Skatten er sænket drastisk for de rigeste | Netavisen Pio\nDen højeste marginalskat i Danmark er blevet sænket markant gennem 30 år. Det har betydet store skattelettelser til de rigeste.\n5. september 2017 - 13:55\nLytter man til debatten om topskat, kan man få det indtryk, at der ikke er sket noget på skatteområdet i Danmark de sidste mange år.\nDa regeringen i sidste uge præsenterede sit skatteforslag, beklagede skatteminister Karsten Lauritzen sig eksempelvis over, at de samlede skatter ikke er blevet sænket de sidste mange år: ”Der har ikke været flertal for at sænke skattetrykket. Det er desværre ingen hemmelighed, men jeg synes som liberal skatteminister, at det er beklageligt”.\nSamme toner lød forleden fra professor Peter Kurrild-Klitgaard, som i Børsen skrev, at ”I snart 50 år har skiftende borgerlige regeringer ønsket at sænke skatterne, men når der endelig er sket noget, er det i praksis kun blevet til skatteomlægninger, hvor en lettelse ét sted er matchet af forhøjelser et eller flere andre steder.”\nDen megen fokus på det samlede skattetryk overser imidlertid det faktum, at der de seneste årtier er sket ganske betydelige forandringer af vores skattesystem, som har haft stor betydning for, hvem der betaler hvor meget: På 30 år er den højeste marginalskat på lønindkomst – altså den skatteprocent, de højest lønnede betaler af den sidst tjente krone – nemlig sat ned fra 73 procent til 56 procent. Et fald på 17 procentpoint.\n[content_block id=39720 slug=marginalskat-og-skattetryk]\nDet markante fald i marginalskatten har haft stor betydning for uligheden i samfundet. Det forklarer Jonas Schytz Juul, der er analysechef i AE-Rådet, til Netavisen Pio: ”Over de sidste 16 år er der givet skattelettelser for 52 milliarder kroner, og langt størstedelen af gået til de rigeste i samfundet, blandt andet fordi man har sænket marginalskatten. Og den vej lægger regeringen op til at fortsætte med sit forslag om at fjerne loftet over beskæftigelsesfradraget”.\nVLAK-regering vil sænke marginalskatten yderligere\nBlandt de reformer, der har givet store gevinster til de allerrigeste, peger han blandt andet på skattereformen fra 2009, der afskaffede mellemskatten og dermed sænkede den højeste marginalskat med seks procentpoint.\nEn opgørelse fra AE-Rådet, som er lavet på baggrund af tal fra Finansministeriet, viser, at der siden 2002 er blevet sænket skatter og afgifter for i alt 52 millioner kroner. Af dem er størstedelen, de 29 milliarder de 29 milliarder gået til de 20 procent rigeste.\nDe 10 procent rigeste har i gennemsnit fået sænket skatten med 33.000 kroner om året, mens de fattigste 10 procent kun har fået 1.000 kroner mere om året. Konsekvensen er, at uligheden er steget med 1,4 procentpoint målt ved den såkaldte ginikoefficient.\nOg ser man på VLAK-regeringens netop offentliggjort skatteudspil, så lægger regeringen op til at videreføre den vej, lyder det fra Jonas Schytz Juul:\n”Regeringen vil fjerne loftet over beskæftigelsesfradraget, hvilket jo svarer til at sætte marginalskatten ned for de højeste indkomsterne. Og finansieringen vil man blandt andet hente fra de penge man spare ved at indføre kontanthjælpsloftet, og ved at skære yderligere fem milliarder kroner på overførselsindkomsterne. Det vil entydigt omfordele fra dem der har meget til dem der har mindst.”\nFokus i skattepolitikken blev ændret under Fogh\nJonas Schytz Juul forklarer, at ændringerne i marginalskatterne over de sidste 30 år kan ses i to faser. I den første fase handlede det primært om at ændre strukturen i skattesystemet, så det blev mere robust:\n”I slutningen af 1980’erne og begyndelsen af 1990’erne sænkede man den øverste marginalskat. Til gengæld bredte man skattebasen ud, ved at man udhulede værdien af en række fradrag. Formålet var at gøre skattesystemet mere robust, og det var der meget fornuft i. Jeg plejer at bruge det billede, at vi tidligere havde et skattesystem, der var en højt, smalt tårn med smal skattebase og høj marginalskat. Det ændrede man til et bredere fundament, hvor skattebasen var større og marginalskatterne lidt lavere”.\nDet er blandt andet værdien af rentefradraget, der siden 1980’erne er blevet reduceret af flere omgange. I 1993 indførte Nyrup-regeringen desuden arbejdsmarkedsbidraget, der er en såkaldt bruttoskat, der opkræves inden der gøres brug af fradrag. Det betød, at de højest lønnede kunne trække færre penge fra i skat. Men fra starten af nullerne ændrede skattereformerne karakter, mener Jonas Schytz Juul:\n”Fra starten af 00’erne gik man den anden vej. Man fortsatte med at sænke marginalskatterne, men samtidig indførte man nye fradrag, der gjorde skattebasen smallere, blandt andet beskæftigelsesfradraget. Det handlede ikke længere om at gøre skattesystemet mere robust, i stedet blev der givet store skattelettelser til de allerrigeste”.\nStørrelse uændret – sammensætningen ændret\nTilbage står så spørgsmålet om, hvorfor skattetrykket er uændret, når marginalskatten er sat markant ned.\n”Flere af de skattereformer man har lavet, blandt andet 2010-skattereformen, har været fuldt finansieret. Man hævede blandt andet en række afgifter for at finansiere den. Derfor er det samlede skattetryk ikke ændret ret meget, men der er ændret meget på sammensætningen af skattebetalingerne, fordi nedsættelsen af skatter især er kommet de rigeste til gode”, fortæller Jonas Schytz Juul.\nBaseret på disse emner: | Skattepolitik | Topskat | ulighed | VLAK-regeringen


Drømmer du om at blive hundeejer? - Vi Elsker Hunde\nGPS TIL DIN HUND\nDrømmer du om at blive hundeejer?\n“Hunden er menneskets bedsteven”. Har man før haft en hund, så er man ikke i tvivl om, at den udtalelse er sand. En hund er en fantastisk følgesvend, og den kan bidrage med så meget glæde, at det kan være svært at forstå, hvis man aldrig har haft en hund. Derfor er der selvfølgelig intet at sige til, at rigtig mange vælger at anskaffe sig en hund, men det er vigtigt at være opmærksom på, at det koster penge at have en hund.\nTanken om at få en hund\nDet kræver meget at have en hund, og selvom det hurtigt bliver en naturlig del af hverdagen at have en hund, så skal man være opmærksom på, at det er ikke hunden, der skal tilpasse sig sin ejer, det er ejeren, der skal tilpasse sig hunden. Heldigvis er tilvænningen oftest ikke så svær, når først man har fået sin bedste ven hjem.\nDet kræver meget overvejelse at få en hund, og det er vigtigt, at man tænker tanken til ende, så man undgår forhastede beslutninger. I sine overvejelser er det også vigtigt, at man tænker på, om man har råd til at have en hund, fordi det koster som regel flere penge, end de fleste er klar over, men det er pengene værd.\nHvad koster det at have en hund?\nDet koster først og fremmest penge at anskaffe sig en hund. Det er en stor beslutning at købe en hund, og de fleste hunderacer er bestemt ikke billige. Lige så stor en beslutning det er at beslutte sig for, at man skal have en hund, lige så stor en beslutning er det af bestemme hvilken en det skal være. Hunderacer varer enormt meget i pris, og der er samtidig stor forskel på, om man køber en hund med stamtavle eller ej.\nNår man har besluttet sig for hvilken race, det skal være, så er det en god idé at undersøge prisen på racen. Derudover skal man være opmærksom på de udgifter, der følger, når hunden kommer hjem til en.\nSom regel er det mens hunden er hvalp, at der er flest udgifter ved at have en hund. Hvalpen skal vaccineres og have jævnlige dyrlægetjek for at se, om den udvikler sig som den skal.\nDerudover skal der selvfølgelig også købes foder, legetøj, hundekurv m.m. til hunden, så den kan føle sig tryg i sit nye hjem.\nFå råd til en hund\nSelvom man har råd til at have hunden, så er det oftest prisen på hunden, der kan have en afskrækkende effekt. Heldigvis kan du hos basis bank låne til prisen på hunden, så du kan få din nye bedste ven hjem. Med et kviklån kan du få råd til den hunderace, du drømmer om.\nFå køkkenhaven leveret lige til døren\nHav de rette vin klar med en Den Sidste Flaske rabatkode\nHvor finder du rabatkoder\nVejledning til nye hvalpe i familien\nFind det bedste og billigste udstyr og foder til din hund\nSådan opdrager du din hvalp\nKøb en hundepude til dit kæledyr\nRen råhygge med hunden\nForkæl din hund med et tyggeben\n2019 © Alle rettigheder forbeholdes til vielskerhunde.dk


AMALIE SMITH: DET DIGITALES STOFLIGHED — I DO ART\nDa Amalie Smith i efteråret 2016 blev inviteret til at lave et digitalt værk til Ørestad Gymnasium, kunne hun snildt have holdt sig til et skærmbaseret udtryk. I stedet valgte hun at træde et skridt længere ind i den digitale materie, trække tråde til en tidlig væveteknik og opfordre til en øget kritisk bevidsthed i en verden af tiltagende digitalitet og kunstig intelligens.\nVi elsker, når en kunstner præsenterer os for viden, som vi sikkert ellers aldrig var faldet over. Når et værk formår at fritlægge skjulte fortællinger, som enten har ligget gemt i historiens folder, eller som nogen bare havde undladt at give fra sig. Når kunsten er allerbedst kan den rette vores blik i uventede retninger, stille skarpt på oversete detaljer og kaste lys på nye virkeligheder. Et sådant blik finder vi i Amalie Smiths billedtæpper Machine Learning I, II, III, som blev indviet på Ørestad Gymnasium lidt tidligere på året.\nAmalie Smith (f. 1985) er både uddannet fra Forfatterskolen og Det Kgl. Danske Kunstakademi, og i samme ånd modtog hun sidste år Statens Kunstfonds 3-årige arbejdslegat fordelt mellem legatudvalgene for hhv. litteratur og for billedkunst. Hendes praksis spænder mellem ord og billeder, og fælles for hendes værker er, at de altid bygger på uanede mængder af dybdegående research og tankevirksomhed – og Machine Learning I, II, III er bestemt ingen undtagelse. Vi har taget en snak med Amalie om processen bag hendes 1.62 x 4.90 m store digitalvævede billedtæpper, de uventede forbindelser mellem væven og computeren, vigtigheden af den kritiske bevidsthed, kunstens potentiale på en uddannelsesinstitution, og om hvordan et fejlplaceret beslag kom til at koste hende 50.000 kroner.\nAmalie Smith, Machine Learning I, II, III. Photo by David Stjernholm.\nHvordan opstod idéen om dit værk til Ørestad Gymnasium?\nJeg blev inviteret af Statens Kunstfond i oktober 2016 til at lave et skitseforslag til en udsmykning af gymnasiet og sagde ja med det samme. Jeg havde det bare sådan: Yes! Dét skal jeg selvfølgelig. Ørestad Gymnasium er et digitalt gymnasium, og det er indrettet klasseværelsesløst for at understøtte projektarbejde på tværs af fagene, og begge dele passede virkelig godt til min praksis, så jeg havde mod på det, samtidig med at jeg vidste, at det ville blive en udfordring at skulle styre så omfattende en proces og gå op i en skala, jeg aldrig havde arbejdet med før.\nJeg fik en rundvisning af rektor og opholdte mig en del derude, mens jeg gik i gang med at researche og skitsere. I starten af februar 2017 fremlagde jeg så mit skitseforslag for en styregruppe af repræsentanter fra skolen og kunstfonden, og da de sagde ja, gik realiseringen i gang. Den tog så et år.\nHvilke refleksioner går forud for Machine Learning I, II, III?\nI invitationen blev jeg specifikt bedt om at lave et digitalt værk, og jeg så straks nogle skærme eller projektioner for mig, men kunne ikke rigtigt få det til at rime på arkitekturens skala, eller på at værkets forventede levetid skulle være minimum 10 år. Digitale teknologier uddateres jo hurtigt, og tendenser er svære at forudse – fx havde bygningen, da den blev indviet i 2007, stationære computere og ethernet indlagt på alle etager, men i dag har eleverne egne laptops med, og internettet er trådløst.\nHvem ved, hvilke teknologier der former skolen om 10 år? Teknologi er i konstant bevægelse, og jo mere jeg tænkte over det, jo sværere blev det at finde ud af, hvad “det digitale” overhovedet vil sige. Jeg søgte tilbage i historien og fandt frem til det binære talsystem som et digitalt grundprincip udviklet med hulkortcomputeren, men fandt også ud af at hulkortet i sig selv er hentet fra en helt anden maskine, nemlig hulkortvæven, som blev udviklet af Joseph Marie Jacquard i begyndelsen af 1800-tallet, og som gjorde det muligt at masseproducere mønstrede og blomstrede tekstiler.\nDet gik op for mig, at det digitale ikke kommer ud af ingenting (det er ikke en eller anden mand fra 1800- eller 1900-tallets opfindelse ud af det blå), men at man i hvert fald kan føre dets stamtræ tilbage til tekstilproduktion: Vævning er i sig selv en binær teknologi, fordi skudtråden enten går over eller under kædetråden, den viser sig enten på forsiden eller på bagsiden af tekstilet. Det er dette binære princip, der muliggør formaliseringen i hulkortsystemets hul vs. ikke-hul. Samtidig er vævning en billedteknologi, der deler motiver op i punkter og linjer, meget lig pixels på vor tids skærme. Machine Learning I, II, III foreslår derfor, at vi betragter væven som en forløber til computeren og vævning som det digitales grundstof.\nDermed bliver alle de kvinder, der siden oldtiden har udviklet væveteknologien, til en slags proto-programmører, og myten, om at det digitale skulle være noget totalt immaterielt og “uden for verden”, punkteret. Det digitale bliver håndgribeligt, et fysisk program, og noget jeg kunne arbejde med. Styregruppen blev heldigvis begejstrede for idéen om at lave tre store digitalvævede billedtæpper, selvom det ikke var det, de havde forestillet sig, da de bad om et digitalt værk.\nVil du fortælle os, hvordan processen har været (både ifht. billedgenerering, -manipulation og den fysiske vævning)?\nJeg var interesseret i at koble forbindelsen mellem computer og væv med en nyere type algoritmer, nemlig dem man kalder “neurale netværk”, som er modelleret efter simple strukturer i den menneskelig hjerne, og som fx bliver brugt til digital billedgenkendelse, selvkørende biler mm. De bliver også kaldt "selvlærende" eller "maskinlærende" algoritmer.\nJeg benyttede et neuralt netværk, der hedder DeepDream, som er udviklet af Google til i billedform at vise, hvad det “ser”, når det analyserer et billede, og outputtet er nogle ret hallucinerede billeder, fordi algoritmen overfortolker og misforstår skalaspørgsmål. Algoritmen har brug for et input og en referencedatabase for at lave et output. Jeg fodrede den med inputbilleder af elevernes hænder, der betjente deres egen medbragte teknologi, primært laptops og smart phones – jeg satte et studie op ude på skolen, hev eleverne til side og fik en fotograf til at tage billeder – og jeg gav derefter algoritmen en visuel referencedatabase i form af billeder af rødlistede planter fra stenalderstrandengen på Amager Fælled, som ligger lige ved siden af skolen og på det tidspunkt var stærkt omdiskuteret som byggegrund.\nJeg ville gerne forankre værket i skolens umiddelbare omgivelser, og stenalderstrandengen er interessant både som oprindelig natur og som kulturel konstruktion. Resultatet er, at algoritmen “ser” eller opdigter planter alle steder i motiverne, og hvis man kører den mange gange, bliver de til sidst helt overgroede af digitale plantevækster. Jeg havde ladet inputbillederne være sorthvide, så alle farver i motiverne kommer fra billederne af planterne, som på den måde har “indfarvet” garnet.\nAlgoritmerne er svære at styre, så jeg valgte en strategi, hvor jeg lavede en meget stor mængde processeringer, omkring 1000, og så valgte jeg ud, hvad jeg visuelt syntes var spændende. I forbindelse med mit første ophold på væveriet i Tilburg i juli, kunne jeg også fornemme, hvilken detaljeringsgrad der fungerede med den fysiske vævning. Jeg var spændt på, hvordan denne nye type algoritmer og vævens algoritmer ville møde hinanden, og det viste sig at være sværere end forudset overhovedet at få dem til det.\nDe neurale netværk arbejder med subtile overgange og gradueringer, mens vævningens farverum er begrænset til den palet af farver, man kan blande – jeg brugte uld-, polyester- og sølvgarn i 10 forskellige farver og blandede ud fra de motiver, jeg medbragte, 42 farver i en farveskala.\nJeg kunne derefter gå hjem og videreudvælge motiver, som egnede sig godt til netop denne farveskala, så der kunne komme flest muligt nuancer med i dem. Så det var frem og tilbage mellem skærm og væv i en digital-organisk proces med mange blindgyder. Og fordi det er kostbart, kunne jeg kun lave vævninger af udsnit af motiverne, så det var med ret stor spænding, at jeg modtog de endelige vævninger i oktober.\nAmalie Smith, Machine Learning I, II, III (detail). Photo by David Stjernholm.\nHvilke tanker har du gjort dig i forhold til værkets placering på en uddannelsesinstitution, og hvad håber du, at eleverne vil få ud af det?\nHulkortvæven kickstartede i sin tid industrialiseringen, effektiviserede vævningen og gjorde en stor del af tekstilarbejderne arbejdsløse, og i England satte den proces gang i den første maskinstormerbevægelse, Ludditterne. Siden da har teknologien overtaget det ene arbejdsområde efter det andet, og med de neurale netværk haler de også ind på de fag, man kan læse efter gymnasiet. Maskinlæring tvinger os til at gentænke sådan en institution som gymnasiet, for hvad gør dét, at neurale netværk nu kan “lære”, ved vores forståelse af menneskelæring? Vi er med de digitale intelligenser nødt til at genoverveje, hvad det vil sige at være menneske, og hvordan vi kan blive bedre til det, som mennesker er gode til.\nJeg tænker, at det vigtigste en digital uddannelsesinstitution kan give eleverne nu og i fremtiden, er en kritisk bevidsthed om de digitale teknologier, de omgiver sig med – så de får en forståelse for, at teknologier altid er skabt af mennesker, at de vil os noget, og at de kunne være lavet på en anden måde. Jeg håber, at mit værk, ved at væve fortids- og fremtidsteknologier sammen, kan give perspektiver, der støtter eleverne i at gå aktivt og kreativt til de digitale teknologier og selv være med til at forme dem eller bruge dem på nytænkende måder, så det ikke er de store multinationale selskaber som Facebook og Google, der løber med opgaven.\nHar der været nogle særlige eller uventede udfordringer ved at arbejde udenfor kunstens mere traditionelle rammer?\nMasser! Det er noget helt andet end at lave en udstilling. For det første er der det med, at man skal tænke permanens. Det udelukker en hel masse materialer. Så er der flere aktører at forholde sig til – styregruppe, kunstfond, arkitekt, driftschef, pedeller, bygningsrådgiver, brandvæsen, skolens elever og lærere etc. Der var mange, der havde holdninger, og det var af og til svært at finde ud af, hvem der havde reel indflydelse, og hvem man bare skulle lytte til, men ikke nødvendigvis rette sig efter.\nProjektet blev kørt som en totalentreprise, hvor det var mig, der hæftede for et eventuelt tab, og det kan godt give nogle søvnløse nætter. Jeg skulle selv sætte mit honorar, og det vil sige, at honoraret i praksis bliver det, der er tilbage, når alle udgifter er betalt – også de uforudsete. Det var en udsmykningsopgave med et begrænset budget, og den imponerende arkitektur viste sig hurtigt at være vanskelig at installere i.\nJeg satte fx et beslag op et bestemt sted i bygningen, hvor man kun kunne komme til med stillads, og da det viste sig, at det simpelthen ikke fungerede at hænge værket der, måtte jeg selvfølgelig betale for at få det taget ned igen. Det kostede 50.000 kroner at sætte det beslag op og tage det ned, så det er benhård læring. En anden dyrtkøbt erfaring er, at man skal huske at tænke lyssætning ind i værket fra starten og tage en klar beslutning om, om man vil gå med dagslys, sætte lys på eller simpelthen lave et værk, der lyser selv. Arkitektur i den skala er ikke nødvendigvis lyssat, det glemmer man, hvis man er vant til at arbejde i veloplyste udstillingsrum.\nHvordan betragter du kunstens potentiale i offentlige rum?\nHvis det stod til mig, skulle der langt mere kunst ud i de offentlige rum og bygninger. Fordi jeg har været vant til at udgive bøger, har jeg altid haft svært ved at forlige mig med, at udstillinger er så kortsigtede. Udsmykninger har jo en helt anden tidshorisont, der gør, at værkerne kan få lov at vokse, receptionen kan nå at ændre sig, og de har samtidig et kæmpe potentiale til at nå frem til et publikum, der ellers ikke har et aktivt forhold til kunst. Udsmykninger bliver en del af folks hverdag, hvilket giver en mere langstrakt, men også dybere og mere personlig, relation til kunsten.\nKunst kan være med til at definere bygninger, og den kan fungere som omdrejningspunkt for samtaler på mere eller mindre ubevidste planer. Samtidig er det et sundt reality check for en billedkunstner at arbejde så konkret ind i en samfundsinstitution, som gymnasiet jo er. For mig har det i hvert fald været virkelig lærerigt og horisontudvidende. De langsigtede, offentlige projekter er helt klart en af de mest meningsfulde måder at bruge kunststøtten på, jeg kan forestille mig.\nProces, Interviews, Illustration, Design, Lyd, Video, Digital KunstMAEV LENAGHAN May 30, 2018 Sunniva Sunde Krogseth, Green Man Festival, English, Bread Collective, Plastic Horse, Sarah Mazzetti, Aart-Jan Venema, Hedof, England, UK, Maev Lenaghan, Konstfack, Stockholm, Oslo, Norway, Norge, Sverig, Sweden, KHiO


Ældre lærer unge om digital post | TV SYD\nÆldre lærer unge om digital post\nAktive ældre i Horsens Kommune går tirsdag i gang med at undervise unge i brugen af digital post. En flok ældre borgere møder nemlig op på den tekniske skole Learnmark Horsens for at lære de unge elever at oprette og bruge deres digitale postkasse.\n28. okt 2014, kl. 08:37 Bemærk: Artiklen er mere end 30 dage gammel\nBlandt andre Connie Brandt, medlem af Ældrerådet, sidder klar ved computeren på Learnmark Horsens.\n- De unge skal lære, at internettet kan bruges til andet end de sociale medier. Vi vil lære dem, hvordan de får oprettet en digital postkasse, så de fra 1. november kan se deres digitale breve, fortæller Connie Brandt, der gerne indrømmer, at hun ikke selv er en ørn til alting på en PC, men hun mener selv, at hun er rimelig god. Og, som hun siger: når vi ældre kan, så kan de unge også.\nInitiativet med at lade ældre undervise de unge udspringer af et besøg, som Borgerservice havde på Learnmark Horsens, hvor man opdagede, at mange af de unge ikke havde oprettet en digital postkasse.\n- Vi var godt klar over, at en del unge har det svært med Digital Post, men det var alligevel chokerende at opleve, at så få unge havde styr på det og oven i købet kommenterede hængepartiet med kommentarer som "Digital Post, dét tager min mor sig af", "det kan da ikke passe, at vi skal oprette sådan en" eller "det gider jeg ikke", fortæller Syss Gejhede Olsen, der er digitaliseringskonsulent i Horsens Kommune.\n- Selvom de unge på 15-17 år ikke modtager ret meget post fra det offentlige, så er det vigtigt, at de får oprettet den digitale postkasse. Samtidig vil vi gerne vise dem, hvordan de sætter postkassen op, så de kan give andre læseadgang ? for eksempel deres mor ? og sikre, at hun også får besked om post.\nUd over undervisningen på Learnmark Horsens planlægger Horsens Kommune for øjeblikket besøg på andre af byens uddannelsesinstitutioner.


www.uncut.dk - Stay Sick! Magasine #3\nVELKOMMEN TIL FANATISMENS MØRKE\nStay Sick! Magasine #3 Januar 2002\nVejl.: pris 30 kr. (Ålborg 70,-). 80 S., A-5, S/H\nOvenstående er direkte citeret fra lederen til det fantastiske fanzine Stay Sick! Magazine #3. Det er i øvrigt åbningen til ethvert af de indtil videre 3 hele numre, der har givet os filmfans, samt andre hærdede og fornuftige mennesker, adgang til redaktør Jack Jensens verden. Citatet kunne også opfattes som en slags kampråb for, hvad redaktøren selv kalder "Djævleøens bedste psykotroniske filmblad". Med Jacks ord og hylende morsomme sans for selvforherligende og selvpromoverende attitude, er bladet altså nu blevet forvandlet til Djævleøens 'bedste' efter at hans fanzine, siden sidste nummer, har fået selskab af Sjællands 'nye' zine, Henrik Larsens Obskuriøst, der på omslaget kaldes: "Djævleøens eneste psykotroniske filmblad i farver".\nOg det er ikke kun legen med ordene som Jensen og Larsens blade har tilfælles. Foruden at de hver især skriver i hinandens zines, til dels deler skribenter og havde bakset en stand sammen på den nyligt afholdte filmmesse i Nørrebrohallen, er indflydelsen fra redaktørkollegaerne imellem stærkt mærkbar, om end den trækker mere i retning af Obskuriøst end omvendt. Det har jeg valgt at se positivt på, eftersom de hver især er entusiastiske, fornuftige og behagelige mennesker, med hver deres særheder og vaner, der fint kan supplere den andens arbejde. Dette betyder desværre også at Stay Sick! #3 er mindre fokuseret, og målrettet, end nr. 1 og 2 der i høj grad lugtede entydigt af Jack! Den gæve Hr. Jensen har ligesom i de forrige numre (og givetvis også dem fremover) fungeret som redaktør, men det virker som om at han har haft sværere ved at udfylde sin rolle som redaktør og fundet en rød tråd i bladet - ud over hans fandenivoldske stil, jeg godt nok holder af, men visse steder kan virke en smule repeterende. Bladets sjæl og ånd er der altså intet i vejen med, men redaktøren har tilsyneladende haft svært ved at vælge og vrage mellem skidt og kanel. Ligesom hans skribenter nok har haft helt frie hænder til at skrive om hvad der passede dem. Med andre ord så er der, på godt og ondt, i tredje nr. større spredning på materialet, end i de to første. Et par steder halter kvaliteten af det medbragte materiale også en smule hvilket ligeledes bærer præg af Hr. Jensen måske har haft mere travlt med at bakse et færdigt blad sammen, end et helstøbt.\nBladets uden tvivl lækreste artikel tager afsæt i 'Den knaldhårde danske ungdomsfilm Stenbroens Helte' og handler om den stort set glemte danske instruktør Poul Nyrup - af samtidens kritikere kaldt Danmarks dårligste og uartigste filmmand. Heri viser Jack Jensen virkelig sit værd som filmskribent og brillerer med et overblik som ellers kun hører de største genreskribenter til - masser af afstikkere, men lige så hurtigt tilbage på sporet. Ærgerligt at Jack har udeladt reviews af de enkelte film, men så har vi da noget at glæde os til. Foruden de sædvanlige reviews af genrefilm lige fra mesterværker, som Man Bites Dog til ubrugeligt lort som Søn af det onde - To Die For 2, finder vi velskrevne artikler fra en række af zine-scenens ubestridte kæmper! Foruden den førnævnte Hr. Larsen, der (pr. e-mail) interviewer peplumkongen Gordon Mitchell i et til tider ret morsomt interview, finder vi en glimrende opremsning om zombiefilm på DVD fra altid bundfornuftige Torben Simonsen, der viser at han har fat i den rette ende af filmsamleriets evige problematik. Hans hjerte banker for filmene, men hvorfor nøjes med en lorte-pan&scannet-gennemdubbet og skamcensureret version af alle tiders dårligste zombiefilm, når man kan få herligheden på en sprød, letterboxed og total vild skive? Jesper Moerch fortæller, med tænderskærende præcision, historien om "The Wisconsin Ghoul" Ed Gein, der har fået en lille række film baseret på sine udskejelser, og leverer en række makabre jokes, der med sikkerhed ikke får nogen med hjem i kanen, skulle man være så optimistisk at bruge dem som pick up lines. Moerch har mærkelig nok ikke medtaget den eneste ægte Gein-film, Psykopaten Ed Gein, der er at finde på de magre danske videohylder for tiden. Men ok, artiklen er et færdigskrevet efterladenskab fra det sidste nr. af Inferno, og som sådan vældig god, selvom det givetvis er den sidste rest vi ser fra dén side. I fravær af hans eget Mondo Franko, leverer Frank Brahe en overraskende sober og seriøs gennemgang af de mange mediers behandling af Poes novelle "Husets Ushers fald" - fra novelle, over filmatisering af Corman, til Gru-tegneserie. Thomas Winthers akavede og underligt usikre artikel "Lad os se på nogle regler", trækker Halloween-filmserien gennem et 'regelsæt' - med fundament i de overfladiske regler for genren, som etableres af Scream-fyren, som han kaldes. De såkaldte regler konkluderer, at i del tre er alt tilladt, hvilket stemmer fint overens med Halloween - Season of the Witch, der nok er seriens mærkeligste film - fint nok, men Winther konkluderer, mærkeligt nok, at 3eren ud fra det regelsæt, han selv forsøger at efterprøve, slet ikke hænger sammen med de tidligere. Det tror da pokker, hvis alt er tilladt, som der nu teoretiseres.\nMen Stay Sick! #3 er ikke udelukkende filmmateriale, desværre.... Bernie Wrightson-artiklen af Martin Weinreich, er dette nummers tegneserieartikel og som sådan velskrevet, men dens berettigelse i et "filmblad", som det kaldes på forsiden, kan diskuteres. Personligt syntes jeg det går an, mens det ser anderledes ud med musikanmeldelserne og den gonzo-journalistiske artikel "Lou Smiler Dagligt til mig!" af Nils Markvardsen, der nok må betegnes som overflødige i filmsammenhæng. Mest fordi Lou Reed og Joy Division er kunstner(e), der hver især er skrevet meget og bedre om, så mon ikke Stay Sick! skulle bruge pladsen på hvad bladet nu engang ér bedst til; filmreviews og artikler. Læserbrevene vil jeg undlade at kommentere bortset fra at det er for meget at bruge over én side på opdigtede Søfterier. Dvs. samlebåndslæserbreve med oprindelse i Søften ved Århus, der med garanti er udtænkt af Frank Brahe.\nRedaktør Jack Jensen har altså, med slinger og kursafvigelser, alligevel gjort det umulige: Ikke alene har han bedrevet et magasin der, tager man indholdet i betragtning, er uhørt billigt og som giver baghjul til de fleste danske livsstilsmagasiner (ja, jeg vil hellere læse om hvordan man sammenklasker et stykke toast med bacon og spejlæg, end at belæres om hvordan man scorer med østers og dyr hvidvin) og filmblade af ren og skær entusiasme, videbegærlighed, rå attitude og sprudlende energi - han har lavet et blad der fint supplerer hans i forvejen skelsættende første to numre af den for undertegnede mest fornøjelige fanzinelæsning i mands minde (Inferno tæller ikke  det er et filmmagasin). Og for det får man lyst til at give ham et kæmpe kram og kysse hans skaldede isse. Bladets personlighed, attitude og sjæl er intakt og strammes der lidt op om indholdet - fra redaktørens side forstås - kan det uden tvivl blive "Danmarks bedste psykotroniske filmblad".\nVang (februar 2002)\nStay Sick! #3 kan købes i de få velassorterede forretninger der eksisterer i Dannevang eller direkte fra redakt�ren: Stay Sick! Magasine. C/o Jack Jensen, Poste Restante, DK-4200 Slagelse, Djævleøen


Løkke støtter Trump: Assads gerninger må ikke gå ustraffet hen - TV 2\n7. apr. 2017, 09:04\nDanske politikere: Trump har gjort det rigtige\nDet var det helt rigtige at gøre, da USA’s præsident Donald Trump i nat bombede militært mål i Syrien, skriver statsministeren.\nPræsident Assads ugerninger må ikke bare passere. Derfor bakker Lars Løkke op om USA's angreb i Syrien i nat.\n- Godt at feje overgreb mod kvinder, mænd og børn får konsekvenser. USA har klart markeret, at Assads ugerning ikke går ustraffet hen, skriver statsministeren på Twitter.\nOgså udenrigsminister Anders Samuelsen glæder sig over, at der endelig blev trukket en længe ventet streg i sandet over for Syriens præsident Assad: USA viste i nat, at Vesten ikke vil finde sig i, at han bruger kemiske våben, siger han.\nHan mener, at problemet har været, at der ikke tidligere er gjort noget, når Assad har overtrådt grænsen med brug af kemiske våben.\n- Siden Obama trak den linje op og så ikke overholdt den, har de kemiske våben været den linje, man har talt om. Obama lod Assad træde ind over linjen, men nu ser vi så, at den nye amerikanske administration er anderledes håndfast, siger Anders Samuelsen (LA) til TV 2.\nUdenrigsministeren fastholder dog, at det stadig ikke er en militær løsning, der kan ende krigen i Syrien.\n- Det her løser ikke konflikten - den er ikke overstået i morgen eller i overmorgen, men det ser ud som om, at der er et strategiskifte på vej fra den amerikanske ledelse.\nBred opbakning til Trump\nMed brugen af kemiske våben har Syriens Bashar al-Assad bevæget sig fra at være en almindelig diktator til at være en regulær terrorist.\nDet mener Venstres udenrigsordfører, Michael Aastrup Jensen, der bakker fuldt op om præsident Trumps angreb på en syrisk militærbase i nat.\n- Når man ser de forfærdelige billeder fra det kemiske angreb, så må det have konsekvenser. Der er en rød linje. Derfor er vi glade for, at Trump sætter handling bag ordene, siger han.\nRegeringspartneren de Konservative er helt enige.\n- Det er vigtigt, at der kommer sådan en straffeaktion over for regimet i Syrien. Det har ikke haft konsekvenser før, så derfor er det vigtigt, at den nye præsident sætter en streg i sandet og siger: Den skal I ikke overtræde, siger udenrigsordfører Naser Khader (K).\nSamtidig strømmer det ind med reaktioner fra alle ender af det politiske spektrum - alle med det overvejende ens budskab, at nattens aktion var det rigtige at gøre.\nBekymring for russisk reaktion\nMed angrebet på den syriske base har præsident Trump risikeret at lægge sig ud med Rusland, der støtter præsident Assad. Derfor hører man fra flere sider, at Trumps aktion ikke kan kaldes en succes, før man med sikkerhed ved, hvordan russerne vil reagere.\nTrump spiste gallamiddag med Kinas præsident, mens missilerne faldt over Syrien\nMen selvom det var et farligt skridt at tage, så var det helt nødvendigt, siger Venstre.\n- Selvfølgelig er der altid bekymring, når der er amerikanere og russere mod hinanden. Men jeg tror, at selv russerne godt ved, at det her, som Assad ser ud til at have gjort, må have konsekvenser. Trump er gået efter rene militære mål, der har haft en rolle i de kemiske angreb. Og så er han gået langt for at advare russerne inden det her angreb, så der ikke var alt for mange russiske ofre, siger Michael Aastrup Jensen.\nHan mener samtidig, at nattens angreb viser, at amerikanerne nu endeligt har udelukket, at præsident Assad kan være en del af en fredsløsning i Syrien.\n.@realDonaldTrump har med nattens angreb klart signaleret, at kemisk angreb er en rød linje, som bliver mødt med konsekvens - godt! #dkpol\n— Michael Aastrup Jensen (@michaelaastrup) April 7, 2017\nNaser Khader tror, at angrebet er kommet bag på Assad.\n- Alle er overraskede - også det syriske regime. Assad har hidtil ikke troet, at nogen i Vesten ville reagere, og derfor har han haft carte blanche til at gøre, som han ville, siger han.\nHan tror også, at Trump vil sende et større budskab med nattens aktion. Selvfølgelig til Assad om, at vi ikke vil acceptere brugen af kemiske våben. Og til iranerne, russerne og nordkoreanerne om, at Trump er sin egen herre.\n- Han er ude og vise muskler. Og så er det en hilsen til tidligere præsident Obama, der forholdt sig meget passivt til den syriske konflikt: Nu er der en ny præsident, og han handler.\nOgså Socialdemokratiet mener, at billederne af børn ramt af det kemiske angreb i Syrien bør føre til handling.\n- I virkeligheden er det sprængfarligt (at bombe i syriske og russiske interesser, red.). Men når man ser de billeder, vi har set de foregående dage, så sidder vi alle med følelsen af, at nogen bør gøre noget. Og det er så amerikanerne, der nu har sagt: hertil og ikke længere, siger næstformand i udenrigspolitisk nævn Nick Hækkerup.\nJesper Steinmetz: Forfærdet Trump vil vise, at nok er nok


✅Sous vide kyllingebryst med sprødt skind | opskrift på Gastro Fun\nSous vide kyllingebryst med sprødt skind\nServeret med kogte kartofler, sovs lavet på kyllingens skrog og "brændte" porrer marineret i gastrik.\nTorsdag den 4. januar, 2018 - 11:33\nDet saftige kyllingebryst Serveres med kogte kartofler, sovs lavet på kyllingens skrog og "brændte" porrer marineret i gastrik.\n1 Gulerod (Gerne stor)\n1 spsk Gastrik\nKrydderier (Salt, peber)\nParter din hele kylling. Det er vigtigt at du beholder skindet på bryststykkerne. I nedenstående video kan du blive inspireret af hvordan man gør det.\nSkær desuden forsigtigt skindet af kyllingen underside og flad det ud på et skærebræt.\nTil den her opskrift skal bryststykkerne med skind og skroget bruges.\nTil at starte med skal kyllingebrysterne have salt på skindet og en del peber og lidt salt på kødsiden. Derefter tilsættes 1 teskefuld andefedt til hver af stykkerne hvorefter de vakuumpakkes.\nDe skal tilberedes sous vide/vandbad i 1 time og 1 kvarter ved 62 grader.\nKødet pakkes ud og saftens bruges til sovsen. Kødet skal duppes godt tørt med køkkenrulle eller et viskestykke.\nSkindet steges sprødt på en mellemvarm tør pande i et par minutter på skindsiden og 20-30 sekunder på kødsiden. Det er hermed klar til servering.\nEkstra sprødt skind\nSalt det ekstra skind på skærebrættet og læg det på bagepapir i ovnen med bagepapir og et tungt ildfast fad hen over. Giv det ca. 30 minutter ved 180 grader varmluft og fjern forsigtigt skindet fra ovnen/bagepapiret og det er klar til servering.\nToppen af porren og det yderste lag fjernes hvorefter den skæres i 4 mundrette stykker og tilberedes i ovnen 45-60 minutter i ved 180 grader varmluft. De bliver sorte hele vejen rundt og skal tages ud og smøres ind i gastrik. Herefter skal de have 15 minutter i ovnen igen og de er klar til servering.\nDu kan se hvordan der laves gastrik i den her opskrift.\nSkræl kartoflerne og skær dem over på tværs, så de alle har cirka samme størrelse. Kog dem i vand med citronsaften og salt til de er møre. Det tager ca. 15-25 minutter afhængig af kartoflens sort og årstiden.\nFjern vandet og de er klar til servering.\nFind en gryde der er stor nok til skroget fra kyllingen. Klip/skær det i mindre stykker og tilsæt vand, en gulerød skåret i mindre stykker samt resterne fra porrerne - dvs. skrællen og toppen. Tilsæt et par peberkorn og laurbærblade og lad det koge i 60 minutter.\nSigt "suppen" og tilsæt gulerodsstykkerne og blend det. Det er med til at jævne sovsen.\nFind en ny gryde og lav en opbagt sovs. Smelt 15 gram smør og tilsæt melen under kraftig omrøring. Tilsæt mælken og bliv ved med at piske mens fløden, væsken fra posen med kyllingebryster samt den blendede suppe. Smag til med salt, peber og evt. citronsaft/gastrik.


Køb Læsejl Terrasse online [Se bedste tilbud]\nEr du på udkig efter læsejl terrasse? Det kan du købe i følgende online byggemarkeder…\nLærkestolperLærketræLærketræ StolperLærredstapeLæsejl Med UdtrækLæsejl Til AltanLæsejl Til TerrasseLæsejl Udtræk 4 MeterLæskærmLøbearmbånd\nMasser af butikker på nettet frembyder heldigvis mange forskellige billige leveringsmetoder til læsejl terrasse. Et hit er efterhånden at få sendt til en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente produkterne når det passer dig bedst. Fragtløsningen er altså virkelig ukompliceret, og desuden tillige den mest betalelige fragtløsning.\nDu burde ligeledes forsøge at vælge at få sendt til din adresse eller til dit arbejde. Fragtmetoden bliver til tider en anelse mere bekostelig, men desuden temmelig hensigtsmæssig for læsejl terrasse online. Den prisbilligste leveringsmetode er uden tvivl at du selv henter ordren, som desværre er betinget af at du fysisk befinder dig lige ved online virksomhedens byggemarked, fx Jem og Fix, Silvan, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nFragtperioden på læsejl terrasse kan være temmelig afgørende forudsat du står og skal bruge dine nye produkter om kort tid, og herved er det selvfølgelig centralt at du ser det estimerede leveringstidspunkt ved læsejl terrasse. En del internet firmaer – eksempelvis Silvan, Bauhaus, Jem og Fix og Harald Nyborg – stiller garanti om billig levering på næste hverdag på mange af butikkens produkter online, men vær påpasselig da det er betinget af at ordren lægges inden et bestemt klokkeslæt, med det formål at de har en chance for at nå at få pakken sendt afsted forinden pakkemedarbejderne tager hjem.\nEnkelte online shops tilbyder gebyrfri levering på læsejl terrasse online, men undertiden er det så nødvendigt at du handler for en bestemt sum. Som alternativ kunne man gribe den mest letkøbte leveringsform, som i de fleste tilfælde vil være at få fragtmanden til at køre produkterne til et afhentningssted.\nEn masse netshops foreslår klik-og-hent hvor man køber billig læsejl terrasse online og selv henter i butikken. For eksempel Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, Davidsen, XL-Byg, 10-4, Silvan, Harald Nyborg og Stark. De giver fx click-and-collect på læsejl terrasse i følgende områder:\nTårnby, Odense, Sønderborg, Albertslund, Korsør, Aarhus, Birkerød, Dragør, Ballerup, Hedensted, Hvidovre, Vejle, Kokkedal, Haslev, Brønderslev, Hillerød, Slagelse, Brøndby, Thisted, Ikast, Vanløse, Brønshøj, Holstebro, Næstved, Søborg, Hørsholm, Virum, Nærum, Stenløse, Vordingborg, Charlottenlund, Køge, Gladsaxe, Farum, Højbjerg, Svendborg, Værløse, Randers, Nakskov, Viborg, Allerød, Ishøj, København, Kolding, Haderslev, Lyngby, Fredericia, Rønne, Horsens, Skanderborg, Odder, Hedehusene, Struer, Glostrup, Aalborg, Taastrup, Varde, Nyborg, Lillerød, Greve, Ringsted, Roskilde, Nykøbing Falster, Ølstykke, Risskov, Åbyhøj, Skive, Frederiksværk, Valby, Frederiksberg, Aabenraa, Grenaa, Vallensbæk, Herning, Gentofte, Rudersdal, Middelfart, Kalundborg, Lystrup, Frederikshavn, Esbjerg, Hobro, Silkeborg, Frederikssund, Brabrand, Nørresundby, Solrød Strand, Holbæk, Tilst, Helsingør, Herlev, Hjørring, Rødovre, og Jyllinge, .\nKlik-og-hent af læsejl terrasse er tilgængeligt i alle regioner af landet: Fyn (Østfyn, Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn, Sydfyn), Jylland (Sønderjylland, Østjylland, Sydjylland, Nordjylland, Syddanmark, Vestjylland, Midtjylland) og Sjælland (Sydsjælland, Bornholm, Lolland, Østsjælland, Amager, Midtsjælland, Falster, Hovedstaden, Nordsjælland, Vestsjælland).\nNår vi kigger i tendenserne er det markant, at netshoppere mange gange leder efter fx læsejl terrasse priser og køb læsejl terrasse. Vi ser derudover som regel mennesker søge efter eksempelvis billig læsejl terrasse, læsejl terrasse tilbud samt læsejl terrasse online, plus de gængse byggekæder som Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus, Silvan, Stark, Bygma, Harald Nyborg, XL-Byg og 10-4.\nFå den bedste pris på læsejl terrasse\nDet er efterhånden meget ligetil for alle og enhver at sammenligne priser på billige læsejl terrasse online hos diverse butikker på nettet, og altså har langt de fleste webbutikker ikke kunne lade være med at nedskære priserne på læsejl terrasse en hel del, og endda garantere portofri levering.\nDet kan imidlertid vise sig udbytterigt at sammenholde nogle forskellige internet virksomheder i Danmark efter rabatter og tilbud på læsejl terrasse online forud for at du gennemfører dit køb, sådan at du er skråsikker på at indhente den mest billige pris. Se ikke blot på de kendte byggemarkeder som 10-4, Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, Bygma, XL-Byg, Bauhaus og Stark.\nMan bør imidlertid være klar over, at såfremt en online butik tilbyder billige læsejl terrasse online på tilbud til en tilbudspris som kan ses som hamrende overkommelig, så kunne det undertiden være et tegn på en svindel netbutik. Bestillinger med betalingskort er heldigvis omfavnet af en vedtægt, hvilket assisterer en imod uoprigtige online webshops.\nGenerelt går vi ind for betalinger med kort eller MobilePay. Som alternativ bør du drage nytte af en billig afbetalingsordning som fx ViaBill, i tilfælde af at du ser en fordel i at honorere beløbet til læsejl terrasse senere. Dette foreslåes ofte hos niche netbutikker, men dog sjældent de store byggemarkeder som eksempelvis Silvan, Bygma, Jem og Fix, Stark, Davidsen, Harald Nyborg, Bauhaus og XL-Byg.\nVed indkig i søgedata står det tydeligt, at internetbrugere ofte efterspørger for eksempel læsejl terrasse online og læsejl terrasse tilbud. Vi ser derudover typisk netshoppere lede efter blandt andet billig læsejl terrasse, læsejl terrasse priser og køb læsejl terrasse.\nTrustpilot indebærer en del uafhængige genveje til at eksaminere ganske mange øvrige kunders oplevelser og derved er det godt, at du læser e-butikkens ratings forinden du færdiggør din shopping med billige læsejl terrasse online.\nFacebook forærer dig også en række tiltalende genveje til at få en idé om e-forhandlerens troværdighed. Derudover ses nogle online shops i Danmark hvor du kan forfatte en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket ligeledes må anvendes til at danne dig et indtryk af hvor glade kunderne er.\nInden folk handler billige læsejl terrasse online hos en butik behøver man reelt løbe igennem netbutikkens handelsaftale, men det er undertiden ikke særlig spændende, især hos de velkendte byggekæder som Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, Jem og Fix, 10-4, Stark, Silvan, XL-Byg og Bauhaus.\nEn nemmere løsning kunne derfor være at tjekke om online forhandleren er verificeret af e-mærket, eftersom det bør være et signal om at internet shoppen tilslutter sig de opstillede regler, og at hjemmesiden løbende revurderes af fagmænd der forstår de gældende love.\nDette er en god chance for opbakning, såfremt du oplever udfordringer som følge af din handel med læsejl terrasse. Ydermere er det godt at man er på vagt for de primære reglementer der har betydning for bestillingen af læsejl terrasse online, f.eks. hvilken byttepolitik e-handlen tilbyder.\nPå grund af dette er det virkelig vigtigt, at man stadigvæk gemmer ens faktura, således man når som helst kan påvise købet af læsejl terrasse, uafhængig af om man har handlet ved Harald Nyborg, Bygma, Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Silvan eller Stark.


På 30 år er forskellen på høj og lav til at se i boligpriserne\n’Upstairs og downstairs’ på boligmarkedet: Hovedstadsregionerne løber fra resten af de store byer. Og de store byer løber fra landdistrikterne\nViborg eller Vanløse? Bramming eller Brønshøj? Svendborg eller Vesterbro?\nFor 30-40 år siden kunne det ene sted være lige så attraktivt, som det andet – og koste stort set det samme - men nu er det danske boligmarked brækket midt over med skyhøje boligpriser i København og de andre større byer og nærmest usælgelige boliger på landet og i små byer, skriver Bolius.\nBoligøkonomisk Videncenter kalder stigningen ’meget kraftig’ i de største byer, og det er en udvikling, der har accelereret i de seneste år.\n”Hovedstadsregionerne løber fra resten af de store byer. Og de store byer løber fra landdistrikterne, ” forklarer Curt Liliegreen, projektdirektør i Boligøkonomisk Videncenter.\nDer er mange forklaringer på udviklingen blandt andet, at der er flere job i byerne i dag. Ligeledes lever flere som singler, flere studerer og flere er flyttet fra landet til byerne.\nEjendomsmæglerkæden home forklarer, at storbyerne også blev ramt af krisen i 2008-2009, men at priserne nu er højere end dengang en del steder. De københavnske lejligheder er helt i front og er i dag seks-syv gange så meget værd som i starten af 1990’erne.\n”Heldigvis er det nu vendt til fremgang mange steder i Danmark efter den barske finanskrise. Vi ser, at flere par og familier igen får øjnene op for, hvad de mindre byer kan tilbyde af nærhed og tilbud. Også hvad angår et godt sted at bo til en pris, som flere har råd til. Rammen om det gode liv behøver ikke nødvendigvis koste et stort boliglån på fire-fem gange husstandsindkomsten, ” siger kommunikationskonsulent Michael Dalsager i home.\nDet er særligt fra 1990'erne og frem, at boligpriserne er eksploderet i storbyerne og slet ikke er fulgt med i landdistrikterne.\nI 1992 lå den højeste kvadratmeterpris på 7.820 kr. i Vallensbæk, og den laveste på Samsø med 2.169 kr. Det vil sige, at det dyreste hus kostede 3,6 gange så meget som det billigste.\nI 2017 lå den højeste kvadratmeterpris til gengæld på 54.543 kr. på Frederiksberg, mens den laveste lå i Tønder på 3.973 kr. Det vil sige, at det dyreste hus nu koster 13,7 gange så meget som det billigste, skriver Bolius’ magasin ’Bedre Hjem’.\nLæs også: "Flere udlever drømmen om en landejendom" her


Accobat — Sådan kommer du i gang med Business Intelligence\nHer er 5 ting, du skal huske, når du skal i gang med jeres BI-projekt. God arbejdslyst.\n1. Sæt dit team\nTeamet skal først og fremmest bestå af en person med forretningsperspektivet – en, der forstår forretningen og de overordnede processer. Sekundært skal teamet bestå af en teknisk orienteret profil, der har styr på kildesystemerne – en, der kan kortlægge informationer fra forretningssiden til tabeller og felter i databasen. Endelig skal du tilknytte en BI-konsulent eller en intern BI-arkitekt, der kan smelte informationerne fra forretningen sammen med databasen og skabe en projektplan og iværksætte implementeringen af en BI-løsning.\n2. Få det fulde billede\nFå overblik over jeres kildesystemer. Lav en plan for hvilke områder, der skal være en del af løsningen og få afgjort, hvilken platform jeres BI-løsning skal kunne tilgås på i første step, fx via web eller desktop.\n3. Sigt højt, men start småt\nStart med at beskrive drømmescenariet. Tag så udgangspunkt i det højest prioriterede forretningsområde, fx salg/marketing, regnskab eller produktion. Hold fokus og start småt. Undlad for mange kilder og informationsønsker i første step. Start småt og kom hurtigt i gang med levering af værdifuld viden til brugerne. Når det kører, så kan I føje flere områder og kilder til.\n4. Tjek data grundigt\nHusk at få jeres data vasket og beriget. I skal sikre jer, at data er valide, før I lader brugerne få adgang til BI-løsningen. Brugerne skal kunne stole på informationerne fra løsningen og opfatte data derfra som den endelige sandhed. Ellers vil de fortsætte med at forsøge at hente og forstå data fra kildesystemerne eller handle ud fra egen mavefornemmelse. Vask, berig og validér jeres data, før I bruger dem til at præsentere virksomhedens nøgletal og forretningssituation.\nSelvom moderne BI-løsninger er meget brugervenlige, så bør alle brugere få grundig og løbende træning mhp forankring i organisationen. Uden træning vil projektet fejle. Husk derfor også at udpege en eller flere BI-ambassadører, der holder fanen højt under og efter implementeringsfasen.\nKontakt os for mere viden >>


Skolelæreres sygefravær steget markant siden reform\nSygefraværet blandt landets skolelærere er steget markant, siden folkeskolereformen trådte i kraft i august, viser nye tal fra en række kommuner.\nOnsdag d. 26. november 2014, kl. 16.23\nEfter den nye skolereform trådte i kraft efter sommerferien, er det blevet hårdere at gå på arbejde som lærer i folkeskolen.\nDet tyder nye tal over sygefraværet fra en række kommuner i hvert fald på.\nTallene, der kommer fra Danmarks Lærerforening, viser en markant stigning i forhold til sidste år, altså før folkeskolereformen og en ny arbejdstidsaftale trådte i kraft.\nIfølge Danmarks Lærerforening lå sygefraværet for eksempel i Helsingør Kommune i august og september sidste år på henholdsvis 1,8 og 4,4 procent. I samme periode i år er tallet steget til henholdsvis 4,0 og 7,9 procent - noget nær en fordobling. I Vejle Kommune viser tallene en stigning på cirka 18 procent set i forhold til sidste år.\n»Det bekræfter desværre det, jeg hører, når jeg er ude i landet,« siger formand for Danmarks Lærerforening Anders Bondo Christensen, der mener, at årsagen er, at de nye arbejdsrammer ikke giver lærerne nok tid til alle de nye opgaver.\n»Det er entydigt, at der er alt for mange opgaver i forhold til den tid, der er til rådighed,« siger han.\nFolkeskolens nye arbejdstidsregler betyder blandt andet, at skolelærerne skal forberede sig til undervisningen på skolen i stedet for derhjemme. Med folkeskolereformen er der indført øget fokus på inklusion, idræt og lektiehjælp på skolerne.\nPædagoger: Skolereform ødelægger fritidstilbud


Kemigiganter stopper omstridt sprøjtemiddel | Information\nDen danske kemivirksomhed Cheminovas største produkt på det indiske marked anklages for at gøre tusindvis af bønder syge. Produktet er ikke tilladt i Europa og USA og er på WHO's såkaldte 'liste 1' over giftige stoffer.\nTidligere producerede en række multinationale kemivirksomheder Monocrotophos. Nu står den danske Cheminova ret alene med den udskældte insektgift - i hvert fald inden for kemiindustriens globale superliga.\nTre af verdens største producenter af sprøjtegifte til landbruget - den amerikanske kemigigant DOW, schweiziske Syngenta og tyske Bayer - har nemlig stoppet al produktion af det sundhedsskadelig middel.\n"Til trods for at Bayer stadig er registreret som producent af Monocrotophos hos de indiske myndigheder, og på trods at stoffet stadig distribueres af andre producenter, har vi valgt at stoppe alt salg og markedsføring i 2005," fortæller Utz Klages fra Bayers tyske hovedkvarter.\nDet bekræfter Philipp Mimkes fra den tyske miljøorganisation Gegen Bayer-Gefaren.\n"Det tyder på, at Bayer endelig er begyndt at holde, hvad de lover. I hvert fald fortæller vores indiske samarbejdspartner, at Monocrotopsos under Bayers mærke stort set er væk fra det indiske marked," siger Mimkes.\nHan mener, at Bayers beslutning er en konsekvens af flere års intenst pres fra tyske miljø- og forbrugerorganisationer. Og Bayer er som nævnt ikke alene om at sige farvel til sprøjtemidlet med det dårlige ry. Hos DOW AgroSciences nordiske afdeling, der er del af verdens største kemikoncern DOW Chemicals, kan Nis C. J Schmidt oplyse, at DOW i 2000 valgte at udfase Monocrotophos.\n"Alt salg af produktet er i dag ophørt," oplyser han.\nInnovation vs. patenter\nTilsvarende besked får Information af den store kemiproducent Syngenta. Den ejer i dag virksomheden Norvatis, der oprindelig havde patent på Monocrotophos. I den nordiske afdeling melder man, at virksomheden indtil for nylig solgte midlet i Sri Lanka, men nu har stoppet salget.\nMonocrotophos er et såkaldt organofosfat. Det var tidligere populære insektgifte, men i Syngentas europæiske hovedkvarter fortæller Roberto Gonzalez fra virksomhedens miljøafdeling for social ansvarlighed, at firmaet har udfaset langt størstedelen af de produkter, der indeholder fosfat.\n"De fosfatholdige midler som Monocrotophos er ikke længere så populære i den moderne landbrugskemi. Det er jo meget giftige stoffer. Men de er billige og effektive, så de kan stadig sælges rundt omkring i verden. Men de virksomheder, der satser på forskning, har efterhånden lagt dem bag sig," siger Gonzalez.\n- Er Syngenta sådan en type virksomhed?\n- Er Cheminova?\n"Det vil jeg ikke kommentere," lyder det fra Syngenta talsmand.\nMen det vil Jens Carl Streibig, professor ved landbohøjskolen, til gengæld gerne.\n"Bayer og Syngenta er firmaer, der forsker og udvikler nye produkter. Det er Cheminova jo ikke. De arbejder videre på udløbne patenter," fastslår Jens Carl Streibig.\nHan påpeger, at der i dag eksisterer en række nye pesticider, der er mindre skadelige, men blandt andet på grund af pantentlovgivningen kan de være for dyre for bønderne i den tredje verden.\nCheminova direktør, Bjørn Albinus, fortæller, at den danske virksomhed har gjort en stor indsats for igennem forskning at gøre de traditionelle landbrugskemikalierne mindre skadelige. Han mener, at man ikke kan sammenligne Cheminovas produktpolitik med det tre store kemivirksomheder, DOW, Syngenta og Bayer.\n"Monocrotophos har aldrig været et stort produkt for dem. Men de producerer jo en række andre ting, der er på WHO's 'liste 1'," siger direktør Bjørn Albinus, der lover, at Monocrotophos bliver udfaset over en fem års periode. Men han vil ikke give samme garanti for de andre organofosfater, som Cheminova producerer.\n"Der er også en plads for organofosfater i fremtiden," fastslår Bjørn Albinus.\n- Monocrotophos er et organofosfat. Det bruges til at dræbe alle typer insekter og er især populær blandt ris-og bomuldsbønder i Asien\n- Det er på FN-organisationen WHOs liste 1 over stærkt giftige stoffer og er et såkaldt PIC-kemikalie ifølge den internationale Rotterdam Konvention. Det dækker over særligt farlige kemikalier\n- Monocrotophos optages ved indåndning eller igennem huden, og påvirker centralnervesystemet ved at nedbryde forbindenserne mellem nerverne\n- I mindre doser er symptomerne hovedpine, søvnløshed, koncentrationsbesvær, humørforstyrrelser. I større doser vil et menneske gå i krampe og dø\n- Stoffet har været beskyldt for at forårsage kræft, men ifølge WHO er der ingen endeligt beviselig sammenhæng\n- WHO vurderer, at stoffet er ansvarlig for en stor del af de sygdomstilfælde og dødsfald, der sker dagligt i den tredje verden\n- 99 procent af forgiftningsdødsfald med pesticider sker i u-landene\n- En række lande har forbudt produktet, og i EU og USA er der ingen virksomheder, der har søgt om at forlænge patentet.\n- Argentina forbød pesticidet efter at omkring 6.000 af den truede Swainson høg døde af forgiftning i 1996


Mød de nye ansigter i Egtveds butikker: Kirstine hos Centersalonen | Egtved Posten | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Egtved Posten - Mød de nye ansigter i Egtveds butikker: Kirstine hos Centersalonen\n28. maj 2018 kl. 12:00\n18-årige Kirstine Kielsgaard fra Vester Nebel er det nyeste skud på stammen hos Centersalonen, hvor hun nu er frisørelev. Sideløbende med lærepladsen her i Egtved, er hun elev på Hansenberg i Kolding\n- Efter folkeskolen tog jeg på en meget kreativ efterskole, der ligger i Nørre Åby på Fyn. Jeg har altid været meget kreativ, og nu har jeg fundet frem til, at kreativiteten faktisk er noget jeg få lov til at bruge i frisørfaget, siger Kirstine Kielsgaard.\nHvordan vil kunderne i salonen opleve mødet med dig?\n- Jeg håber de ser mig som en smilende, glad og imødekommende person. Det er meget vigtigt i denne her branche, at kunderne føler sig velkomne, og det vil jeg gøre alt for at de gør.\n- Jeg har det faktisk bedst med at arbejde i en by som Egtved, hvor man har tid til at være mere personlig og nærværende. I de større byer er de ofte lidt mere overfladiske, og det har jeg ikke rigtigt lyst til. Folk her i Egtved er i det hele taget smilende og imødekommende.\n- Jeg glæder mig til at blive udfordret, blive presset ud i nye situationer, hvor jeg lærer en masse nyt.


Hollywood også ramt af corona – Filmsiden | Filmtrailer | Filmnyheder\nHollywood også ramt af corona\n– Skrevet af Lucas Bisgaard (Foto: fra film)\nMens hele landet ligger øde hen, danskerne arbejder hjemmefra (undtagen hverdagens helte sygeplejsker, læger, pædagoger etc.), og pressemøder med statsminsteren er blevet familien Danmarks nye samlingspunkt, har COVID-19 nu også ramt flere store filmstjerner, der for en stund har byttet den røde løber ud med en næse der løber.\nForrest Gump, Saving Private Ryan, big og Cast Away-stjernen Tom Hanks og hans hustru Rita Wilson, der ligeledes erhverver sig som skuespiller i blandt andet Sleepless in Seattle og Mission: Julegave, var de første stjerner til at komme med udmeldingen om, at de er blevet smittet med den frygtede virus. Udmeldingen kom via Hanks’ egen instagram. Sønnen Chet Hanks kunne tirsdag, på selvsamme sociale medie fortælle, at hans forældre nu er ude af hospitalet.\nEt opslag delt af 𝗖𝗛𝗘𝗧 𝗛𝗔𝗡𝗞𝗦 🇯🇲 (@chethanx) den 16. Mar, 2020 kl. 5.02 PDT\nDen britiske skuespiller Idris Elba, du måske kender fra Marvel universet, tv-serien Luther eller som en af internettets favoritter til at overtage James Bond rollen efter Daniel Craig, lagde en video på sin twitter, hvor han meddelte, han selv er blevet teste positiv, mens hans samtidig kom med et klart og tydeligt budskab om solidaritet – og at tænke udover egen næsetip i denne stund til sin følgere.\nLidt fra egen Hollywood andedam – sådan da. Den norske skuespiller Kristofer Hivju, som de fleste nok kender bedst som Tormund Giantsbane i HBO-mesterværket Game of Thrones, er i hjemmekarantæne i det norske. Han meddelte det ligesom Hanks på sin instagram, hvor han samtidig opfordrede sine følgere til at følge myndighedernes anvisninger for at stoppe smittespredningen, så den ikke rammer dem, der ikke kan tåle at få diagnosen.\nEt opslag delt af Kristofer Hivju (@khivju) den 16. Mar, 2020 kl. 1.48 PDT\nDen ukrainske skuespiller og model Olga Kurylenko, bedst kendt for sin roller i Daniel Craigs anden omgang i Bond-rollen Quantum of Solace, filmatiseringen af det danske spil Hitman fra 2007, og Tom Cruise filmen Oblivion, tog søndag til instagram for fortælle sine følgere, at hun er også er blevet testet positiv for COVID-19.\nEt opslag delt af Olga Kurylenko (@olgakurylenkoofficial) den 15. Mar, 2020 kl. 10.42 PDT\nDen amerikanske skuespillerinde Rachel Matthews, der i 2017 medvirkede i den populære gyserkomedie Happy Death Day og siden har medvirket i efterfølgeren Happy Death Day 2U, den glimrende Frozen 2 og DC-serien Batwoman, postede tirsdag på sin instagram story, at hun også er blevet testet positiv, og skrev samtidig om udviklingen af hendes symptomer, og opfordrede sine følgere til at passe på hinanden.\nPå filmsiden vil vi, da også minde vores læsere om: Hold afstand, vask hænder, undgå fysisk kontakt, bliv hjemme, og se en helt masse film og serier.


Politi om kystbanekontrol: Vi fanger altid nogle | NetAvisen\nPoliti om kystbanekontrol: Vi fanger altid nogle\nAf Kit Melchert Bonnicksen 29. marts 2011\nPolitiet bruger kystbanetogene til at kontrollere, om der rejser asylansøgere illegalt ind i Danmark.\nMens politikerne diskuterer og venter på, at bureaukratiet ruller sig ud for at de rette personer kan svare på, om det er i orden, at politiet kontrollerer asylansøgeres pas mellem Sverige og Danmark, sker der noget hos politiet.\nKontrollen i togene mellem Danmark og Sverige er effektiv. Der er ifølge vicepolitiinspektøren i Tårnby, Kaj Lykke Majlund, god grund til, at politiet laver kontrol, når de har mistanke om, at asylansøgere rejser illegalt, fordi problemet er ret udbredt.\n»Vi fanger nogle hver eneste gang«, siger vicepolitiinspektør i Tårnby Kaj Lykke Majlund.\n»Hvis vi sender et par mand eller tre på toget fra Sverige, så har vi altid en eller to anholdte med, så det er ret omfattende«, siger han.\nFormålet er at få fat i illegale asylansøgere, siger Kaj Lykke Majlund.\n»Vi må ikke lave grænsekontrol som sådan, så vi gør det, når vi har nogle konkrete mistanker.» Han oplyser, at det er en form for stikprøvekontrol.\nHvis du tager kystbanetoget, kan du risikere at støde ind i politifolk på jagt efter illegale asylansøgere, som bliver bedt om at vise deres pas. Det er ifølge Ritzau ofte folk med mørk hudfarve, som bliver bedt om at vise pas i togene.\nDanmark er med i pasunionen, en union mellem Norge, Sverige, Finland, og Island og Norge, der ikke er med i EU. Det betyder, at statsborgere i disse lande kan rejse frit i landene uden at skulle vise pas.\n»Det er typisk asylansøgere, som ikke må forlade Sverige. Det får de jo at vide. De arbejder så illegalt, eller søger i hvert fald til Danmark og tager toget eller bilen over. Det må de ikke, det får de at vide, så snart de søger asyl«, siger Kaj Lykke Majlund.\n»Man skal kunne vise sit danske eller svenske statsborgerskab på stedet«, siger vicepolitikinspektøren.\nDet kan være nok med kørekort, men i visse tilfælde skal der altså et pas til at dokumentere statsborgerskabet, selv om Danmark er med i pasunionen og EU-reglerne for danskere siger, at det er nok med et kørekort.\nJustitsministeren bedt om forklaring\nRadikale Venstre synes ikke, at det er en god idé at politiet kontrollerer i togene. »Det er vi meget kritiske over for. Fordi vi mener ikke, at det er en rimelig handling at diskriminere. Det er jo det man gør«, siger udlændinge- og integrationsordfører for Radikale Venstre, Marianne Jelved.\n»Vi mener ikke, at der i lovgivningen er mulighed for at bede om et pas. Det vil vi gerne have, at justitsministeren fortæller os, hvis der er«, siger Marianne Jelved.\nRadikale Venstre afventer justitsminister Lars Barfoeds (C) svar på, om der er grundlag for paskontrollen i togene over Øresund.\nDSB First er ansvarlig for kystbanetogene. På spørgsmålet om, hvordan de forholder sig til sagen, svarer Anneli Eveas, pressechef i DSB First:\n»Hvis politiet har brug for vores hjælp, så bistår vi, i den udstrækning, vi kan.«\nV: Fint at kræve pas af farvede svenskere\nBrændende træ forsinker togdriften på Fyn\nPoliti om kystbanekontrol: Vi fanger altid nogle added by kimebo on 29. marts 2011\nView all posts by kimebo →


Ion Traze Womens MTB T-Shirt fra ION til Pisterne\nIon Traze Womens MTB T-Shirt til din ferie\nIon Traze Womens MTB T-Shirt kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i den eftertragtede varegruppe MTB T-Shirts. Du får også hele hele 30 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Ion Traze Womens MTB T-Shirt fra den meget brugte forhandler Blacksnow.dk, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Hos webshoppens store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også dette produkt. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nForbrugere der køber produkter i danske webshops, er du stillet lidt bedre, end hvis du handler i en fysisk butik. Produkter der handles i en dansk shop, skal have 14 dages returret. efter dit online køb, og nogle webshops har valgt at give mere end standard returretten og giver meget længere returtid. Derudover har du et meget større udvalg, og priser og betingelser er let for dig at sammenligne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. En anden ting du også slipper for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, og det kan frit vælges, når du angiver leveringadresse. De tider med at stå i kø er længe forbi - i dag handler vi online og det er slut med dårlig køkultur og vrissende mennesker, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\n67 anmeldelser af Ion Traze Womens MTB T-Shirt