nJeg husker en anden lignende episode. Nogle aktivister havde sat plakater op et sted i Jylland i nærheden af et kulturberiget område, og havde også lagt brochurer i postkasser. Så vidt jeg husker, var der ikke umiddelbart tale om tekster der forsynede sig mod knebelparagrafferne, men alligevel var politiet ude for at tage dna-prøver fra plakaterne!\nTænk sig, en så intensiv efterforskning for en måske ulovlig opsættelse af en plakat. Det er jo ikke andet end politisk forfølgelse af én særlig gruppe.\nDe fleste større danske byer er overklistret med plakater fra den yderste venstrefløj. Er der nogen der har hørt om at der er blevet sat en så intensiv efterforskning i gang, med brug af avancerede og kostbare dna-undersøgelser, når det gælder venstreekstremisternes langt mere talrige plakater?\nOg så var der jo også sagen om Eurabien folderen udgivet af Dansk Kultur, der havde overskriften "Fri muslimsk indvandring til Europa - Hemmeligholdte EU-aftaler med 10 asiatiske og nordafrikanske lande"\nOvenstående helt lovlige og på ingen måde "racistiske" folder affødte en poststrejke i Allerød, og en masse omtale i pressen hvor der på ingen måde blev refereret til folderens indhold. Fra pressens beskrivelser ville man have troet at der var tale om én eller anden racistisk pamflet, i stedet for en protest mod EUs folkeudskiftningspolitik.\nDet gode der kom ud af sagen var dog at folderne efterfølgende blev oversat til indtil videre fire fremmedsprog, og lagt på nettet hvor den nu har fået international berømmelse. Overalt på internettet findes der nu henvisninger til Dansk Kulturs lille folder.\nFor en god ordens skyld; jeg har (desværre) ingen som helst forbindelser til DDL.\n2. december 2011 - Katrine Winkel Holn\nSvar til Kurt Rosenstrøm\nTak for din behjertede kommentar ang. visse bidrag herinde. Vi er opmærksomme på den kedelige tendens til alt for lange og irrelevante kommentaterer og strammer op snarest.\n2. december 2011 - Tommy Dalnæs\nKære KWH og Sappho - husk nu I er meget forpligtet og har et særligt hensyn til åbenhed og ytringsfrihed her i jeres forum - kva hele konceptet og hvad I står for.\nMan kan også i nogle tilfælde hen over tiden, synes at andre fra Sappho har skrevet klummer og indlæg, som har været lange og måske ikke altid helt relevante hele vejen igennem.\nMen selvfølgelig skal det ikke blive til en hade-blog - dem er der nok af.\n4. december 2011 - P Larsen\nDe er vel voldeligt .. de der DDL?\nJeg kender ikke DDL, men når politiet går så hårdt til værks, så går man da som en selvfølge ud fra at DDL er en ultravoldelig organisation...\nHvis de ikke er voldelige, hvorfor kommer sagen så ikke i DR?\nJa, jeg forstår måske bare slet ingenting...\n5. december 2011 - Jan S Schiermacher\nSå kunne man også lave et sådan lille moderations råd , der kunne afgøre hvad der var for langt, ligegyldigt og irrelevant, sjove ord i et forum der ellers hylder alles ret til at udtrykke sig i skrift og tale ????????\nFor måske er det bare mig , men jeg har nu ikke set noget anstødeligt, langt eller irrelevant, og da slet ikke i denne tråd, enhver fugl pipper vel med sit næb jo !


Emil sendte Dannebrog til tops - Ridehesten.com\nEmil sendte Dannebrog til tops\n17-årige Emil Hallundbæk satte alle konkurrenter til vægs i fredagens første klasse ved JBK Horse Festival og sendte Dannebrog til tops\nEmil Hallundbæk og Dakar sejrede i dagens første springklasse i Odense.\nHele 122 ryttere deltog i fredagens første internationale springklasse ved JBK Horse Festival Odense sponsored by ECCO og der var hård kamp om topplaceringerne i klassen, som blev afviklet i to faser.\nDe ryttere, som var fejlfri i første fase af Maskinhusets Medium Tour red omgående ind i anden og afgørende fase. Og her blev tempoet skruet i vejret.\nDet blev dog 17-årige Emil Hallundbæk, som på helt forrygende vis gik i spidsen for konkurrencen på Dakar med en tid på 21,13 sekunder. Han kunne holde fast i sin føring til sidste rytter havde passeret målstregen, og dermed fik vi Danneborg til tops igen i dag.\nMed så mange ryttere til start i klassen blev der uddelt dobbelte præmier, og det betød at det også blev til svensk sejr til Mariano Maggi og Toulana i denne afdeling fik gårdsdages vinder Mathias Nørheden Johansen redet sig ind på andenpladsen med Triponi foran Bernt Spanggaard-Andersen og Calimero.\nI første afdeling kom landstræneren for de danske junior- og ungryttere Michael Aabo ind på tredjepladsen med avlshingsten Bøgegårdens Grafs Stakkato, og dermed var danskerne flot repræsenteret i toppen af også denne klasse. Springningen fortsætter her i Odense med Maskinhuset Smal Tour og kl. 16.30 mødes rytterne i dagens største klasse Maskinhuset Big Tour.


Oversigtskort | Vildmarksdagen\nHer er der plads til store oplevelser!\nVildmarken er utrolig stor, og det kan være ganske overvældende at skulle finde rundt imellem de mange sjove oplevelser - Heldigvis har vi lavet et kort som guider dig rundt i de seks forskellige oplevelsesuniverser.\nAlle universer vil være repræsenteret hver onsdag i sommerferien, men det kan godt ske at de forskellige oplevelser variere fra gang til gang - det kan du eventuelt læse meget mere om under oplevelser.\nVed indgangen skal du glæde jer til at brænde jeres egen indgangsbillet og der er også her fra du møder en masse søde mennesker der kan guide dig videre ud på oplevelse.\nNår du deltager i Vildmarksdagen får du desuden udleveret dit helt eget kort og program for dagen, som gør det nemmere for dig og din familie at planlægge hvad i skal nå at opleve.\nVi håber at se jer til en sjov dag i vildmarken!\nDe næste oplevelser i vildmarken\nVildmarken er ét stort skattekammer af smagfulde planter. Her bruger du urter og lokale råvarer i den mad, som trylles frem over åben ild. Ved madområdet skal du bruge alle dine sanser og lave din helt egen vildmarksmad.\nVildmarkens vækster og væsner: Tag på kratlusk og oplev det vilde liv der udspiller sig i naturen. Kom på fornavn med nationalparkens kryb, urter, og fisk og tæl hvor gammel fisken er.\nHør fuglefløjt og nyd den fantastiske udsigt når du klatrer til trækronerne. På vores vilde forhindringsbane skal du være hurtig på fusserne, men når vi leger med bue og pil skal du snige dig ind på dit bytte.\nNaturen bliver i vores Mindcraft univers brugt til at åbne for sanserne. Til skov-yoga og ved Natur kontakt. Træk været dybt, udforske naturen og dig selv og bliv mere forstående og tilstede, i og med naturen.\nKom i nærkontakt med vand og vind. Prøv familiewindsurfing på vandet sø eller Stand Up Paddling. Væk din indre vandhund til live i Vandet Sø.\nVi udsender kun nyhedsbrev når der er ny relevant viden, så du har lidt tid til at planlægge og glæde dig til at opleve Vildmarksdagen\nStoretorv 4, 7700 Thisted. Eventadresse: Agerholmvej, Badepladsen Nebel, 7700 Thisted. CVR.Nr. 40064532\n+45 22667662 (Telefon tider man-fre 09-17)\nVildmarksdagen © 2019 | Kong Gulerod Reklamebureau


Store ambitioner og stor musik fra de nordjyske breddegrader | Snyk\nStore ambitioner og stor musik fra de nordjyske breddegrader\nBåde nye og gamle kræfter er i spil i det nordjyske musiklandskab. I Thy barsles med et helt nyt center for musikalsk scenekunst og i Aalborg løber OpenDays - festival for ny musik - af stablen for ottende år i træk.\nThy Centre for Musical Arts, TCMA, er et internationalt forskningscenter for musikalsk scenekunst in spe. Ambitionen er at opbygge TCMA til at være et unikt tilbud på verdensplan, målrettet professionelt udøvende musikere, instrumentbyggere, komponister, dansere, forskere m.fl. inden for musikalsk scenekunst.\nI samarbejde med Vestervig Kirke præsenterer TCMA den 1. september ren koncert, der udforsker kirkens akustik. Værket opføres af MidtVest Pigekor og guitarsekstetten Cirklen og er komponeret af komponisterne Niels Bjerg og Anders Holst. Læs mere om koncerten her\nDen 19. oktober er der mulighed for at opleve en “Naturkoncert” med fløjtenist Charlotte Norholt (Aarhus Symfoniorkester, Ensemble MidtVest) og pianist Tine Fenger Thomsen. Der vil desuden være digtoplæsning og visuels der tager inspiration fra nationalpark national koncerten ledsages af et diasshow, der henter sin inspiration fra Nationalpark Thy. Koncerten er et støttearrangement for det kommende TCMA. Læs mere om koncerten her\nI Aalborg løber OpenDays festival af stablen – og det på sidst ottende år. Siden 2013 har OpenDays sat fokus på ny kompositionsmusik og lydkunst, som den høres og skrives af tidens komponister og lydkunstnere. Koncerterne arrangere af OpenDays i unikke samarbejder med nogle af byens største kulturinstitutioner – herunder Utzon Center og Nordkraft. På programmet er bl.a. det eksperimenterende Ensemble Adapter fra Berlin, lydkunststuderende fra Det Jyske Musikkonservatorium og musikere fra Athelas Sinfonietta i et fælles projekt med MGK studerende fra Aalborg Kulturskole. Find det fulde program her\nLæs mere om OpenDays festival her\nLæs mere om Thy Centre for Musical Arts, TCMA, her


THISE-TRÆNER FORVENTER EN TÆT RÆKKE – LigaBold.dk\nTHISE-TRÆNER FORVENTER EN TÆT RÆKKE\nFOTO: Thise IF\nKasper Kilde, Thise-træner, har fået en snak med Ligabold.dk. Her fortæller han blandt andet om hvilken spillestil de vil gribe forårets kampe an med.\nJeg tror ud fra tidligere resultater at det bliver en meget tæt række hvor vi forhåbentligvis kan få skrabet nok point sammen til at blive i rækken.\nVi har rigtigt mange dygtige unge spillere som på deres gode dage har et rigtig højt niveau. I både serie 4 og 3 har forskellige spillere på skift været toneangivende i vores kampe. Vi har mange forskellige spillere som kan ende som stjerneskud. Vores oversete stjerne må være Lasse Kristoffersen. Han spiller central midt og fylder bare rigtig meget på midten uden at man nødvendigvis lægger ret meget mærke til det. Han vinder størstedelen af sine dueller og er samtidigt super løbestærk.\nVi kender ikke de andre hold godt nok til at lægge taktik ud fra deres spillestil så vi er nødt til at tage udgangspunkt i vores egen spillestil. Vi er dog ikke for fine til at rette til i løbet af kampen hvis de andre hold har noget ekstraordinært som vi skal holde øje med.\nJeg forventer at vi kæmper en vis del ud af bukserne for at sikre overlevelse, og jeg forventer at vi bliver ved til sæsonen er slut. Derudover forventer jeg inklusiv trænerteamet at alle stepper op og bygger på niveauet fra serie 3, da vi helt sikkert får brug for det.


Ny bog om en af Danmarks internationale erhvervssucceser giver et sjældent indblik i hvad, der sker på de bonede gulve – og det er ikke et særligt kønt syn.\nSom Vestas-topchef var Ditlev Engel med under de enorm fremgange og store tilbageslag, som indgående beskrives i den nye bog "Vestas - Verdensmester for enhver pris". Ditlev Engel er i dag øverste chef for energidivisionen i DNV GL - også kendt som Det Norske Veritas. Arkivfoto: Camilla Rønde Fold sammen\nOnsdag d. 19. april 2017, kl. 21.00\nVindmøllevirksomheden Vestas rager op i landskabet, bogstaveligt talt. En af de meget få danske virksomheder, som igennem de seneste årtier har formået at banke sig op i international storskalaformat. Hadet af nogle, elsket af flere, men under alle omstændigheder umulig at komme uden om, når nyere dansk erhvervshistorie skal skrives.\nDansk og dansk. Hovedkontoret ligger i Danmark, nærmere bestemt Aarhus. Ledelsen derimod er svensk. Både formand og næstformand er svenske, ligesom også topchefen og finansbossen er svenske. Flertallet af de 22.000 ansatte arbejder uden for Danmark, og langt den største del af ejerskabet ligger uden for Danmark. Læg hertil, at det at stræbe efter stjernerne og verdensherredømmet jo heller ikke er typisk dansk.\nNår det alligevel giver god mening at tale om Vestas som en dansk virksomhed skyldes det virksomhedens historie, tilblivelsen af det Vestas, som vi kender i dag. Fra smedeværkstedet i det vestjyske til verdens største og verdens førende vindmølleproducent. I vid udstrækning baseret på dansk iværksættertrang og dansk ingeniørkunst. Uanset ledelse og ejerskab er Danmark fortsat centrum for udvikling af vindmøller.\nDerfor giver det absolut god mening at dykke ned i Vestas-historien, kigge om bag facaden, nærlæse bestyrelsesmødereferater og regnskabsbøger og ikke mindst beskrive de mange, mange personintriger fra diverse politirapporter for at tegne det fulde billede af Vestas.\nLyssky affærer og manipulationer\nDet har de to erfarne erhvervsjournalister Birgitte Dyrekilde og Johan Christensen gjort med bogen »Vestas – Verdensmester for enhver pris«. Point for det. Og lad det være sagt med det samme, det er langt hen ad vejen lykkedes for de to forfattere at beskrive de mange dramaer, de lyssky affærer, fortielserne og manipulationerne.\nJeg føler som læser at komme med langt ind i maskinrummet, og jeg er som læser med på en lytter på bestyrelsesmøderne. Her er et sjældent indblik i, hvad der foregår på de bonede gulve, og det er ikke et særligt kønt syn. Utroligt, at en grøn dansk virksomhed med så meget tillid udefra på de indre linjer angiveligt har kørt en virksomhed, som har været forbudt for børn. Måske er jeg naiv, men er det også sådan, Vestas kører virksomheden i dag? Jeg tror det ikke.\nVestas havde to sider i de glade 00ere. Den lyse og beundringsværdige side med grøn vækst, stolthed og internationalisering, som vi alle kender. Og så de mørke, mørke sider med ja, vel egentlig kendetegnet ved fup og fiduser, bestikkelse, forvrængninger, personslagsmål, hele og halve sandheder, tvivlsomme regnskabsafrapporteringer og grådighed ud over alle grænser.\nTag nu for eksempel Vestas’ togter i Indien. »Dirty business«, som det bliver beskrevet i bogen. En anonym kilde fortæller, at »han stadig manglede at høre om gode løsninger på, hvordan man kunne få en god forretning i Indien uden at rode sig ud i bestikkelse«.\nOg en anden anonym kilde fortæller om, hvordan netop emnet »korruption i Indien« var oppe på en videokonference med deltagelse af både danske og indiske ledere.\n»Ifølge flere kilder rejste Ditlev Engel (tidligere topchef, red.) sig og forlod lokalet, da deltagerne endelig nåede til det punkt på dagsordenen,« hedder det i bogen. Altså en topleder, det vender det blinde øje til.\nIndien er også omdrejningspunktet for den bitre strid, som Vestas og dets tidligere finanschef Henrik Nørremark i årevis kørte mod hinanden. Som læser sidder man med forbløffelse og læser, hvordan netop Henrik Nørremark har haft gang i en række andre tvivlsomme forretninger, samtidig med at han var topleder i Vestas. Forretninger, hvor gammeldags begreber som eksempelvis habilitet og ordentlighed var stuvet bort længst nede i skrivebordsskuffen.\nSvært at forstå, hvorfor Vestas’ finanschef i de travle 00ere ikke var fuldt beskæftiget med at passe sit arbejde i Vestas, men åbenbart synes at have brugt mere tid på sine egne forretninger uden for Vestas end på sit arbejde i Vestas.\nOgså den tidligere Vestas-chef Johannes Poulsen optræder i en række beskrivelser af de mørke kapitler i Vestas’ historie. Som læser sidder jeg tilbage med et noget krakeleret billede af dydsmønsteret Johannes Poulsen.\nDet er svært at få på heltene\nMan kan med god ret spørge, hvor pokker Vestas-bestyrelsen var henne i alle disse gråmelerede sager. Det er svært at få øje på helte i Vestas-bestyrelsen – måske med undtagelse af den tidligere FLS-chef Jørgen Huno Rasmussen, som fra sin position som menigt bestyrelsesmedlem flere gange stillede sig på bagbenene uden dog for alvor at kunne rokke ved de mange mystiske beslutninger.\nDen mangeårige Vestas-formand Bent Erik Carlsen har derimod ikke mange stjernestunder i Birgitte Dyrekilde og Johan Christensens beskrivelse af de mørke sider i Vestas.\nMan må tro, at Vestas dengang og Vestas i dag ledelsesmæssigt er to helt, helt forskellige virksomheder.\nDe to forfattere kommer godt og grundigt rundt i kringelkrogene i det »gamle« Vestas. Som læser kunne man dog godt have ønsket sig en skarpere redigering. Intensiteten er høj, men læsevenligheden, formidlingen af det indimellem svære erhvervsstof lader noget tilbage at ønske. Forfatterne synes mere fokuserede på at remse navne, steder og tal op end at tænke på velskrevne, forførende sider, som bogformatet er så pokkers velegnet til. Og som Vestas-dramaet i den grad indbyder til.\nMan skal være lidt Vestas-nørdet for at være med hele vejen.\nFem stjerner for gravearbejdet i forbindelse med bogen, tre stjerner for formidlingen.\n»Vestas – Verdensmester for enhver pris«\nForfattere: Birgitte Dyrekilde og Johan Christensen Sider: 335. Pris: 300 kr. Forlag: Lindhardt og Ringhof\nVestas henter stor amerikansk ordre fra dansk selskab\nMHI Vestas skaber flere end 400 nye arbejdspladser i Danmark\nAktier: Regnskaber fra TDC og Vestas slutter ugens talstrøm


Konkurrencestaten slår dem ud!!! - PDF\nKonkurrencestaten slår dem ud!!!\nDownload "Konkurrencestaten slår dem ud!!!"\n1 Konkurrencestaten slår dem ud!!! Folkerigsdag lørdag den 2. august 2014, Valby Kulturhus Indlæg af Ole Meldgaard, Chefkonsulent på Kofoeds Skole Konkurrencestaten, selve navnet lyder som en trompetfanfare. Bliver det fremtidens velfærdsstat? Eller bliver det afløseren for velfærdsstaten? Konkurrencestaten er ikke nogen helt ny opfindelse. De sidste 25 år har vi bevæget os fra en velfærdsstat hen imod en konkurrencestat. De første bøger om konkurrencestaten udkom i England i 1990erne. Konkurrencestaten har været mærkbart især på social-, sundheds og uddannelsesområdet de sidste årtier. Det er sket gradvist i takt med at staterne i Europa har følt behovet for at begrænse de offentlige udgifter og udvide arbejdsstyrken og dermed reducere lønningerne eller lønstigningerne for at kunne konkurrere med de nye industristater og de millioner af mennesker, der i u- landene er kommet ind på arbejdsmarkedet. På det økonomiske og beskæftigelsesmæssige område har vi altid været i konkurrence. Den har blot ikke været mærkbar, fordi vi i de rige lande var så dominerende. På socialområdet siger vi også at vi har bevæget os fra welfare to workfare, fra passiv til aktiv socialpolitik, fra tilbud til krav, fra rettigheder til pligter. De sociale ydelser er blevet lagt om, de har fået andre formål, og de er blevet gjort betingede af borgernes medvirken efter princippet om hjælp til selvhjælp, i nogen tilfælde hjælp dig selv. I de gode gamle dage var sociale ydelser noget man fik som kompensation for dysfunktioner på arbejdsmarkedet og\n2 markedet i det hele taget, f.eks. boligmarkedet. Kunne arbejdsmarkedet ikke betrygge en og blev man arbejdsløs, skulle det offentlige træde til. Blev man syg, skulle man have hjælp. Man så mennesket som offer for omstændigheder. Det har ændret sig. Ydelserne gives med en anden hensigt end tidligere. Ydelserne i dag skal være med til at hjælpe modtageren i gang igen, få nye kompetencer og dygtiggøre sig, så vedkommende igen kan træde ind på arbejdsmarkedet. Ydelserne skal nok forsørge borgeren i en periode men sådan, at han hurtigst muligt kommer tilbage på arbejdsmarkedet og med egen medvirken. I dag er der meget mere fokus på ressourcer og muligheder. Med nogen ret kan man sige at det har altid været sådan. De sociale ydelser har aldrig været et tag selv bord, de blev givet med forventning om at man selv gjorde sit for at gøre sig uafhængig af ydelserne igen. Konkurrencestaten eller elementer af konkurrencestaten er altså ikke ny. Den var også til stede i revalideringsloven og i det offentliges levering af sociale ydelser, f.eks. på institutionsområdet. Børne- og ældrepleje og pasning var også et instrument til at få flere mennesker, især kvinder, ud på arbejdsmarkedet. Velfærdsstaten har aldrig kun været et spørgsmål om fordeling og at modtage. Velfærdsstaten har også været en udviklingsmodel, især til udvikling af et toforsørgersamfund, hvor begge køn går på arbejdsmarkedet og tjener penge. Velfærdsstaten har været i stand til at få rigtig mange ud på arbejdsmarkedet, øge produktionen og rigdommen. Men forventningerne til socialpolitikken som en investering er blevet meget mere udtalt de sidste årtier. Ser man generelt på politikken er der sket en ændring fra fokus på efterspørgsel til fokus på udbud. Det vil sige at hvor man tidligere støttede beskæftigelsen og jobskabelse med offentlige tilskud, så der blev skabt arbejdspladser f.eks. i byggesektoren, så fokuserer man i dag på de lediges kompetencer og muligheder for at bestride de jobs, er udbydes på arbejdsmarkedet. Har de ikke de nødvendige kompetencer må de udvikle dem. Derfor hører livslang læring også med til konkurrencestaten. Ingen kan læne\n3 sig op ad den uddannelse han eller hun fik som ung og leve af den resten af livet. Der skal hele tiden udvikles nye kompetencer for at være egnet til arbejdsmarkedet. Arbejdskraften skal være konkurrencedygtig på arbejdsmarkedet. I den klassiske velfærdsstat handlede det om at regulere markedskræfterne. I konkurrencestaten reguleres den enkeltes adfærd, så den bliver konkurrenceegnet, og arbejdsudbuddet stiger. Det gør man bl.a. ved at stille krav til modtagerne af offentlige ydelser. De skal dokumentere, at de står til rådighed for arbejdsmarkedet. For at få kontanthjælp eller dagpenge skal de deltage i diverse foranstaltninger, som kan bringe dem tættere på arbejdsmarkedet. De skal møde op på jobcentrene, der bliver lagt handleplan, de bliver rådgivet og vejledt, de bliver afklaret, og de deltager i projekter eller direkte på virksomheder. Man kan ikke blot hæve understøttelse eller kontanthjælp, man skal arbejde for pengene eller uddanne sig for pengene, man modtager. Yder man ikke noget selv eller møder op til aftalerne eller udebliver man kan man miste sine ydelser. Ud over den træning og kompetenceudvikling, der kan ligge i de forskellige programmer handler det også om at det ikke skal være for behageligt at modtage offentlige ydelser. Et andet udtalt fænomen er nemlig at de ledige skal motiveres til at søge arbejde. Motivation er en væsentlig del af konkurrencestatens mentalitet. En stor del af beskæftigelsespolitikken består i at motivere og tilskynde. Udgangspunktet er nok ikke en opfattelse af de ledige som dovne men som rationelle. Dovne Robert er en undtagelse, og så længe han er en enlig svale kan politikerne tage hans udtalelser rolige. Opfattelsen er at de ledige kalkulerer, hvad der kan betale sig. Er der motivation til at søge arbejde, kan det betale sig? Får de mere ved at arbejde end gå ledige. Konkurrencestaten er opbygget på en økonomisk rationalitet og logik, som handler om, hvad der kan betale sig helt ind i intimsfæren. Hvor mange sociale ydelser kan man få og dette holdt op mod at tage et job på arbejdsmarkedet evt. i den lavtlønnede del. Derfor\n4 sidder regeringen og politikerne og regner på forskellen mellem de sociale ydelser og lønnen på arbejdsmarkedet ligesom borgerne gør det. Den økonomiske rationalitet gør sig gældende i den nye lovgivning om gensidig forsørgerpligt for kontanthjælpsmodtagere. Gensidig forsørgelsespligt betyder, at hvis man bor sammen med sin kæreste, og han eller hun har en indtægt over et vist beløb, så har kæresten fra 1. januar 2014 overtaget pligten til at forsørge én. Det skal igen motivere den potentielle kontanthjælpsmodtager til at søge arbejde. Derfor har politikerne været meget optaget af størrelsen og betingelserne for de sociale ydelser, kontakthjælp og dagpenge. Jo lavere ydelser og jo flere krav for at modtage dem, jo større motivation for at søge arbejde. Igen her ser vi at der lægges vægt på individet og dets gøren og laden for at skaffe sig arbejde, ikke på samfundets udbud af jobs. Nogle på arbejdsmarkedet vil kunne reagere på sådanne såkaldte incitamentsstrukturer i beskæftigelsespolitikken. De har uddannelsen og ressourcerne til at kunne lade sig påvirke og tage et arbejde. Men andre har ikke et sådant valg. Om man så nedsatte ydelserne til en tiendedel ville det ikke bringe dem i arbejde. De har ikke forudsætningerne for at reagere på incitamenterne. Det så vi med de såkaldte fattigdomsydelser, som var lavere ydelser og loft over kontanthjælpen. De skulle motivere kontanthjælpsmodtagerne til at søge jobs og få sig et arbejde. Stort set det eneste, der kom ud af det var en forarmning og et stigende antal fattige. Den gruppe, jeg til daglig arbejder med på Kofoeds Skole er de mest udsatte borgere, som i mange tilfælde ikke kan svare på de såkaldte incitamenter. Lidt om Kofoeds Skole. Lidt om eleverne. To tredjedele har været ledige i 10 år eller mere eller de har aldrig været på arbejdsmarkedet. 91 pct. har været ledige i mindst 3 år. De er gennemgående dårligt\n5 uddannede, har en ringe skolegang, knap halvdelen har kun folkeskolens afgangsklasse, de har problemer ud over ledighed, det kan være psykiske lidelser eller misbrugsproblemer, nogle er hjemløse, de har få netværk, en stor del er indvandrere eller de har en indvandrerbaggrund og dårlige danskkundskaber og et dårligt kendskab til det danske arbejdsmarked. 80 pct. lever af kontanthjælp eller førtidspension, og trefjerdedele lever alene. Også de er målgruppe for beskæftigelsespolitikken, og der er en forventning om at de kan komme på arbejdsmarkedet eller i hvert fald tættere på arbejdsmarkedet. Det forventes at de kan søge arbejde, at de kan begå sig på en arbejdsplads, evt. med støtte, at de kan tage en uddannelse og at de kan blive selvforsørgede. Det forventes at de kan strukturere deres liv og få en normaliseret livsførelse. Det er der bestemt også nogen, der kan. Kofoeds Skole kan udskrive omkring 10 pct. til beskæftigelse eller beskæftigelsesforanstaltninger som praktik eller fleksjob eller til uddannelse. Det betyder ikke, de får en varig tilknytning til arbejdsmarkedet, men der kan vise sig jobmuligheder, også for dem, især i gode tider med fuld beskæftigelse. Når arbejdsmarkedet virkelig har brug for arbejdskraft kan det gøre rigtig meget for at beskæftige også socialt udsatte grupper. Danish Crown eksemplet i Grindsted. Men ellers er beskæftigelsespolitikken for de mest udsatte grupper slået fejl. Effekten er lille om overhovedet nogen, hvis vi måler på beskæftigelse. Det betyder ikke at de socialt udsatte grupper ikke kan arbejde. Det kan adskillige af dem. De kan blot ikke konkurrere om jobbene på arbejdsmarkedet. De bliver sorteret fra i porten til virksomheden. De tror ikke på sig selv, og de har nogle handicaps, som gør at andre sorterer dem fra. Det ved de godt, de socialt udsatte. En del af dem lider under måden beskæftigelsespolitikken udøves på. Især føler de at de bliver umyndiggjort. Rigtig mange har det svært ikke blot med\n6 at finde et arbejde, men de har også svært ved at forstå beskæftigelsespolitikken. De er på en anden kanal end systemet er, som skal hjælpe dem. De vil gerne deltage, de vil gerne arbejde men de er nødt til at deltage på deres egne vilkår. Som en sagde, jeg vil gerne deltage så meget jeg kan, jeg vil gerne yde det, jeg kan, og når jeg så ikke kan mere vil jeg ikke mistænkes for at være doven. Når jeg har en dårlig dag og ikke kan deltage vil jeg ikke mistænkes for at pjække. Det er måske det vanskeligste for den gruppe, jeg arbejder med. De oplever ofte omverdenens reaktion som negativ, mistænksom og stigmatiserende. De føler ikke de bliver honoreret for det, de yder, men de bliver kritiseret for det, de ikke gør. De føler, de er med i noget, de ikke har magt over. De føler at andre har magt over dem. Socialpolitik er i vid udstrækning blevet beskæftigelsespolitik. Alting fokuserer på arbejdsmarkedet og udvidelsen og opkvalificering af arbejdsstyrken. Derfor er kodeordene motivation og kvalificering. Konkurrencestaten handler om måden og betingelserne, de sociale ydelser leveres på. De skal tilskynde og motivere, men ofte mister de udsatte grupper tilskyndelsen og motivationen i endnu højere grad. Det skal systemet kunne leve op til, at motivere og tilskynde. Derfor taler man om galvanisering af socialarbejderne. Det betyder at de skal hærde sig til at møde klienterne og fortælle dem råt for usødet om deres rettigheder og pligter, så også klienterne bliver galvaniserede til at påtage sig deres pligter. Konkurrencestaten betyder vindere og tabere. Det ligger i begrebet at nogle slår andre, nogle kommer først, andre bliver nummer to og andre kommer slet ikke i mål. Hvad er det for en filosofi, der ligger bag konkurrencestaten. Det er at konkurrence er godt, det kalder det bedste frem i mennesker, de vil gøre alt for at vinde. Begrebet er hentet fra sportsverdenen, og man kan se for sig, hvordan borgerne\n7 forbereder sig og træner og dygtiggøre sig til at konkurrere og vinde i konkurrencestaten. Det er for mig en absurd forestilling for den gruppe, jeg kender. For dem handler det om at samarbejde og tage udgangspunkt i den motivation og de kompetencer, de har. Som Kofoed, skolens grundlægger sagde: at give dem en hjælpende hånd. Når en elev kommer til Kofoeds Skole spørger vi altid, hvad har du lyst til, hvad vil du gerne i gang med? Vi forsøger at udnytte den motivation, folk kommer til skolen med. Vi bygger på de ressourcer, folk har, ikke det de mangler. Men nu skal det jo ikke være for nemt. Det ville være nemt at sige at konkurrencestaten er noget lort for de socialt udsatte. Men Danmark er jo allerede i konkurrence med andre lande hver eneste dag om arbejdspladser og indtægter og markedsandele. Konkurrencen er blevet mere fri og ureguleret landene imellem. Danske virksomheder konkurrerer med kinesere og indere og andre, som er på vej op. De konkurrerer på viden og kompetencer. Jeg tror det var Connie Hedegaard, som engang var i Kina og på vej til et møde kom de forbi en meget, meget lang kø med unge mennesker. Hun spurgte, hvad de stod der for. De står og venter på at biblioteket skal åbne, så de kan komme ind og studere, lød svaret. Ude i verden er der nogen, som har en rasende energi. De konkurrerer, og de vil frem, og de er mange. Markedet er ikke social. Markedet producerer vindere og tabere. Der foregår også en kamp i Danmark om konkurrencestaten. Den er politisk, og den handler dybest set om, hvor meget middelklassen vil betale i skat. Velfærdsstaten har været middelklassens stat. Gennem velfærdsstaten og omfordeling af indkomster og rigdomme fik en meget større gruppe del i samfundsgoderne. Det er dem, som i dag bestemmer, om de offentlige budgetter skal vokse og med hvor meget, eller om endnu mere skal lægges ud til borgernes eget ansvar. Hvordan er det gået i velfærdsstaten? Den sociale ulighed tager til i omfang og dybde. Ghettoiseringer og sociale forskelle\n8 udvikler sig i bydelene, der sker afvandringer fra store dele af landkommunerne og udkantsområder til de store byer, der er stigende indkomstforskelle, uddannelsesuligheder og stigende ulighed i sundhed samt uligheder i politisk indflydelse og påvirkning. Ulighed har afledede sociale og sundhedsmæssige virkninger og forårsager lavere social mobilitet og opløsning af sammenhængskraft. Fattigdom og social eksklusion er fortsat et alvorligt onde, som tapper økonomien for ressourcer og er et problem for de mennesker, som rammes. En femtedel af befolkningen kan ikke opsuges af arbejdsmarkedet. Det øger presset på socialpolitikken og finanspolitikken og uddyber kløfterne i det danske samfund. Der er stigende antipati mod arbejdsløse og socialt udsatte grupper. Ansvaret for sociale problemer individualiseres. Den sociale sammenhængskraft svækkes og dermed forringes mulighederne for at løse fremtidens udfordringer. Især indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande er markant overrepræsenteret i fattigdoms- og arbejdsløshedsstatistikken. I de sidste 25 år er forskellen i gennemsnitslevealderen for de forskellige grupper steget. Forskellen er steget fra 6 til 10 år for mænd, som tilhører hhv. den dårligst og den bedst stillede fjerdedel af alle mænd. De socialt udsatte grupper dør i gennemsnit 22 år før alle andre og deres dødelighed er 7,4 gange så høj som resten af befolkningen. Målt med OECD s fattigdomsdefinition er antallet af fattige i Danmark steget til personer, når man udelader familier, hvor mindst én af forsørgerne er studerende. Gellerupparken i Århus, Vollsmose i Odense samt Mjølnerparken i København er de tre boligområder med den højeste andel af fattige, hvor hver fjerde beboer i disse områder nu er fattig. Den økonomiske ulighed i Danmark vokser, og det i en sådan grad at OECD mener regeringen bør give den voksende ulighed mere opmærksomhed. Forskellen er vokset siden Dengang havde den rigeste gruppe 2,4 gange så høj en\n9 disponibel indkomst som en arbejders. I dag er den vokset til 3,9. En ny analyse fra Cevea viser at Danmark er i top 5 over ulige indkomstudviklinger i EU. I perioden har den fattigste femtedel af befolkningen haft en årlig indkomstnedgang på kr. årligt, mens den rigeste femtedel har haft en indkomstfremgang på kr. om året. Kun Spanien, Slovakiet, Ungarn og Slovenien har haft en mere ulige indkomstudvikling. Næsten halvdelen af de socialt udsatte har ikke et funktionelt, naturligt tandsæt. De har mindre end 20 tænder i munden mod sædvanligvis 32. Velfærdsstaten har ikke formået at få alle med, at dele sol og vind lige, at give alle en chance. Også i velfærdssamfundet er der vindere og tabere. Uddannelse spiller en voldsom stor rolle for ens placering på arbejdsmarkedet, indkomst, bolig og sundhed. Jo højere uddannelse, jo bedre og sundere et liv og jo længere et liv. Af de 20 årige er der en tredjedel, som ikke har gennemført en ungdomsuddannelse. Selv om flere tager en ungdomsuddannelse må man regne med at nogle ikke vil få en ungdomsuddannelse. Næsten halvdelen af de unge, som begynder på en erhvervsuddannelse, falder fra og gennemfører ikke uddannelsen. 7-8 pct. af dem, som tager en gymnasial uddannelse kommer aldrig videre. Uddannelse er forudsætningen for et godt liv, men uddannelse er også en selektionsmekanisme. Nogle bliver sorteret fra og ender i lavtlønsjob eller på offentlige ydelser. Der er bred politisk enighed om en indsats med fokus på uddannelse og varig beskæftigelse er med til at sikre større social mobilitet i samfundet og bidrager til, at færrest mulig bliver fastholdt på passiv forsørgelse og ender i økonomisk fattigdom. Der er gennemført mange reformer de senere år. Reformerne skal sikre, at vi får alle med, at der er plads til alle,\n10 at der er brug for alle og hvordan det nu udtrykkes, at alle skal komme ind på arbejdsmarkedet og yder et bidrag, så der bliver færre tabere. Det er en sympatisk målsætning. Men er den realistisk, og under hvilke betingelser kan målsætningerne realiseres? Uddannelsessystemet er stærkt konkurrencebetonet. For den mest udsatte gruppe er det i hvert fald ikke mere konkurrence, der skal til. De skal, som Kofoeds Skoles grundlægger sagde det, have en hjælpende hånd. For dem bør vi udvikle et samarbejdssamfund.


ARDEN-ROSTRUP-ARDEN – Mariagerfjord\n9. oktober 2021 karen54 Afdelingen, Afdelinger i Nordjylland, Aktiviteter, Aktiviteter og arrangementer, Arrangementer og aktiviteter, Bus, Kollektiv trafik, kommunalvalg, Kommunalvalg 2021, Offentlig transport, Trafikplanlægning, Transport Kommentarer lukket til ARDEN-ROSTRUP-ARDEN\nVi, Malene Ingwersen og Karen Reiths, havde en super dag i Arden, Rostrup og tilbage i Arden. Vi fik uddelt mange valgfoldere og snakket med mange interesserede mennesker.\nI Rostrup holdt vi først et velfortjent hvil ved købmanden, hvorefter vi undrede os over den fine, lille bygning ved et ikke længere eksisterende busstoppested. Har kommunen mon nedlagt den offentlige transport efter så mange har gået sammen om bygningen af ‘skuret’?\nVi fik også en hyggelig snak med en om den rappelling der var igang ned af kirketårnet (det viste sig at være præsten som vi hyggesnakkede med). Ved 3 tiden kørte vi tilbage til Arden og i Glasgangen, glædede vi så mange beboere med vores rød-grønne roser.\nTidligere indlæg:Enhedslisten opstiller flest kvinder til valgene i Nordjylland\nNæste indlæg:Avis artikel om Malene Ingwersen\n13. november 2021 karen54\n23. oktober 2021 karen54\nSkelund og Veddum\n19. september 2021 karen54


Den, der lever skjult – Rundetaarns historie\naf Rundetaarn · 9. januar 2019\n13[Nicolai Jonge]: Nicolai Jonges Københavns Beskrivelse. Den hidtil utrykte Part, indeholdende Rosenborg, Købmager og Øster Kvarterer samt de nyere Dele af Staden. Udgivet af Selskabet for Dansk Kulturhistorie. Gyldendalske Boghandel, Nordisk Forslag, København, 1945, s. 43\nForrige historie Handel i alle højder


Stillingsopslag som projektleder for Svendborg Sportsfestival « SIS Svendborg\nStillingsopslag som projektleder for Svendborg Sportsfestival\nProjektleder for Svendborg Sportsfestival\nSvendborg Idræts Samvirke – www.sis-svendborg.dk – søger pr. 1. januar 2018, eller snarest herefter en dynamisk projektleder på fuld tid.\nOm Svendborg Sportsfestival\nSvendborg Sportsfestival er en årligt tilbagevendende begivenhed og er startet på initiativ af Svendborg Gymnastikforening (SG), da de vandt Danskernes Idrætspris 2014. Formålet med Svendborg Sportsfestival er at samle de sydfynske idrætsinteressenter i et tværgående fællesskab og netværk for sammen at løfte idrætten på Sydfyn. Dette gøres via en festivalkalender, netværksmøder og selve festivaldagen(e). Fællesskabet er åbent og sætter selv sine rammer i kraft af en styregruppe nedsat af Svendborg Idræts Samvirke (SIS), som også er ansættende myndighed og økonomisk ansvarlig. Se mere om selve festivalen på http://www.svendborgsportsfestival.dk\nHovedparten af bidragsydere ift. arrangementer og selve festivalen er det frivillige foreningsliv.\nSvendborg Sportsfestival arrangeres i tæt samarbejde med Idrætslivet, DGI og Folkeoplysningsudvalget i Svendborg Kommune og lægger sig op ad DGI og DIF’s strategi om ”Bevæg dig for Livet.”\nOpgaven består i at:\nfacilitere 3-4 årlige netværksmøder. Møder der både er tænkt som netværk, sparring, oplysende og koordinerende i forhold til eventperiode og selve festivalen.\nsamle info og publicere aktiviteter på eventkalenderen\nstå i spidsen for udviklingen, planlægningen og afvikling af sportsfestivalen. Målet for festivalen er, at den skal laves i 2018, 2019 og 2020.\nudvikle en bæredygtig festival som kan videreføres i Svendborg efter DGI´s landsstævne i 2021, herunder arbejde med fundraising og aftaler om sponsorering af dele af festivalaktiviteterne.\nDet er visionen, at Svendborg Sportsfestival skal samle idrætslivet, således at vi har et stærkt setup frem mod DGI`s landsstævne i Svendborg 2021 og efter. Basalt set gælder det om at gøre banen større og bruge hinanden på tværs til at løfte os sammen.\nOgså her gælder vendingen ”Svendborg løfter Svendborg.”\nUdviklingen af festivalen sker i tæt samarbejde med de deltagende parter i sportsfestivalen samt styregruppen.\nStillingen kræver en stor grad af kendskab til det frivillige foreningsliv og evner til at samle mennesker omkring sig.\nArbejdsopgaverne består af både administrative og praktiske opgaver.\nDet administrative indeholder opgaver som:\nKoordination af events\nKoordinering med eksterne samarbejdspartnere som Folkeoplysningsudvalget, DGI og Idrætslivet.\nAdministration af hjemmeside og sociale medier\nSom person bør man have følgende kvaliteter:\nVære en god afslutter\nGod til at samle mennesker omkring sig\nSans for PR og markedsføring\nNysgerrig og interesseret i fortsat at udvikle dig selv.\nSvendborg Idræts Samvirke er åben overfor at projektlederfunktionen eventuelt ansøges af to personer der dækker jobbets funktioner som team.\nAnsættelsen er tidsbegrænset til 31.december 2018, med forventning om genforhandling om forlængelse frem til den 31. december 2019, senest den 1. juli 2018. SIS varetager den daglige ledelse og der arbejdes ud fra SG-huset.\nAnsættelsesvilkår samt løn forhandles i relation til kvalifikationer mv. Ansøgere bedes om at angive sine forventninger til lønniveau.\nDa en stor del af interessenterne er det frivillige foreningsliv må det påregnes at der vil ligge en del arbejdstid om aftenen og weekender. Dette er en del af stillingen og der ydes ikke særskilt betaling for herfor.\nAnsøgninger behandles løbende og stiles snarest muligt dog senest den 15. december 2017 til formand, Preben Juhl Rasmussen på e-mail erpjr@nrdc.dk. Der stiles efter tiltrædelse pr. 1. januar 2018 eller snarest muligt herefter.\nHvis du har yderligere spørgsmål om stillingen, kan du kontakte Udviklingschef Jacob Kramer på telefon 28905650 eller mail jacob@svendborg-gf.dk


Børnechampagne til Danmarksmestrene i gymnastik | Lokalsport Billund | jv.dk\nBørnechampagne til Danmarksmestrene i gymnastik\nPubliceret 24. april 2017 kl. 10:15\nTeam Lyra, frankeret af Rikke Sivebæk og Bodil Hirt, blev modtaget med flag og børnechampagne i Magion. Foto: Tina K. Poulsen\nGrandprixgymnaster sluttede sæsonen af på bedste vis og kom hjem som Danmarksmestre.\nGrindsted: Grand Prix gymnastikholdet Team Lyra vendte søndag aften hjem til Grindsted og blev hyldet, som det sig hør og bør, når man er blevet Danmarksmester.\nHoldet sikrede sig i Greve både en guldmedalje og titlen som Danmarksmestre i kategorien mini 10-12, 2. division. I Magion stod forældre, søskende og mange andre klar med flag og børnechampagne for at tage imod de 9-11-årige mestre.\n- De gjorde øvelserne lige præcis, som vi havde øvet og forberedt. De var bare så dygtige, lyder det fra en stolt Bodil Hirt, der træner holdet sammen med Rikke Sivebæk. De har også to hjælpetrænere i Silke Lundø og Sofie Völcker.\n- De er så gode, og vi er virkelig heldige, at vi to gamle trænere har sådan et par unge, dygtige gymnaster med som hjælpetrænere, siger Bodil Hirt.\nTeam Lyra betyder i øvrigt "vidunderlige stjerne", og som gymnastikformand Tina K. Poulsen påpeger, passer den betegnelse perfekt til det dygtige hold.\nTirsdag samles pigerne til afslutning hjemme hos Bodil Hirt og holder pause, til den nye gymnastiksæson går i gang til august.\nDe fleste af dem mødes dog allerede i næste måned til "Forårsgymnastik". Her kan alle andre også være med, og har man lyst til at finde ud af, hvad grandprixgymnastik er, kan man være med fra den 18. maj og indtil sommerferien.\n- Det er kun for piger, og vi skal lave lidt af hvert. Vi giver både en intro til grandprixgymnastik, og vi skal også arbejde lidt med redskaberne, siger Bodil Hirt.\nDanmarksmestrene fra Grindsted på skamlen i Greve. Foto: Tina K. Poulsen\nBodil Hirt blev æresmedlem i GGIF


Mads Smith Hansen Arkiv\nTag: Mads Smith Hansen\nRavnsbæk og Co. klar til finalen i Århus\nIndlægsdato 23. april 2016\nDer var comeback til turneringspoker i Århus i går, hvor førstedagen i en 5000 kroners turnering blev spillet. Simon Ravnsbæk og Helge Rahbek var blandt de overlevende og de jagter førstepræmien på 117.600 kroner.\nFør i tiden var Casino Royal i Århus ofte vært for store pokerturneringer som Easter Tour og Christmas Tour. Over de seneste år har der dog ikke været så meget fokus på den slags turneringer.\nI går vendte turneringspokeren dog for alvor tilbage til kasinoet, da de åbnede op for en 5000 kroners turnering med mulighed for re-entry.\n44 spillere mødte op til turneringen, og de foretog 26 re-entries. Dette gav en samlet præmiesum på 336.000 kroner, hvor 117.600 kroner er reserveret til vinderen.\n15 spillere overlevede dag 1, hvor Janus Kristensen klarede det bedst med 153.800 chips. Han skal dog finde storspillet frem, hvis han skal gøre arbejdet færdig, da folk som Iman Azizi, Martin Hansen, Helge Rahbek, Thomas Kingo, Jakob Madsen, Mads Smith Hansen og Simon Ravnsbæk stadig har chips foran sig. De to sidstnævnte skal dog have en del skrub, hvis de skal gøre modstand, da de er turnerings shortstacks med bare 24.700 og 18.800 chips.\nFinalen spilles i aften.\n1. 117.600 kroner\n2. 70.560 kroner\n3. 50.400 kroner\n4. 40.320 kroner\n5. 30.240 kroner\n6. 26.880 kroner\nTags Helge Rahbek, Iman Azizi, Mads Smith, Mads Smith Hansen, Pokernyheder, Simon Ravnsbæk, turneringspoker\nCasino Danske Pokerspillere Pokernyheder\nIndlægsdato 21. februar 2016\nÉt af årets helt store højdepunkter på hjemlig jord, Danske Spil Munkebjerg Poker Tour, skydes i gang på torsdag. En række af landets allerstørste tourhajer har overfor Pokernyhederne bekræftet deres ankomst, når det går løs.\nKlokken 19.30 i aften spilles der en 1.120 kroner satellit til den kommende uges Danske Spil Munkebjerg Poker Tour, så hvis du kunne tænke dig en billig vej ind i hovedturneringen, så var det måske en idé at droppe ’Bedrag’ på DR1 og i stedet fræse et smut forbi Vejle og tage et slag poker.\nCasino Munkebjerg har hyret dealere ind fra England og på alle måder gjort klar til en rekord-turnering, hvilket de nok har gjort klogt i, eftersom medarrangørerne fra Danske Spil allerede har sendt flere igennem satellit-sluserne, end i hele perioden frem til sidste års turnering.\nSpillere, der har kvalificeret sig online, har det med at lokke hajer til, og på det punkt adskiller MPT’en sig ikke fra andre turneringer.\nSimon Rønnow, Helge Rahbek, Jannick Wrang, Daniel Petersen, Martin B. Hansen, Søren Smith Hansen, Morten Lihn, Simon Ravnsbæk, Mads Smith Hansen og sidste års vinder Morten ’Houbanan’ Jespersen har alle bekræftet overfor Pokernyhederne, at de spiller med, når det går løs på torsdag.\n-Det er et spændende format. Sidste gang var jeg forhindret, men jeg regner med at spille den her gang, lyder det fra Jannick Wrang.\nPokernyhederne har brugt de sidste to uger på at spidse blyanter, og er dermed kampklar til at dække turneringen fra start til slut. Det bliver næsten som at være der selv.\nUdover i aften, så afvikler Casino Munkebjerg også en satellit til turneringen på onsdag, ligesom det er muligt at kvalle sig på Casino Copenhagen i aften klokken 19.00.\nTags Casino Copenhagen, Casino Munkebjerg, Daniel Petersen, Danske Spil, Helge Rahbek, Jannick Wrang, Mads Smith, Mads Smith Hansen, Martin B. Hansen, Poker, Pokernyheder, Rekord


Modetøj til kvinder fra Second Female - cbmi.dk - En verden af anbefalinger\nModetøj til kvinder fra Second Female\nnovember 22, 2018 Astrid Pedersen Second Female Kommentarer lukket til Modetøj til kvinder fra Second Female\nSom mode- og stilbevidst kvinde er du sikkert altid på udkig efter lækre beklædningsgenstande, som kan bruges til hverdag og fest. Og derfor bør du tjekke det smarte brand Second Female ud.\nSecond Female – modetøj til kræsne og kvalitetsbevidste kvinder\nSiden år 2000 har det danske kvalitets brand Second Female designet smukt og feminint modetøj til kvinder med stil og sans for det elegante og sofistikerede look. Second Female er eksponent for et look, som på én og samme tid er klassisk og stilrent, samtidig med at det har sin helt egen unikke charme og personlighed. Alle kollektioner fra Second Female bærer præg af det særligt skandinaviske islæt, hvilket i særdeleshed kommer til udtryk i de raffinerede mønstre, prints og farveholdninger, som pryder brandets mange designs.\nSecond Female anvender udelukkende materialer i den bedste og mest slidstærke kvalitet, når de lækre kollektioner fremstilles – og du risikerer ikke at føle dig bag af dansen med sidste års mode. Samtlige kollektioner fra Second Female er nemlig designet med et tidløst og elegant snit, som gør, at modetøj fra Second Female sagtens kan anvendes flere sæsoner i træk. Det alsidige design gør samtidig, at du kan mixe og matche tøj fra Second Female på kryds og tværs, og bruge tøjet såvel på kontoret som på byturen. Kendetegnende for samtlige styles fra Second Female er de rene linjer og flotte, feminine udskæringer, som gør tøjet ekstra lækkert og moderigtigt.\nFind det lækre modetøj fra Second Female hos Kysthuset\nSecond Female er et særdeles populært mærke, som forhandles i flere europæiske lande – stilen og snittet er særdeles eftertragtet blandt kvinder over hele Europa. Second Female er desuden repræsenteret gennem mere end 700 salgssteder verden over, og et af disse er den jyske modebutik Kysthuset.\nHos Kysthuset finder du et velassorteret udvalg af modetøj fra danske og internationale designere, specielt udvalgt af folkene bag Kysthuset, som har mange års erfaring i at udvælge de rette kvalitetsvarer til de kræsne og kvalitets bevidste kunder.\nI den online shop på kysthuset.com kan du få adgang til denne udsøgte selektion, som blandt andet tæller tøj, sko og accessories fra brands så som 2nd One, Continue Cph, Dea Kudibal, Gai + Lisva, Gustav, InWear, IVY Copenhagen, King Louie, Lee Jeans, Lollys Laundry, MDK, Mos Mosh, Munthe, Neo Noir, NORR, Part Two, Rosemunde, Sibin/Linnebjerg, Sissel Edelbo, Stella Nova, Stine Goya og Superdry. Se hele udvalget af modetøj fra Second Female og de andre stærke brands på kysthuset.com


Personlige historier om refluks – Refluksfamilie\nPersonlige historier om refluks\nLeos start på livet – Født 04/12/2017\nJeg vil forsøge at beskrive vores forløb med et barn med refluks. Dette indlæg vil løbende blive længere, i takt med at Leo bliver ældre. Vores kamp mod Leos smerter er stadig i gang, men de fleste oplever markant bedring før 6 måneder og er refluksfri inden for 1,5 år – de fleste før. Se gerne mit indlæg “Alternativ hjælp” for at se hvilke tiltag der hjælper mange. Kærlig hilsen fra Mathilde\nHan havde det stadig ikke godt. Han havde næsten konstant uro og ubehag i kroppen. Han fik ekstra motorisk uro og forstoppelse af Nexium. Han kunne fortsat ikke ligge på maven eller ryggen og sov stadig meget dårligt og meget lidt. Han havde stadig et stort behov for konstant kropskontakt og nærvær fra mig og hans far, men uden at kunne “putte”. Dag efter dag, nat efter nat i vores arme.\nVi var utrolig umattede og desperate efter at hjælpe vores søn og desperate efter selv at få noget søvn og mulighed for at bearbejde de seneste mange månedes tid i alarmberedskab.\nDet har (og er stadig) helt vildt hårdt og er stadig meget krævende at få livet til at fungere med et sygt barn. Min mand har taget så meget fri fra arbejde, som det var muligt igennem Leos første 21 måneder. Vi delte (og deler stadig) natten op så vi begge kunne få en smule søvn. Vi forsøgte og forsøger at komme igennem den meget hårde periode sammen som en enhed.\nVi aftalte blandt andet tidligt i forløbet at alt hvad man siger og gør når man er presset om natten, er nødt til at blive glemt når man står op næste morgen. Der er simpelthen ikke plads til små diskutioner når man er i krise med et sygt barn. Jeg ved det er meget lettere sagt end gjort, men shit, man kan altså ikke magte også at være voldsomt uvenner når man i forvejen ligger ned. Der er jo ikke andre der står i kø for at hjælpe én. Et råd er at aftale at lige meget hvad – så går man ikke fra hinanden inden barnet er (f.eks) 3 år.\nDa Leo var otte måneder begyndte han at gylpe mindre. Det tog vi som et tegn på at lukkemusklen var ved at være moden. Jeg måtte erkende at medicinen havde store bivirkninger på Leo og jeg ønskede at trappe ham ud. Da han var 8,5 måned gammel begyndte vi nedtrapning af Nexium. Vi fjernede først 2,5 mg. så blev vi på den dosis i 14 dage (eller længere tid hvis der var symptomer), før vi gik yderligere 2,5 mg. ned. Sådan forsatte vi indtil vi ramte 0 mg. Der var (og er) mange gange hvor vi var ved at begynde medicin igen, fordi der kom symptomer, men vi prøvede at have is i maven og efter et par uger valgte vi at nøjes ved homøopati, zoneterapi, magnesium lotion, bade i epsom salt og Panodil mm. I min research og uddannelse lærte jeg hurtigt at Nexium har en del bivirkninger som ingen læge fortalte mig om. (Jeg har lavet en kommentar om dette i bunden, hvis du ønsker info om det).\nKuren med Nexium måtte vi senere gentage – men holde os til en kur for at undgå for mange langtidsbivirkninger igen, samtidig med at vi stadig ledte efter årsagen til refluksen og mavesmerterne og støttede hans krop naturligt på bedste måde samtidig.\nDa Leo var 10-11 måneder fik han lavet en afføringsprøve (privat, da det offentlige ikke var til hjælp). Prøven viste en masse ubalancer i maven, blandt andet en rigtig grim bakterie (c-diff) og voldsom inflammation i tarmene, occult blod, rifter i tarmen, mangelfuld bakterie sammensætning 0g mange andre ubalancer.\nDenne prøve tog vi med til lægen og hvilket endelig resulterede i en indlæggelse.\nFørste nat på hospitalet var både sygeplejeskerne og læger rystede over i hvor store smerter Leo var. De konstaterede at han var næsten søvnløs og ikke kunne sove for sine smerter. De tog alverdens prøver og testede ham for alle mulige sjældne sygdomme (hvilket var fantastisk at få udelukket). De fandt de samme svar som den oprindelige afføringsprøve. Meldingen er nu at det offentlige først vil behandle den grimme bakterie når Leo er to år, da den medicin man giver er for hård for den lille krop. Indtil da anbefaler de at holde ham smertedækket.\nVi har heldigvis fået en dygtig alternativ behandler og ernæringsterapeut der har lagt en virkelig god behandlingsplan (også med henblik på at slå denne grimme bakterie ihjel uden hård medicin).\n-Da Leo var 14 måneder fik vi lavet en intolerancetest (privat) der viste at han ikke kan tåle æg.\nLeo har kæmpet med væske på ørerne. Det lykkedes os selv at fjerne væsken på ørene med denne behandling: Zoneterapi, mælkesyrebakterier, Thuja Comp dråber og Traumeel creme bag ørene, mælkefri diæt.\n-Ved 14-måneders alderen punkterede vi pilatesbolden og har klaret os uden at hoppe og uden bæresele om natten.\n– 17 måneder. Han har forsat store maveproblemer og har ondt om natten. Om dagen har han det oftest godt. Utrolig aktiv og urolig og meget livsglad. Det er lykkedes os at slå inflammationen i hans mave markant ned.\n– 19 måneder. Markant forværring efter vaccine. Perioder med meget høj feber, hævede lymfer, mæslinger, refluks og mavesmerter, minimal søvn, utrøstelig hver nat.\n– 2 år. Leo er stadig\n-2,5 år. Leo har det godt. Maven er stadig sart og han tåler kun et minimum af gluten, sukker og mælkeprodukter. Han sover bedre om natten men har stadig opvågninger og er altid oppe kl. 5.00. Han har brug for mælkesyrebakterier, vitaminer, fiskeolie og i perioder elmebark.\n– 3,5 år. Leo har det rigtig godt og sover for det meste igennem til kl 5.00, hvor han står op.\nAlle spørgsmål kan sendes til: mail@refluksfamilie.dk


Fjern Allow2continue.com pup-ups - Trojan Killer\nSådan fjerner Mobipush.live Vis underretninger\nFjern Allow2continue.com pup-ups\nDet Allow2continue.com og lignende sites:\npop-ups er en social engineering angreb, der forsøger at narre dig til at abonnere på sine push notifikationer, så de kan sende ud uønskede reklamer direkte til din computer.\nDen Allow2continue.com vil skubbe en “Bekræft underretninger” alert, beder dig om at abonnere på underretninger fra denne ressource. Hvis du klikker på “Give lov til” knap, så vil du begynde at se irriterende pop-up annoncer fra Allow2continue.com på skrivebordet, selv når din internet browser er lukket.\nDen Allow2continue.com hjemmeside vil vise følgende meddelelse\nDu bør ikke klikke på “Give lov til” knap da Allow2continue.com hjemmeside vil spam din webbrowser med uønskede reklamer. Hvis du rent faktisk har tilladt Allow2continue.com hjemmeside til at sende meddelelser i din internetbrowser, så vil du kræve at slette disse samtykker.\nDisse Allow2continue.com pop-up reklamer er forårsaget enten af irriterende reklamer på de websteder du tjekke ud eller nogle adware. Denne vejledning blev oprettet for at hjælpe Windows-brugere at fjerne malware fra din PC.\nNår det vedrører adware, disse skadelige programmer er bundtet med andre sandsynligvis gratis software, som du downloader fra internettet. uheldigvis, nogle gratis downloads ikke i tilstrækkelig grad afsløre, at anden software ligeledes vil blive oprettet, og du kan opdage, at du har oprettet adware uden din viden. Når en destruktiv program er sat op, når du vil surfe på internettet, uønskede reklamer fra Allow2continue.com vil vise pop-up-vinduer.\nAllow2continue.com bliver på nerverne af mange brugere, så du er ikke dens eneste offer.\nFolk spørger, hvordan du løser problemet effektivt. At komme af med infektionen manuelt, kan være en langvarig virksomhed og kan skade andre vigtige systemfiler. Scan din pc med GridinSoft Anti-Malware at opdage og slette Allow2continue.com på den rigtige måde.\nTips til at fjerne Allow2continue.com manuelt fra din PC.\nTRIN 6. Kør programmet. Vent scanningen er afsluttet, og alle malware forbundet med “Allow2continue.com” registreres.\nTRIN 7. Klik på “ren nu” for fjern Allow2continue.com.\nFor at slippe af med Allow2continue.com fra dit system, lokalisere “Fjern et program” funktion i din pc, afhængigt af den version af Windows-operativsystemet:\nTil Windows 8/10: Højreklik på Start – Hurtig adgang Menu – Kontrolpanel – Fjern et program. Du kan tjekke listen over programmer og hjælpeprogrammer installeret på din pc. Find mistænkelig software, der kan forårsage Allow2continue.com problem, højreklik på den og vælg “Afinstaller“.\nTil Windows 7: Klik på Start – Kontrolpanel – Fjern et program. Kontroller listen over programmer og software til rådighed i din pc, der kan forårsage Allow2continue.com problem, tryk derefter på “Afinstaller“.\nI Windows XP: Klik på Start – Kontrolpanel – Tilføj / fjern programmer. Du vil finde en liste over tilgængelige programmer i din PC. Højreklik på mistænkelig software, der kan forårsage Allow2continue.com problemet og vælg “Afinstaller“.\nLÆS Fjern Mediasvideo.world underretninger\nTags Allow2continue.com allow2continue.com adware allow2continue.com delete allow2continue.com in browser allow2continue.com notifications allow2continue.com pop ups Allow2continue.com pop-up allow2continue.com redirect allow2continue.com remove allow2continue.com uninstall downloadnow.today remove Allow2continue.com streamsign.me validationpro2.info validationpro3.info what is allow2continue.com\nAre you fed up dealing with Zingload.com infection constantly in your house web page? Godt, …