Status pt. # 18 - Sofie Ude\n– Der er i skrivende stund 25 dage, 22 timer og 30 minutter til vi får nøglerne til vores nye lejlighed. Og dermed 25 dage, 22 timer og 30 minutter til vaskesøjle, gulvvarme og et pænt køkken. Jeg er både en lille smule frastødt og fascineret af, hvor glad jeg er over sådan nogle materialistiske bekvemmeligheder.\n-Jeg køber alle mulige fine ting til den nye lejlighed. Planter, plakater, knager, kasser… Jeg tror det kommer til at blive så fint. I hvert fald indtil der er nogen, der tegner på væggene, kaster rødbede på gulvet og kører rundt med dukkevognen som var det Grand Theft Auto.\n-Man kan godt få lavet alle mulige ting og sager herhjemme, samtidig med, at man underholder Lillen. I dag mens jeg tømte opvaskemaskine havde hun fx en fest med at putte tamponer i mine baglommer. En tampon hedder i øvrigt ”POM”, når man er 18 måneder gammel. Man kan også nå at rydde en masse op mens man leger gemmeleg – damen kan sidde musestille bag gardinet i laaaang tid og vente på at blive fundet. Man skal bare huske at sige ”Hvor er bøllefis? Bøøølleeee?” engang imellem.\n– Jeg har fundet en chokolade, der smager PRÆCIS som kinderæg. Jeg har det lidt stramt med at skulle købe kinderæg til mig selv (bliver jo trods alt 30 næste gang), men jeg blinker ikke to gange over at svinge denne her øko-agtige chokolade op på disken.\n-Jeg har fri i dag, så Lillen og jeg har været på udflugt. På dén der ”mor-har-lige-en-tusinde-kilo-tung-rygsæk-med-fyldt-med-kiks-og-vådservietter” måde. Vi cyklede til Nørrebro og hilste på geder og kaniner, og på en kæmpe buttcrack, der var trykket helt op mod ruderne inde i hamsterhuset. Det var skide hyggeligt, og jeg er kæmpe fan af, at Lillen er blevet så stor at man kan lave dén slags med hende.\n– Nu sidder jeg i sofaen med et tæppe over benene og spiser fastelavnsbolle , mens Lillen snorker i tremmesengen. Ahh, fridag!\n–Forleden var jeg i Brugsen og spurgte den søde 8-pårige servicemedarbejder om, hvor jeg kunne finde ristede løg. Den 8-årige satte kursen direkte mod grøntsagsafdelingen. Ungommen nu til dags, ikke?\n-Arvingen har foodcravings som en højgravid kvinde. Agurk, kakaomælk og havrefras uden mælk på er hendes drug lige pt. Alt andet bliver arkiveret på trinbrættet på Trip Trap-stolen.\n-Jeg har gældsat mig for livet (agtigt). Det tog 46 sekunder via nøglekort. Det tager mig en uge at samle kræfter til at fjerne gammel neglelak. Tid er noget mærkeligt noget.\n-Vi holdt TV-dinner herhjemme for nogle dage siden med pizza og cola i sofaen. Da jeg et par timer senere rejste mig for at gå i seng fandt jeg en kæmpestor klump smeltet ost med bacon i godt fedtet ind i mit hår – sådan lige til venstre for skilningen. Ad.\n-I onsdags var jeg på Malbeck og drikke vin med en veninde. Der er tre årsager til, at jeg aldrig bliver rødvinsjunkie: For det første dinglede jeg hjem efter to glas. Jeg er med andre ord helt, helt ude af træning. For det andet havde jeg smadder ondt i hovedet dagen efter. Det var altså en liiiidt lang dag på arbejde. For det tredje har jeg ikke en skid forstand på vin, og lavede en hurtig ”okker-gokker” ned over vinkortet, hvorefter jeg bestilte ved hjælp af pegefingeren. Jeg ved da ikke hvordan man udtaler alt det franske, vel?\n-Nedbør på denne tid af året, når man kun fragter luksuslegemet rundt via cykel ikke? Uff!


Fjern MASetupCleaner.exe | PC Threats\nVejledning om MASetupCleaner.exe fjernelse\nMASetupCleaner.exe er en proces-fil, der hører til Samsung Kies program. Det er også forbundet med en anden Samsung program kaldet Samsung Pebble. Filen kan findes i C:WindowsSysWOW64MASetupCleaner.exe eller C:WindowsSystem32MASetupCleaner.exe.\nVi har ingen grund til at tro, at denne fil er skadelig, som det hører til legitime software, som brugerne installerer på deres computere, selv. Hvis du ikke dog installere Samsung Kies fra sin officielle side, kan du kontrollere dit system for potentielt uønskede programmer. Hvis på den anden side, du ikke har Samsung Kies installeret på dit system overhovedet, bør du fjerne MASetupCleaner.exe fra din PC.\nHvordan virker MASetupCleaner.exe?\nHvis du hentede Samsung ansøgning fra sin officielle hjemmeside, bør du ikke have nogen problemer. Men hvis du har købt det fra en tredjepart software hosting webside, du højst sandsynligt også installeret yderligere uønskede programmer på din computer. Disse programmer kan være ad-støttede. Hvis ja, vil du bemærke reklamer på alle websteder, du besøger, selv på dem, der intet har at gøre med online shopping. Du skal vide, at ikke alle af disse reklamer er sikker, så det ville være bedst at holde sig væk fra dem. Desuden bruger potentielt uønskede programmer normalt en masse systemressourcer dermed bremse. Derfor bør du opsige MASetupCleaner.exe.\nHvis du aldrig har beskæftiget sig med Samsung Kies før, hvilket betyder, at dette program var aldrig på computeren overhovedet, bør du helt sikkert være mere bekymret. Cyberkriminelle navn ofte deres ondsindede filer ved hjælp af navne på legitime filer, som hjælper dem ophold skjult i systemet længere. Hvis du tror, at dette kan være tilfældet for din situation, skal du slette MASetupCleaner.exe fra din computer, så snart du kan.\nSådan fjerner MASetupCleaner.exe?\nVi anbefaler, at du bruger en malware removal tool for at fjerne MASetupCleaner.exe. Om fil er skadelig eller ej, anti-malware nytte vil opdage det og andre potentielle trusler til stede i dit system. Det vil derefter slette MASetupCleaner.exe sammen med andre infektioner. Du behøver ikke at bekymre dig om lignende problemer igen som sikkerheden værktøj vil beskytte din computer, så længe du holder den installeret. Alternativt, kan du prøve at slette MASetupCleaner.exe manuelt. Husk på, at manuel MASetupCleaner.exe fjernelse er kun mulig, hvis filen tilhører et Samsung program. Du kan slette det og dens relaterede uønskede programmer manuelt ved hjælp af vejledningen præsenteres nedenfor.\nFjerne MASetupCleaner.exe manuelt


Modtagerkontrolpanel i Ubivox - Ubivox Danmark Support\nModtagerkontrolpanel i Ubivox\nCreated 27. april 2015\nMed Ubivox modtagerkontrol panel, har du mulighed for at tilføje et link i nyhedsbrevet, som modtageren kan klikke på for at opdatere sine data.\nHvis man som virksomhed kun har e-mail adressen på sine modtagere, men gerne vil have modtagernes navne, postnummer, køn eller interesser, som man kan bruge til at brevflette data, eller til at sende mere målrettede nyhedsbreve til sine modtagere. Man kan derved opfordre dem til at klikke på linket og gå ind og opdatere deres data. Evt. kan man lokke med at der bliver udloddet en præmie til dem der opdaterer deres data inden en specifik dato.\nDen unikke konto for hver mailadresse er beskyttet af en kode, som modtageren får tilsendt når de indtaster deres mailadresse.\nFor at oprette kontrolpanelet gøres følgende:\nGå til menuen ‘Modtagere’ → ‘Kontakt-kontrolpanel’\nHer skal man udfylde information der skal i den mail der sendes til modtageren når de skal bruge en adgangskode til modtagerkontrolpanelet, samt virksomhedens informationer.\nBenyt de brevfletningsmærker der findes til venstre på skærmen.\nEfter felterne er udfyldt og gemt, klikkes på linket i venstre side af skærmen, som også er det der skal indlejres i nyhedsbrevet.\nMan kommer da ind til den side som modtageren lander på når de klikker på linket.\nDe indtaster deres mailadresse og klikker, ‘Mail mig en ny PIN’.\nDe vil så modtage en email med det indhold vi udfyldte tidligere.\nDe indtaster koden, og kan så opdatere deres information.\nMan kan tilføje et ubegrænset antal datafelter til at indsamle information om sine modtagere. Interesser, Postnummer, Køn, Telefon nummer etc.\nØnsker man at tilføje flere felter, går man til menuen ‘Modtagere’ → ‘Modtagerdatafelter’.\nHer kan man så klikke på ‘Opret nyt datafelt’ eller redigere et eksisterende til at hedde ‘Vist til brugere’ i stedet for ‘Kun synligt for administratorer’. Alle de datafelter man sætter til ‘Vist til brugere’ vil figurere i modtagerkontrolpanelet når en modtager logger ind.\nVi har nu tilføjet datafeltet Køn til listen.\nI den anden fane vises de nyhedsbreve der er blevet sendt til modtageren, så de altid har et oveblik over de gamle nyhedsbreve de har modtaget.\nSå er det oprettet, og man skal nu bare opfordre sine modtagere til at opdatere deres kontaktoplysninger for at de kan modtage relevante nyhedsbreve fra jer.\nMan kan indlejre linket i en tekststreng som nedenstående, eller man kan designe en knap, hvor der står, opdater dine informationer her.\nIndsæt URL til kontrolpanel i boksen når du klikker på link ikonet.


Fanget i førtidspensionsfælden | Information\nUlasteligt klædt i hvid kjortel og petroleumsblå cardigan sidder pakistanske Khadim Hussain på sofaen i sin Nørrebro-lejlighed.\nRundt om ham ligger der ringbind og samlemapper. Alle papirer er sat i orden efter sirlige systemer i plasticlommer. Hussain finder et papir frem med en lang kolonne af tal. Den viser sig at være en oversigt over hans tandplejeudgifter i 2001: 7.000 kroner. Mens han fortæller, finder han en kasse frem fra hylden under stuebordet. Det er en mellemstor plastickurv, og den er fyldt med pilleglas og medicinæsker. Også det forbrug er ført i kolonner, og de viser en årlig udgift på 4.600 kroner.\nUdgifter, der kan være svære at holde trit med, når man som Hussain kun får omkring 1.641 kroner udbetalt i pension om måneden  cirka 900 kroner mindre end han kunne have fået, hvis ikke loven var indrettet som den er.\nHussain er kommet i klemme mellem reglerne for folkepension og reglerne for førtidspension. Og han er ikke den eneste, for udbetalingen af den lave folkepension sker helt i overensstemmelse med den danske pensionslov.\nDet betyder, at også udenlandsdanskere kan komme i klemme i den samme paragraf som Hussain.\nFor at få udbetalt fuld folkepension i Danmark skal man nemlig have boet i landet i 40 år. Har man for eksempel kun boet i landet i 10 år får man en kvart pension udbetalt, og så fremdeles. Man bliver, det der i kommunalt regi hedder en brøkpensionist, fordi man får præcis den brøkdel af den fulde pension, der svarer til det antal år man har boet i Danmark.\nSom beskrevet i Information i sidste uge er det meget stor forskel på, hvordan kommunerne vælger at godtgøre den økonomiske forskelsbehandling, der dermed opstår  og derfor er der stor forskel på de økonomiske forhold for især ældre indvandrere.\nOptjeningsreglerne for brøkpension gælder både, når man starter på at få førtids- og folkepension, men ikke, hvis man som Hussain har fået førtidspension inden man går over til folkepension.\nDer bliver så at sige ikke lavet et nyt regnestykke, selvom man fylder 65 og går over til at blive folkepensionist. I Hussains regnestykke fra førtidspensionen står der, at han har boet her i 14 år, på trods af, at han, da han blev folkepensionist, havde boet her i 23 år.\nFor Hussains vedkommende skete overgangen fra arbejdsliv til pensionistliv i 1990. Da satte hans dårlige hjerte og astma en stopper for et aktivt liv på arbejdsmarkedet, og han kom ind i pensionssystemet som førtidspensionist. En beslutning Hussain delvist fortryder nu, for i kroner og ører betyder det 1.641 kr. om måneden i stedet for 2.517 kr. om måneden.\nHos det etniske mindretals paraplyorganisation INDsam finder man denne paragraf i loven urimelig.\n»Som loven ser ud lige nu, er den forældet. Der er ingen tvivl om, at det er en indviklet opgave at lave en lovændring på området, men det er, hvad der skal til,« siger formand for INDsam, Mohammed Hassan Gelle til Information.\nEndnu mere urimeligt forekommer det, ifølge INDsam, når man ser på reglerne i forbindelse med personer, der op til 65-års alderen har modtaget kontanthjælp eller tidligere bistandshjælp. De får ved overgangen til folkepension foretaget en ny beregning af det månedlige beløb.\nDe er ikke på samme måde bundet til det gamle regnestykke, og derved deres daværende bopælsstatus. De får i stedet udbetalt folkepension i forhold til deres bopælsstatus ved det fyldte 65. år.\nHavde Hussains dårlige hjerte ikke tvunget ham på førtidspension, så havde han i 1990 haft et valg.\nHan kunne have meldt sig ud af danske arbejdsmarked, og i stedet modtaget bistandshjælp. Hvis det havde været aktuelt havde Hussain i dag haft små 1.000 kr. mere til sig selv om måneden. Det valgte han ikke, ligesom han ikke valgte, at sygdom skulle tvinge ham på pension.\nHussain på barrikaderne\nDet er disse skævheder i systemet, der har fået Hussain op på barrikaderne.\nHan har i mange år forsøgt at råbe både Københavns Kommune, Folketingets Ombudsmand og politikerne op. Og det er ikke fordi, han vil brokke sig og være på tværs. Han er helt igennem glad for at bo i Danmark.\nBåde Khadim Hussain og hans kone Sarwari Hussain har deres liv, deres datter og deres venner i Danmark, og det har de haft siden 1976.\nHussain forstår bare ikke, hvorfor loven er indrettet på en facon, så han ikke får lige så meget i folkepension som andre indvandrere med samme bopælsstatus i Danmark.\n»Why?« som han har skrevet med fede typer til Folketingets Ombudsmand.\nInformation har forsøgt at få en udtalelse fra socialminister Henriette Kjær. Vi ville gerne have spurgt ministeren om, hvorfor loven er indrettet på en facon, så personer som Hussain får mindre i pension end andre indvandrere med samme bopælsstatus og samme antal år på det danske arbejdsmarked. Ministeren ønskede ikke at udtale sig.\n*Ida Wohlert og Karen-Helene Hjorth er journaliststuderende ved RUC\nFolketingetKøbenhavns KommuneRUCFolketingets ombudsmandINDSAM


BREAKING: “EKSPLOSIV”, “CHOKERENDE”, “ALARMERENDE” Memo Ryster Washington – finanz.dk\nBREAKING: “EKSPLOSIV”, “CHOKERENDE”, “ALARMERENDE” Memo Ryster Washington\nBy Redaktionen | 19. januar 2018\nI aftes brød helvede så at sige løs i Washington. Baggrunden er et 4 siders memo som detaljerer overdrevet misbrug af FISA retten, som blev gjort tilgængelig for Repræsentanternes Hus torsdag aften.\nIndholdet er så eksplosivt at det kan føre til fjernelsen af senior officials i FBI og Justitsministeriet og afslutte Robert Mueller’s specialundersøgelse af den såkaldte Russiske indblanding i præsidentvalget og Trumps mulige medvirken.\nIfølge Fox News kilde viser Memo’et overdrevent misbrug af magt og dybt ulovlig samarbejde mellem Obama administrationen, FBI, Justitsministeriet og Clinton præsidentkampagnen mod Donald Trump og hans hold under og efter 2016 valget.\nLovgivere som har set memo’et opfordrer til øjeblikkelig offentliggørelse, mens fraser som “Eksplosiv”, “Chokerende”, “Problematisk” og “Alarmerende” har været brugt flittigt. Et kongresmedlem sammenlignede memo’et med KGB’s aktiviteter i Rusland. “Det er så alarmerende at det amerikanske folk SKAL se det”. Et andet kongresmedlem sagde “Dele af mig ønsker at jeg aldrig havde læst memo’et, fordi jeg vil ikke tro på at den slags ting kan ske i det land jeg elsker så højt”.\nWikileaks er også på banen og lover at matche enhver donation op til 1 million dollars som kan føre til offentliggørelsen af memo’et.\nI skrivende stund er de danske medier naturligvis total tavse, da deres 1 år lange had- og løgnekampagne mod Donald Trump, langsomt men sikkert er ved at blive blottet, og det efterhånden står klart for enhver, at det er Demokraterne i samarbejde med pressen, der ikke skyr nogen midler for at dække over deres årelange kriminalitet og magtmisbrug.\nRelaterede emnerDONALD TRUMPkriminalitetPOLITIKtophistorieUSAWIKILEAKS


Der skrues ned for forventningerne til Royal Unibrews 3. kvartalsregnskab. Forklaringen er for meget regn og for lidt solskin.\nOffentliggjort: 23.11.15 kl. 15:23\nRoyal Unibrews salg og indtjening ventes under pres i tredje kvartal, hvor bryggeriet formentlig har været udfordret af dårligt dansk sommervejr og tilbageholdende finske forbrugere.\nDet vurderer senioranalytiker Morten Imsgard fra Sydbank.\n"I Danmark og i den tyske grænsehandel forventer vi en tilbagegang i salget i forhold til tredje kvartal 2014. Sammenligningsgrundlaget er svært drevet af bedre sommervejr i tredje kvartal 2014 i forhold til tredje kvartal 2015. Vi forventer, at Royal Unibrew har tabt lidt markedsandele i Danmark i forhold til niveauet fra sommeren 2014," skriver Morten Imsgard i en optakt til regnskabet.\nTil gengæld venter Sydbank, at det Faxe-baserede bryggeri i tredje kvartal kan fremvise fremgang i salget i Italien som en konsekvens af en god italiensk sommer. Samlet set venter banken, at Royal Unibrew i Vesteuropa leverer en omsætning på 742 mio. kr.\nBryggeriets helt store hovedpine er fortsat det finske marked, hvor forbrugerne stadig er tilbageholdende.\n"Forretningsklimaet i Finland er fortsat svagt, og konkurrenternes meldinger er ikke opløftende læsning. Vi modellerer en betydelig tilbagegang i Royal Unibrews finske salg drevet af et meget svært sammenligningsgrundlag fra tredje kvartal 2014, hvor det finske sommervejr var langt bedre end en gennemsnitlig finsk sommer. På de baltiske markeder forventer vi en flad udvikling i salget drevet af stigende afsætning og svagt faldende priser," lyder vurderingen fra Morten Imsgard.\nSamlet set estimerer han en samlet omsætning i divisionen Nordøsteuropa på 768 mio. kr., hvilket svarer til en omsætningstilbagegang på 10 pct. i tredje kvartal i forhold til tredje kvartal sidste år.\nSydbank venter samtidig en overskudsgrad på 17 pct., hvilket er et fald på 1,3 pct.point i forhold til samme periode sidste år.\n"Timing af markedsføringsomkostninger kombineret med det faldende volumensalg presser indtjeningsevnen i regionen," skriver senioranalytikeren.\nRoyal Unibrew venter i år en omsætning i intervallet 5950-6050 mio. kr. Desuden venter bryggeriet et driftsresultat på EBIT-niveau i intervallet 840-890 mio. kr.\n"Vi forventer, at Royal Unibrew indsnævrer omsætningsprognosen mod den lave ende af det udmeldte interval og indtjeningsprognosen omkring midten af det udmeldte interval," lyder det fra Morten Imsgard.\nRoyal Unibrew kommer med regnskab for tredje kvartal onsdag den 25. november efter børslukketid.\nSydbank: Unibrew-konkurrents salg tyder på svage ølmarkeder\nUnibrew får kapitalfond som storinvestor


Skifte fra Blackberry til iPhone indledte to års roaming-amok i Odense kommune | Version2\nSkifte fra Blackberry til iPhone indledte to års roaming-amok i Odense kommune\nDataforbruget eksploderede da Odense kommune skiftede sine Blackberry telefoner ud med iPhones. Ikke mindst på borgmesterens rejser, hvor en redegørelse afslører, at borgmesteren i Tyrkiet har brugt op mod 300.000 kroner på datatrafik over to år. Men redegørelsen fortæller også om fejl på 9,5 millioner kroner i afregningen med TDC, som kommunen kræver tilbage.\nJesper Kildebogaard@kildebo Torsdag, 15. maj 2014 - 6:03 65\nFørst kom regningen på 245.257 kroner for at bruge den nyuddelte iPhone under sommerferien i Tyrkiet i 2011. Men selvom det vakte opsigt i Odense Kommune, endte borgmester Anker Boye alligevel med flere gange siden at stå med heftige telefonregninger - på over 20.000 kroner og over 16.000 kroner - efter ferieture til udlandet. Det skete senest i april 2014.\nDet fremgår af kommunens egen redegørelse om sagen, hvor det også bliver forklaret, hvordan de mange høje regninger kunne lade sig gøre i en tid, hvor det er normalt med en beløbsgrænse, der standser et dyrt dataforbrug til roaming-takster i opløbet.\nLæs også: Odense kører sag mod TDC: Borgmester får telefonregning på kvart million\nDet var nemlig oprindeligt borgmesteren selv, som bad om at få fjernet advarslerne, fordi grænsen på 360 kroner betød, at han ofte skulle godkende forbrug derudover via sms, når han var i udlandet, for ikke at få lukket adgangen.\n»Borgmesteren vil gerne kunne telefonere og bruge mail uden hele tiden at skulle acceptere sms’er fra TDC om merforbrug og beder om, at det undersøges, om der kan findes en løsning herpå,« står der i redegørelsen.\nTDC fjerner derfor beløbsgrænsen fra hans abonnement i januar 2011.\nBetalte aldrig regning på kvart million\nPå sommerferien til Tyrkiet samme år har byrådet fået udskiftet deres Blackberry-telefoner med en iPhone, og borgmester Anker Boye melder fra sin ferie, at han har problemer med at få den til at virke i Tyrkiet. Selvom forbrugsgrænsen altså blev fjernet tidligere, modtog han igen sms’er med advarsler om merforbrug, som han godkendte.\nMen at det skulle kunne udløse en telefonregning på 245.257 kroner, forstår borgmesteren og kommunen ikke, og de nægtede derfor at betale regningen til TDC, som på det tidspunkt allerede har sendt penge til det tyrkiske teleselskab og derfor ikke vil annullere regningen.\nTDC mener, at der ikke er noget mystisk i regningen, som er udløst af et stort dataforbrug, for eksempel ved streaming, mens Odense Kommune omvendt mener, at der er ’uregelmæssigheder’ i de oplysninger, TDC giver om fakturaen. Man stiller også spørgsmålstegn ved ’tekniske aspekter vedrørende datamængden’.\nEfter den oplevelse erkendte kommunen, at der skal bedre oplysning ud til de ansatte om brugen af arbejdstelefonerne. I februar 2012 blev der derfor sendt en vejledning rundt til medarbejderne om brugen af datatrafik i udlandet. Alle ’normale’ ansatte får sat en beløbsgrænse på 4.000 kroner, mens byrådsmedlemmer får en grænse på 8.000 kroner. Der kommer også advarsler om forbruget i udlandet via sms, før man rammer loftet.\nMen under påskeferie i Tyrkiet ringer borgmester Anker Boye igen hjem til administrationen, fordi telefonen er lukket. Det viser sig, at de 8.000 kroner er opbrugt, men det fik borgmesteren aldrig at vide. I stedet bliver loftet sat op til 24.000 kroner, som var den næste mulige beløbsgrænse hos TDC. Og efterfølgende bliver loftet ikke sænket igen, ligesom borgmesteren aldrig får at vide, at han nu først vil blive stoppet, efter 24.000 kroner er brugt på roaming i udlandet.\nIgen i oktober 2013 får borgmesteren samlet en stor telefonregning under en ferie i Tyrkiet, men dog ikke så høj, at den rammer grænsen på 24.000 kroner. Det bliver derfor ikke opdaget umiddelbart. Forbruget er ikke oplyst i redegørelsen.\nUnder påskeferien i Tyrkiet i 2014 er grænsen for borgmesterens forbrug igen blevet sat ned til 8.000 kroner, men da de er brugt, bliver hans grænse hævet igen flere gange.\n»Forretningsservice løser problemet i første omgang ved at hæve limit med kr. 4.000 til i alt 12.000. Telefonen melder igen kort efter om manglende tjeneste. Telefonen åbnes igen ved at hæve limit med 4.000 til i alt kr. 16.000. Det betyder, at telefonen virker igen nogle få timer, hvorefter den igen melder ingen tjeneste. Borgmesterforvaltningen anbefaler herefter borgmesteren at slukke telefonen, hvilket borgmesteren gør,« skriver kommunen i redegørelsen.\nDen samlede regning fra denne ferie er endnu ikke modtaget og opgjort. Ved en megabyte-pris på 90 kroner, som TDC tilbyder privatkunder på ferie i Tyrkiet, svarer 16.000 kroner i øvrigt til 178 megabyte datatrafik.\nFinder faktureringsfejl for 9,5 millioner kroner\nFørst ved denne episode opdager kommunens administration, at der flere andre gange har været voldsomme telefonregninger fra borgmesterens rejser.\nDe store regninger fra udlandet er medvirkende til, at kommunen i maj 2014 hyrer ekstern hjælp til at gennemgå telefonregningerne fra TDC, som siden 2007 tilsammen er løbet op i cirka 250 millioner kroner. Efter halvdelen af regningerne er kigget igennem, mener kommunen at have fundet fejl for hele 9,5 millioner kroner og sender derfor et krav om tilbagebetaling til TDC.\nMen der er også sket fejl undervejs hos kommunen, lyder det i redegørelsen.\nDa Blackberry-telefoner blev skiftet ud med iPhones, skulle forvaltningen have været mere opmærksomme på, at det har betydning for dataforbruget, lyder første indrømmelse. Overvågningen af telefon-forbruget har forvaltningen heller ikke ’i tilstrækkelig grad’ været opmærksomme på, og dermed fik borgmesteren heller ikke noget at vide om de store udsving fra rejserne til Tyrkiet. Desuden blev offentligheden ikke orienteret korrekt om byrådsmedlemmernes telefonforbrug på kommunens hjemmeside.\nVed fremover blandt andet at skærpe overvågningen af telefonregninger og løbende sende skriftlige meldinger til politikerne om deres forbrug håber kommunen at undgå lignende situationer i fremtiden.\nLæs hele redegørelsen fra Odense Kommune\n15. maj 2014 Denne artikel\n14. maj 2014 Odense kører sag mod TDC: Borgmester får telefonregning på kvart million\n#1 Brian Hansen 15. maj 2014 - 08:15\n#2 Jakub Nielsen 15. maj 2014 - 08:23\nEB igen igen\nDet har jo ikke en skid med IPhone versus BlackBerry at gøre. Manden vælger at ignorere advarsler fordi han har bykonge mentalitet og nu er bange for vælgernes dom.\n#3 Anders Kjærgaard Hansen 15. maj 2014 - 08:46\nOverskriften bygger nok mere på skift fra "ikke-så-online-telefon" til "mini-computer-med-youtube-og-alverdens-andet-smart". Som der står har kommunen indset at de ikke var nok opmærksomme på ændring i dataforbrugsmønster ved skiftet. Og IPhone i en overskrift giver overskriften mere vægt. :-) Selvom det ligeså godt kunne have været skift til HTC, Samsung eller andet der havde været skyld i resultatet.\n#4 Palle Meinert 15. maj 2014 - 08:47\nIngen sympati for Borgmesteren og hans administration\nManden og hans administration har jo ignoreret alle advarsler istedet for at foretage de nødvendige foranstaltninger til at undgå problemet.\nSom enhver anden almindelige borger, kunne han/de have foretaget foranstaltninger til at køre data til lokal takst og kun have sit telefonnummer til uopsættelige telefon samtaler.\nRoaming taksterne størrelse er forkastlige og denne regning kunne ruinere en almindelig dansker. Men i hvert fald med ferie rejserne ligger borgmesteren og Odense kommune som de har redt. For Odense kommunes borger, kunne man ønske borgmesteren personlig hæftede for sin del af ansvaret.\n#5 Sune Rentow 15. maj 2014 - 08:49\nBlackberry er andet end en telefon. Der er også en infrastruktur og roaming aftale som gør at man kan have adgang til eksempelvis mails i hele verden uden at det koster ekstra.\n#6 Deleted User 15. maj 2014 - 08:55\nOg hvad har det med skiftet\nOg hvad har det med skiftet BlackBerry -> iPhone at gøre?\nIgen vælger Jesper Kildebogaard at bruge ordet "iPhone" for at trække læsere, til en historie der i virkligheden handler om noget helt andet.\nDet er ret ærgerligt at snyde læserne på den måde. Jeg klikkede på artiklen fordi jeg var nysgerrig på, hvad der kunne være at problemer med en iPhone siden den kunne udløse " to års roaming-amok". Bare for at finde ud af at det handler om en kommune der ikke har styr på at vælge det korrekte abonnement og ikke har styr på de ansattes dataforbrug på ferien.\nMan kan selvfølgelig sige at tricket virkede. Jeg klikkede på artiklen fordi ordet "iPhone" indgik. Men i længden er det nok ikke en god strategi at snyde faste læserne til at klikke på artikler.\n#7 Audun Nes 15. maj 2014 - 08:59\nRe: Ingen sympati for Borgmesteren og hans administration\nHvis megabyte-prisen i 2011 også var på 90 kroner, så kan for eksempel regningen på 245.257 kroner være for 2,7GB data til en værdi af 243000 kroner og de øvrige 2000 kroner på samtaler.\nDet skal godt nok sendes mange emails med vedhæftede word og excel filer for at komme op på 2,7GB ;)\n#8 s_ mejlhede 15. maj 2014 - 09:35\nFyns kommune har ikke kompetance til at læse en telefonregning.\nUps jeg har lige brugt for 8.000 af skatteborgerens penge, men jeg er ligeglad, jeg skal ikke selv betale og bruger lige 8.000 til.\nBare sådan lidt mere ind et par sko og en måneds udbetaling af kontant hjælp. Eller næsten 2 måneders SU.\nJeg kunne skrive noget meget mere harm, men synes faktisk deres egen forklaring er langt være ind noget jeg selv kunne finde på.\nHar den ekstern hjælp så også fået 10 mil. for deres hjælp, til at gennemgå og læse deres egen telefonregninger. Måske de også skulle betale nogen for at læse deres EL, Vand, og andre faktura, vi andre kan også have svært ved finde ud af alle gebyr og afgifter, moms og skat. :-(\n#9 Per Paulsen 15. maj 2014 - 09:41\nManden har ferie!!\nergo så må han selv hænge på den regning (download af film osv.), men det er som Lars Løkkes tøj sag, skatteyderne kommer til at betale for den fest (bedrageri).\n#10 Daniel Bergsagel 15. maj 2014 - 09:55 Editor\nRe: Og hvad har det med skiftet\nDet er ikke Jesper Kildebogaard der har lavet overksriften. Det har jeg. Den er blot en konstatering af de faktiske forhold og udspringer af kommunens egen redegørelse.\nMvh Daniel Bergsagel Redaktør Version2\n#11 Mads Bendixen 15. maj 2014 - 10:03\nSom borgmester er der ikke noget der hedder "ferie". Han kan rejse væk, men han kan ikke holde ferie og slukke telefon mm.\nVi ved ikke hvad borgmesterens faktiske forbrug var under hans ferie. Kun hvad det kostede og hvad det svarer til på en standard erhvervsaftale.\n#12 Rene Madsen 15. maj 2014 - 10:10\nMen det virker stadig plat at lave en overskrift, hvori det kommer til at fremgå stærkt som at det er skiftet fra Blackberry til iPhone der er skyld i deres enorme regning. Klassisk eksempel på manglende forståelse eller accept af http://en.wikipedia.org/wiki/Correlation_does_not_imply_causation.\nDet vil klæde Version2 at være langt mindre EB agtige og rent faktisk lave overskrifter der ikke blot er blikfang, men også understøttes af artiklen.\nJa de har skiftet telefon, men det har ud fra deres egen redegørelse ikke ret meget med selve telefonskiftet at gøre, nærmere uforståelige regninger og lemfældigt brug af data.\n#13 Michael T. Jensen 15. maj 2014 - 10:24\nDa min hustru for en del år siden skiftede fra en Android til en iPhone, ændrede hun ikke sin adfærd synderligt. Efter de første 14 dage, da jeg tjekkede forbruget, fik jeg noget af et chok. Hendes iPhone havde lavet et hav (ca. 8000) af små dataopkald på nogle få bytes, som alle blev takseret til forbrug på 10kB, som var minimumsforbruget pr. transmission. Vi endte med at skulle betale en del, selvom det faktiske forbrug var ret lavt. Bemærk at denne problemstilling nok ikke er blevet mindre siden, idet der nu kører så mange tjenester, som kommunikerer konstant...\nAt lave en overskrift om iPhonens betydning for borgmesterens forbrug, giver derfor rimelig god mening, hvis ovenstående issue er med i problemstillingen. For turen til Tyrkiet er minimumsforbruget 50kB og hvis en iPhone laver mange små transmissioner, kan dette jo hurtigt løbe op...\nEksempel: Med et dataopkald (i baggrunden) hvert 10. sekund giver det ca. 422MB pr. dag, hvilket koster ca. 38000,- pr. dag. Har jeg regnet forkert?\nJeg vil dog ikke afvise at kommunens teknikere burde have regnet lidt på det inden afrejse, men jeg synes ikke det er borgmesterens opgave.\n#14 Johnny Olesen 15. maj 2014 - 10:51\nJa, du har regnet forkert. Minimums takseringen bør ikke betyde, at et forbrug på 1 kB pludselig bliver 10 kB. DEt betyder blot at takseringen foregår i intervaller af 10 kB.\nOverfører man 1 kB pr. minut i 45 minutter, så har man i det hele overført 45 kB. Hvis takseringen f.eks. foregår pr. 50 kB, hvilket er normalt uden for EU, så bliver man altså bonnet for 50 kB selvom det faktiske forbrug er 45 kB.\n#15 Jens Jönsson 15. maj 2014 - 10:57\nUhyrligt forbrug ?\nJeg synes det er tankevækkende at en borgmester kan få hævet barrieren for forbrug i udlandet til kr. 8.000,- Er det virkeligt så nødvendigt for ham at være online og skal han død og pine bruge mobiltbredbånd for konstant at checke e-mails ? Kunne han ikke koble på WIFI med telefonen ? Det er jo nok ikke et 2 stjernet hotel manden bor på og i Tyrkiet har de altså også haft WIFI i rigtigt mange år på hotellerne.\nJeg siger godt at jeg ikke er skatteyder i Odense kommune. Mage til svineri med skatteydernes penge skal man lede længe efter. Det blegner da helt at Løkke Rasmussen køber tøj for kun kr. 150.000,- i fht.\n#16 Michael T. Jensen 15. maj 2014 - 10:58\nVi er enige i at det er sådan det bør være og jeg er ikke klar over om det faktisk også forholder sig sådan. Mht. min hustrus forbrug var det ikke sådan. Der var der tale om mange små transmissioner på få bytes hver.\nDet afhænger vel af hvor hårdt netværket og/eller telefonen afbryder etablerede men øjensynligt inaktive dataforbindelser?\n#17 Johnny Olesen 15. maj 2014 - 11:03\nRetter lige mig selv - som Erhvervsdrivende (og dermed også med garanti offentlige kunder) har andre regler: Forbrug af mobildata i Resten af Verden beregnes og takseres pr. påbegyndt 100 kilobyte pr. data- opkobling.\nSpørgsmålet er, hvad der forstås ved "pr. data-opkobling".\n#18 Kenneth Kastbjerg 15. maj 2014 - 11:09\nHar selv siddet som chef i en større dansk virksomhed, med ansvar for netop det område, hvor regninger og omkostningerne ikke kunne styrres, men indførte nedenstående tiltag for at minimere den samlede udgift og have et løbende overblik -\nSikret løbende opfølgning og KPI for telefoniomkostningerne fra leverandøren, her med månedlige opgørelser. Fx gennem EDI, således det er muligt, at etablere en baseline og et forventet budget på forbrug Udskrivning og information omkring for den enkelte medarbejders omkostning/forbrug løbende, således hele organisationen fik fokus på eget forbrug\nOmkostningsfordeling til de enkelte afdelinger, således chef/leder for et team faktisk fik omkostningen i egen afdeling Sikre en aftale med flat-rate og gennemskuelig roaming og tvinge dataforbindelsen ned på den enkelte telefon, når man ikke er på dansk netværk\nUdarbejdet en politik for anvendelse af data i udlandet – her er det min klare overbevisning, der ikke skal være forskel mellem medarbejdere (høje som lave) med mindre der er en god arbejdsrelateret begrundelse – Her er en ferie i Tyrkiet ikke en del af en god begrundelse\nSynes ikke umiddelbart det lyder som TDC’s fejl, men er et billede af total mangel på omkostningsbevidsthed fra borgmesteren og en kæmpe mangel på styring fra IT afdelingen i Odense Kommune – Og at det samtidig er en del af borgernes penge og ikke noget ”virksomheden” selv tjener til, gør bare sagen endnu værre\n#19 s_ mejlhede 15. maj 2014 - 11:14\nNej, men han siger aktiv ja til at bruge, at bruge minimum 8000,- extra igen igen, som han har gjort det mange gange før. I stedet for at tage et skridt tilbage og spørger hvad sker der lige her, når man bruger hvad der svare til 1 År på dagpenge, for at se Baywatch på sin ferie.\nDer ud over kommer prisen til en exetern konsulent, så man kan prøve at tørre noget af regning af på TDC, eller i det mindste at skjule ens egen fadæser. Både som folkevalgte, og åbent også folkebetalte bogmester.\nNej, denne fejl kan ikke bortforklares, i udvalg eller med dyrt tilkøbete konsulenter. Både bogmester og administration har lavet store og dyre fejl, over flere år. administration kan fyres, og borgmesteren kan afsættes ved næste valg. De beklager ikke et dyr overforbrug over flere år, de beklager at det blev opdaget.\nEr der ikke en journalist der kan bede om agtindsigt, vil gerne vide hvad den konsulent der kan finde ud af at læse en telefonregninger har fået i honorar. Hvis ikke det er en teleanalytiker, måske John. :-)\n#20 Claus Hingebjerg 15. maj 2014 - 11:14\nJeg vil tror, at hvis det var tilfældet, så ville vi have hørt om det før. Det ville jo gælde alle iphones der var med i udlandet... Jeg er ikke bekendt med nogen der har fået kæmperegninger, med mindre de har brugt datatunge apps, som eks youtube og lign.\n#21 Kræn Hansen 15. maj 2014 - 11:15\nHar de ikke WiFi i tyrkiet?\nHvad får overhoved en kommunes administration til at godkende præmissen at det skal koste op imod 8.000 DKK at have internetforbindelse i udlandet?\nOg så sender man en vejledning rundt - hvad med at lukke for muligheden og give de ansatte en vejledning i at forbinde sikkert (VPN eller lignende) til WiFi netværk istedet?\nJeg forstår at manden skal have mulighed for at tjekke sin email på en ferie - men han har jo helt klart streamet et eller andet, der formodentligt ikke har været live streams fra rådhusets møder (jeg håber at jeg ikke har ret). Er jeg den eneste der tænker at det sikkert er et eller andet gris ... det kan det tyrkiske teleselskabs logs sikkert afsløre hvis TDC spørger pænt.\nAlt i alt - det er den slags historier der giver menig mand et underligt forhold til sine politikere. En ting er at manden og adminstrationen forvalter de fynske skattekroner på en mærkværdig måde, en anden er at han underminerer den folkelige opbakning til politikere generelt. Det er ikke det vil har brug for lige nu - Jeg dog savner moral!\n#22 Kenneth Graulund 15. maj 2014 - 11:18\nHans eget ansvar\nSikke en lemfældig omgang med skatteborgernes penge...\nBevares, forvaltningen har nok ikke været gode nok til at forklare ham at en iPhone har et meget anderledes dataforbrug end en Blackberry, men det er jo ham selv der er borgmester, så det er hans eget ansvar.\nBlackberry er jo kongen af konservativt data forbrug, det er en iPhone bestemt ikke.\n#23 Deleted User 15. maj 2014 - 11:20\nEr der ikke en journalist der kan bede om agtindsigt, vil gerne vide hvad den konsulent der kan finde ud af at læse en telefonregninger har fået i honorar.\nOdense Kommune har fortalt Fyens Stifttidende (som gravede historien frem), at det er firmaet Intelfo, der hjælper kommunen i sagen. Der er ikke noget direkte honorar, men rådgiverne får i stedet halvdelen af det, som TDC evt. skal betale tilbage til kommunen.\n#25 Peter D Hansen 15. maj 2014 - 11:29\nKommunens egen redegørelse nævner IKKE iphone, men smartphone. Pinligt at Version 2 antyder noget andet.\n#26 Kenneth Graulund 15. maj 2014 - 11:34\nLæs sgu da hvad der står i redegørelsen.\nDer står ganske klart at der er tale om en iPhone...\n#27 Peter D Hansen 15. maj 2014 - 11:37\nAnker Boye inkompetent - misbrug af skatteydernes penge?\nAnker Boye og/eller de folk, Anker Boye har ansvaret for, virker hamrende inkompetente.\nMed det million-vederlag han modtager, kunne man vel godt forvente at han fulgte bare lidt med - fx i mediernes omtale af roaming-regninger.\nOg det ligner groft misbrug af skatteydernes penge uden nærmere omtanke at slå dataroaming til (som eller er slået fra på telefonen som standard).\nHavde det virkeligt været så svært at købe et lokalt sim-kort med datapakke? Evt sætte det i noget mobilt hotspot eller lignende?\n#28 Christian E. Lysel 15. maj 2014 - 11:37\nDer er masser af eksempler på iPhone og exchange synkroniseringens der generere et højt dataforbrug. Typisk fordi telefon ejerne ikke opgadere.\nDet koster i brugerens dataforbrug, server CPU og storage IO.\n#29 Johnny Olesen 15. maj 2014 - 11:39\nlæs side 2...\n#30 Peter D Hansen 15. maj 2014 - 11:40\nBeklager, der står iphone i redegørelsen nok en enkelt gang, det har du ret i. I hele resten af redegørelsen bruger kommunen udtryk som smartphone eller telefon. Version 2 valgte altså at fokusere på det mindst anvendte udtryk. Fint nok.\n#31 Thorvald Johannes Pedersen 15. maj 2014 - 11:42\nAltså - hvis man skal op på en telefonregning i 100.000 kr's klassen, så skal man jo streame og alt muligt hele tiden. Jeg har svært ved at forstå at en telefonregning overhovedet kan blive så høj. Der må jo også være noget galt med abonnement og priser et eller andet sted. Hvis det koster 100 kr/minut, så kan det selvfølgelig hurtigt gå galt da det giver 6000 på 1 time. Der er noget galt et eller andet sted.\n#32 Michael Weber 15. maj 2014 - 11:44\nKan nu heller ikke se, der står Iphone nogen steder i redegørelsen. Men der står smartphone flere gange.\nFyens Stiftstidende synes heller ikke at nævne Iphone specifikt i nedenståden to artikler:\n#33 Kenneth Graulund 15. maj 2014 - 11:46\nRe: Er der ikke noget galt?\nDer er intet i vejen med abonnementet, hvis du er uden for EU, så er markedet som det vilde vesten, 90-100 kr pr. megabyte er helt normalt uden for EU, og på en iPhone med en bruger som har minimum respekt for dem som betaler regningen, så går det sgu stærkt.\nHvis alarm klokkerne ikke ringer når man gentagende gange må hæve beløbsgrænsen med 4-8000 kr af gangen inden for få timer, så er man helt uden for rækkevidde.\n#34 Kenneth Graulund 15. maj 2014 - 11:48\nDet ville nu også have været nemmere hvis nu vi havde fået en søgbar PDF, istedet for at man laver et digitalt dokument, printer det ud, og så scanner det for at ligge det på hjemmesiden, du ved... en digital handicappet måde at behandle dokumenter på, ren stenalder...\n#35 Johnny Olesen 15. maj 2014 - 11:52\nEller også er det gjort med vilje? Så fik vi også lige den konspirationsteori på banen :-)\n#36 Michael Weber 15. maj 2014 - 11:54\nDer står det - højt og flot. :)\n#37 Kenn Nielsen 15. maj 2014 - 12:05\nDette svarer vel til følgende taksering:\nAl datakommunikation oprundes til nærmeste 100kb, for hver opkobling. - Hvilket ikke i sig selv lyder alarmerende.\nMEN hvis en opkobling er pr. modtager indenfor et meget kort tidsrum, så kan det da hurtigt løbe op, hvis der - for hver webside - skal sendes 10bytes til hver af: twitter facebook google googleapis google-analytics google-syndication googletagmanager tns-gallup\nhvilket er 8 lokationer, og nok derfor 8 opkoblinger => 800kb\nOg så kan det hurtigt blive til 'noget'.\n#38 Flemming Riis 15. maj 2014 - 12:19\nDet er typisk pr etableret data connection\nSå hvis man har baggrunds app der altid har en connection med keep alive vil det koster hvis man mister forbindelse og den skal genetablere\nVi har set det nogle gange hvis man har meget dårlig dækning hvor en disconenct/connect udløser en 100kb "regning" selvom der stort set ingen data bliver flyttet\nDerfor kan always on mail også tit være billigere end poll hver minut\n#39 Kenneth Graulund 15. maj 2014 - 12:28\nHvis man ser bort fra batteri levetiden... ;)\n#40 Allan D. Pedersen 15. maj 2014 - 13:05\nHan er jo Socialdemokrat.. og hvad er det nu man siger om dem..\nSocialisterne er lykkelige, indtil de løber tør for andre folks penge... (citat: Ronald Reagan)\n#41 Kenneth Graulund 15. maj 2014 - 13:11\nDet har intet med partifarve at gøre, eller skal vi nævne Lars Løkke's lemfældige omgang med vores penge ?\n#42 Anders Johansen 15. maj 2014 - 13:31\nVenstre er hvis man ser på den førte politik også socialdemokratisk...\n#43 Michael T. Jensen 15. maj 2014 - 13:54\nOg her er det min tanke går på at det tyrkiske teleselskab har (kortsigtet) fordel af at lave en disconnect ved ophør af transmission? Og at iPhone også kan være indstillet til at disconnecte forbindelsen ved idle-tid på 5 sek...?\nJeg skal indrømme at jeg ikke ved nok om de faktiske forhold (hverken mht. tyrkiske teleselskabers moral, selvom disse jo også blot skal tage størst hensyn til aktionærernes udbytte, eller iPhones tekniske indstillinger), men har blot gjort mig nogle tanker om hvorfor regningen kan blive så høj uden at slutte at det blot handler om en dansk borgmesters politiske dødsønske...\n#44 Ebbe Hansen 15. maj 2014 - 14:06\nmåske skulle de (Odense Kommune) overveje at give manden et tyrkisk mobilabonnement? Eller skype på en bærbar på hotellets wifi?\nHelst bare sende ham på ferie uden mulighed for at kontakte hjemme, no phone. Ellers får staklen jo aldrig en slapper.\nMen det er da lidt for rystende, at manden gør (og får lov til) det samme igen og igen. Brændt Boye skyr ikke ilden.\n#45 Ebbe Hansen 15. maj 2014 - 14:13\nI øvrigt besynderligt at redegørelsen ikke indeholder tiltag i retning af at nedbringe disse udgifter. Men i O'ense trykker de måske pengene selv.\n#46 Claus Bülow Christensen 15. maj 2014 - 14:40\nLad os bare se det i øjnene: Hverken Anker Boye eller hans IT afdeling i Odense har haft den mindste fornemmelse for konsekvensen af de uhyrlige data roaming takster uden for EU, og så er har han måske lige fået streamet lidt video eller noget uden at tænke over det. Men dyre konsekvenser kan sagtens undgås, og enhver IT afdeling burde kunne rådgive chefer og medarbejder om brug af wi-fi, og ikke mindst lokale nationale SIM kort. Selv indenfor EU kan selv de noget mindre priser på 3-6 kroner per Mb hurtigt blive dyrt. De 90 kroner i Tyrkiet er jo grotesk dyrt, det kunne TDC da også prøve at gøre noget ved... Men når man rejser, vil man gerne bruge data, og anskaffelse af et lokalt SIM kort er, omend ikke ligetil, så noget firmaer og organisationers IT afdelinger burde sætte sig 100% ind. Jeg rejser meget, både privat og firmamæssigt, og har altid enten et lokalt SIM kort og en ekstra smartphone/tablet med, eller en lomme 3G/4G wifi router i lommen, og har masser af glæde af masser af data, uden at ruinere hverken mig selv eller min arbejdsgiver. Et godt tip: jeg har gode erfaringer med Vodafone, især i England og Spanien, hvor jeg i Spanien får super bredbåndshastigheder overalt på min iPad, med mulig internet deling, også bedre end de wifi net man støder på. Typisk helt op til 30/30 Mbit på min iPad via Vodafones spanske 4G netværk. Og så er det jeg ser, at Vodafone i Tyrkiet har præcis sådan en løsning til Anker Boye til næste ferie! http://www.vodafone.com.tr/Internet/faturasiz-mobil-internet-paketleri.php - tænd for Google translate, og se hvad der står! Jeg forudbestiller som regel et SIM kort når jeg rejser til Spanien - så ligger det på ankomst adressen når jeg er fremme. Ellers finder man nemt f.eks. i Malaga en Vodafone shop (der er tre styk), hvor de nemt fikser et SIM kort til iPad'en, eller en fin lille lomme wifi 4G router til op til fem enheder. Kringlet løsning, vi jo egentlig helst ville undgå at skulle bruge tid på, og dyrt for de uvidende uden sådanne løsninger - altsammen på grund af de gamle teleselskabers uhørt griske roaming strategi, udtænkt og forstenet fra tiden før smartphone blev allemands eje...\n#47 Claus Bülow Christensen 15. maj 2014 - 14:50\nPS: Priseksempel ved et 3-abonnement på rejse i Spanien: Vores firmas data pris: kr. 3,35 per Megabyte.\nHvis jeg vil bruge 2 Gbyte data, vil prisen være = kr. 6.700,- Pris for et spansk Vodafone SIM kort inklusive 2Gbyte data: 29 Euro = kr. 217,50 Pris for 2 Gbyte i Tyrkiet: kr. 180.000,-.\nMåske man skulle spørge TDC hvorfor prisen for at producere 2 Gbyte data til en TDC kunde på rejse i Tyrkiet skal være kr. 180.000,-, når man i et land som Spanien kan købe samme teleprodukt for kr. 217,50!\n#48 Kenneth Graulund 15. maj 2014 - 15:01\nRoaming i EU har længe været reguleret af EU, og kan derfor ikke sammenlignes med roaming udenfor.\n#49 Flemming Riis 15. maj 2014 - 15:06\nmen har blot gjort mig nogle tanker om hvorfor regningen kan blive så høj uden at slutte at det blot handler om en dansk borgmesters politiske dødsønske...\nDet er alligevel glemt om 14 dage\nproblemet er ikke de 200k men at man er ligeglad med det , og man så sætter nogle eksterne til at gå efter TDC mod 50% betaling , hvad laver kommunens jurister som gør de ikke kan lave det internt.\n#50 Carsten Petersen 15. maj 2014 - 15:24\nDer er sikkert mange gode tekniske forklaringer. Og der er forholdsregler, som kommunen og borgmesteren burde have taget. FAKTUM er, at skyhøje mobilregninger har udgjort et problem for både private og virksomheder i årevis. Alene risikoen for at modtage en astronomisk mobilregning har lagt et tæt låg over lysten til at benytte mobiltrafik i udlandet. Det er ikke telefonens bruger/ejer, der er noget galt med – det er teleselskaberne, der - efter min opfattelse – tangerer kriminel adfærd. Helt enkelt.\n#51 Knud Jensen 15. maj 2014 - 15:49\nNår nu manden har gjort det gentagne gange mens har var på ferie, er der så ikke tale om en frynsegode fra arbejdsgiversiden? ...Som så er et skattepligtigt forhold for ham ?\n#52 Jørgen L. Sørensen 15. maj 2014 - 17:50\nVi kan jo også formode at han har betalt skat af det --- lige så vel som vi kan formode at han ikke har det, eftersom redegørelsen ikke omtaler denne problemstilling.\nMen det at det er sket gentagne gange undrer også mig --- jeg tænker lidt på "Bro, bro brille":\nFørste regning burde bør i hvert fald få øjenbrynene til at hæve sig, og nogle til at undre sig over hvad der er galt.\nAnden gang synes jeg nok at man ville springe op og få kulegravet sagen for at finde ud af om brugeren kører streaming tv, eller om der er tekniske forklaringer på et uhørt stort forbrug. En kombintation er også en mulighed.\nTredje gang ville jeg nok lukke telefonen, eller sætte hele staben i fuldt sving med at opklare årsagen.\n#53 s_ mejlhede 15. maj 2014 - 18:13\nHvis firmaet har ret i at TDC skylder 9.5 mil. Så giver det vel et direkte honorar på 4.25 mil, det anser jeg for en slat penge. Man kunne undervise mange medarbejder i at læse en telefonregning, samt bruge nogen mandeår for dette beløb.\nHvis SKAT gav mig halvdelen af pengene, som jeg fandt hvis jeg fik lov til at gennemgå firmaers sjatteindberetning kunne jeg også blive rig. Men det får jeg nok ikke lov til, for de penge tilhøre alle os skatteyder.\n#54 Isaac Rajman 16. maj 2014 - 00:25\n#55 Lars Kr. Lundin 18. maj 2014 - 01:38\n(citat: Ronald Reagan)\nMan skal ikke være stolt over at citere Ronald Reagan.\n#56 Andreas Szekacs 19. maj 2014 - 07:42\nI takt med at EU tvang inter-EU roamingpriserne ned, forhøjede teleselskaberne roaming-taksterne gældende for ikke-medlemslande tilsvarende. Provenuet skal jo hentes hjem til investeringsselskaberne og kapitalfondene. En hel verden lider under det internationale roaming-cirkus, som er landevejsrøveri ved højlys dag med international politisk accept. De ulasteligt klædte lobbyister som udvirkede denne accept har tjent deres herrer til UG med kryds og slange. Sluk for mobilnet i udlandet, brug WiFi på hotellet mod evt. et beskedent gebyr, nyd solen i ferien, glem arbejdsrelaterede mails... Det er et sygdomstegn, når teleselskaberne advarer imod deres egne roamingtakster før sommerferie-perioden.\n#57 Jesper Poulsen 19. maj 2014 - 08:06\nRe: Hans eget ansvar\nBlackberry er jo kongen af konservativt data forbrug\nDet er altså derfor en http-header fra en Blackberry er på 4KB?\n#58 Jonathan Jørgensen 19. maj 2014 - 16:46\n#59 Jonathan Jørgensen 19. maj 2014 - 16:46\n#60 Jonathan Jørgensen 19. maj 2014 - 16:46\n#61 Kristian Thy 21. maj 2014 - 11:07\nDer er intet i vejen med abonnementet, hvis du er uden for EU, så er markedet som det vilde vesten, 90-100 kr pr. megabyte er helt normalt uden for EU\nJeg forstår ikke at man accepterer de priser i Danmark. Jeg har dataroaming for €0,99/MB i hele verden (€0,23/MB i EU) - på mit prepaid-kort, så der er heller ingen faste udgifter.\n#62 Peter Stricker 21. maj 2014 - 11:23\nDet ville så stadig have givet Odense Kommune en udgift på 20.000 kr i borgmesterens ferie. Er det acceptabelt?\n#63 Kristian Thy 22. maj 2014 - 13:09\nDet hverken kan eller vil jeg udtale mig om uden at vide hvad han har brugt det til, samt hvad kommunens retningslinjer er for brug af mobiltelefoni.\n#64 Jakub Nielsen 22. maj 2014 - 13:15\nDet er hellere ikke ham, men http://en.wikiquote.org/wiki/Talk:Margaret_Thatcher\n#65 Niels Jørgen Nielsen 23. maj 2014 - 18:19\nDer er forskel på borgernes penge, og penge der stammer fra medlemmer af Venstre\n#66 Kristian Thy 24. maj 2014 - 10:02\nJa, det styrker altid ens argumenter at omtale folk som "socialistsvin".


BMW iX: 0-100 km/t på under fem sekunder\nFra efteråret 2021 kan du køre BMW’s kommende el-SUV.\n12/11/2020 - 15:41\nHer er BMW’s næste elbil, iX, som den kaldes lige nu, men størrelsen fortæller os, at der snart kommer et tal efter de to bogstaver, og der er ingen præmie for at gætte, hvad det bliver.\nFor den store el-SUV, der kommer til næste år, er omtrent samme størrelse som BMW X5 udvendig, og i modsætning til iX3 får den firehjulstræk.\nAkselafstanden er strukket lidt i forhold til X5, til 3000 mm, hvilket bør give bedre plads indvendig, hvor vi finder to store skærme på henholdsvis 12,3 og 14,9 tommer, et surround-anlæg fra Harman Kardon og 5G-netværkstilslutning, som giver mulighed for bl.a. trådløs opdatering med en hastighed, som 4G er ikke i nærheden af.\nBillederne viser en meget rummelig SUV, især på bagsædet, og i den forstand minder den mere om X7. Bagagerummet har et volumen på ca. 500 liter, og bilen kan tage tagstativ og udstyres med anhængertræk. Anhængervægten er ikke opgivet.\nMan kan genkende designelementer fra den progressive i3, der stadig ser frisk og moderne ud, og den helelektriske i4, som også kommer i 2021.\nLED-forlygterne er nogle af de smalleste, vi har set, og baglygterne – også LED, selvfølgelig – ligner bagbelyste møntindkast.\nDørene er rammeløse, og de indfældede håndtag er trykfølsomme. Bakkameraet er gemt i logoet bagpå og rengør sig selv, mens det vertikale kølergitter er fuld af sensorer.\nIndvendig er designet ganske minimalt. Små krystallignende betjeningselementer som f.eks. den elektriske sædejustering, de diskret indfældede luftdyser og fraværet af knapper vidner om et bevidst ønske om at skabe en ny stil til BMW’s interiører.\nDer er grund til at tro, at iX også kører som en ægte BMW. Se bare på rattet, der oser af sport – eller M-sport, for at være mere præcis. Og den kan sandsynligvis bestilles med sportssæder, der giver bedre sidestøtte, end det ser ud til, at sæderne på billederne gør.\nKan blive din fra efteråret 2021\nDe blå detaljer kan forhåbentlig specificeres væk, når man bestiller bilen, for de giver mindelser om dengang, da alle producenter skrev 16V eller Turbo på bilerne for at fortælle, at man havde tænkt nyt. Ligesom alle de andre.\nBMW siger, at iX kan bestilles fra foråret 2021, og de første biler leveres fra efteråret næste år.\n200 kW hurtigopladning\nSå får man en meget rummelig firehjulstrækker med en rækkevidde på op til 600 km, over 500 hk, der tager BMW’en fra 0 til 100 km/t på under fem sekunder, og op til 200 kW hurtigopladning.\nSom kan fylde strøm på et 100 kWh batteri fra 10 til 80 procent kapacitet på 40 minutter, eller 120 km øget rækkevidde med ti minutters opladning.\nElbiler er ikke ligefrem letvægtere, og el-SUV’er er de værste. BMW opgiver ikke vægten, men siger, at lette materialer som kulfiber, aluminium og CFRP – som er en kombination af kulstof og plastic – skal hjælpe med at holde vægten nede.\nDen tyske fabrikant gør også et stort nummer ud af, at interiøret for en stor dels vedkommende er lavet af bæredygtige materialer. Genbrugsplast er brugt flere steder, bl.a. i tæpperne på gulvet, i midterkonsollen, på dørlisterne og på sædedetaljer.\nDe siger også, at batterierne ikke indeholder sjældne metaller, og at dele af cellerne er lavet af genbrugsmateriale.\nFølg med her på lydogbillede.dk for mere information om den nye iX.


Bryllupsklar.dk » Bryllupsplanlægning » Bryllupsklar med Bryllupsklar.dk\nLæs alt om hvordan du bliver helt bryllupsklar inden dit forestående bryllup. At arrangere et bryllup er lidt af en bedrift, og derfor har vi her på Bryllupsklar.dk udviklet nogle værktøjer, der kan hjælpe dig helskindet igennem processen – uanset om du skal arrangere et afslappet havebryllup eller det helt store prinsesse bryllup med pomp og pragt. Så læn dig tilbage og lad os introducere dig for vores fantastiske site og alle dets muligheder.\nInden I lader jer gribe af panik over den fagre nye verden så kast et blik på denne artikel. Her har vi samlet vores bedste tips til, hvordan I kommer i gang med planlægningen. Og vi er sikre på at I efter læsningen, vil mærke jeres puls finde sit naturlige leje igen. Der findes ikke rigtige og forkerte bryllupper så drop præstationsangsten – jeres bryllup skal passe til jer og kun jer. Læs artiklen om Bryllup for nybegyndere\nEn overskuelig liste som kan hjælpe jer med at holde hånd i hanke i alt det praktiske.Her kan du læse om Huskelister til jeres bryllup\nEn artikel om forskellene på mænd og kvinder – som om muligt kommer endnu mere til udtryk, når der står bryllupsplanlægning på programmet! Se artiklen Drømmebryllup\nI bedste Emma Gad stil har vi her samlet en liste over de Klassiske bryllupstraditioner. Lige fra bordplan til kysseritualer og talerækkefølge.\nUndgå at lave de samme fejl som nogle af vores tidligere brude og få jer samtidig et lille smil på læben, når I læser historier fra brugernes bryllupper. Det er dog vigtigt at huske at uanset hvad, så er det bare detaljer. og som I kan læse. har det ikke betydet noget for helhedsoplevelsen af den store dag. Men derfor kan man jo selvfølgelig lige så godt forebygge. Læs derfor Hvad kan gå galt til et bryllup\nVores egen Mette Hvitved Nielsen (tidligere Mette Holm) er en legende inden for DIY-projekter, og et af hendes allerstørste hit må siges at være de famøse lomme-invitationer. De er både personlige og praktiske og giver helt sikkert en wauw oplevelse hos modtageren. Og så kan de jo styles lige, som det passer jer, hvad end I ønsker et klassisk look, en sjov twist, eksklusivitet eller masser af pangfarver. Mulighederne er uendelige og med denne guide (indeholdende både fotos og video) bliver I klædt godt på til selv at kaste jer ud i projektet. Du kan finde Pocket invitationen og andre spændende DIY’s i kategorien Do It Yourself\nPlanlægningsværktøj på Bryllupsklar\nPå Bryllupsklar har I mulighed for at benytte jeres helt egne planlægningsværktøjer. Det eneste det kræver er, at I registrerer jer som brugere. Herefter kan I logge ind fra en hvilken som helst computer eller telefon – og opdatere jeres lister løbende, uanset om I er hjemme, på arbejde eller ude i byen.\nHer kan du tilmelde dig og få adgang til vores fantastiske værktøjer – Bliv gratis medlem på Bryllupsklar nu\nFor at gøre det nemmere for jer har vi allerede tilføjet de klassiske budgetposter, som de fleste brudepar forventeligt har. I kan dog nemt slette disse – eller tilføje andre punkter, så det kommer til at passe til lige netop jeres fest. I toppen vil der hele tiden være et overblik over henholdsvis jeres rådighedsbeløb, jeres faktiske udgifter og jeres overskud/underskud. Disse tal opdateres automatisk, når I tilføjer/sletter poster. Endelig kan I løbende holde styr på, hvor meget I har betalt, og hvor meget I mangler at betale.\nI gæstelisten har vi af gode grunde ikke fortrykt noget. Her kan I taste jeres gæster ind parvis eller enkeltvis, som de er inviterede. Efterhånden som de melder tilbage, kan I ændre deres status fra ”Afventer Svar” til ”Kommer” eller ”Kommer Ikke” og markere, hvis gæsterne skal blive og sove.I toppen kan I hele tiden følge med i hvor mange der kommer, hvor mange der ikke kommer, hvor mange der ikke har svaret – og hvor mange der skal overnatte.\nHer har vi igen været på spil og hjulpet jer lidt på vej med fortrykte punkter. Ligesom med budgettet kan I slette, tilføje og omdøbe de enkelte punkter lige så tosset, det passer jer. Et fantastisk værktøj som sikrer, at I ikke glemmer noget midt i jeres bryllupskuller.\nVores ønskeliste fungerer som gæstelisten ved, at I selv taster de for jer relevante ønsker ind. Men den fede feature her er, at I både kan tilføje hvor gaven kan købes – og hvad den koster. Det gør det uden tvivl markant nemmere for jeres gavekoordinator at navigere imellem de mange ønsker på denne måde. Og så kan I selvfølgelig sende ønskelisten direkte til gavekoordinatoren fra Bryllupsklar – det er da lidt blæret, ikke?\nGlem alt om at sidde og fedte med blyant og viskelæder. På vores hjemmeside kan I nemlig lave en online bordplan, som I kan ændre i løbende, indtil den er helt perfekt. I kan vælge mellem runde og firkantede borde, og så har vi gjort det let for jer ved at overføre alle navnene fra gæstelisten til bordplanen, således at I bare skal trække dem over. Gør jer selv den tjeneste at markere køn på gæsterne – lyseblå til mændene og lyserød til damerne – så kan I hurtigt få overblik over, at gæsterne bliver blandet rigtigt. Når puslespillet er gået op, og I har fået gæsterne placeret, kan I selvfølgelig printe bordplanen.\nOpret egen hjemmeside\nBryllupsklar tilbyder selvfølgelig også en hjemmesideservice, hvor I kan lave jeres egen personlige bryllupshjemmeside. Det er blevet meget populært blandt brudepar med en sådan hjemmeside. Her kan I skrive praktiske informationer (som der måske ikke var plads til i invitationen), kørselsvejledninger, overnatningsmuligheder, ønskeliste, gavekoordinator, toastmaster osv.Nogle vælger sågar at lave en dagbog, så gæsterne kan følge med i planlægningen, mens andre vælger at fortælle historien om deres første møde eller frieriet. Det er kun fantasien, der sætter grænser.\nNår nu I har en profil herinde, så skal der selvfølgelig også en bryllupsticker til. Så kan I og andre hele tiden følge med i, hvor lang tid der er tilbage til jeres store dag. Det er rigtig hyggeligt at se tickeren bevæge sig et skridt nærmere for hver dag, der går. Den er meget nem at lave, og kræver bare, at I vælger en baggrund og en figur og indtaster jeres bryllupsdato – og vupti så får I en kode til at indsætte i jeres signatur.\nHvis du er medlem på vores site, kan her få adgang til planlægningsværktøjerne\nMed et besøg i vores bryllupsforum kan du blive endnu mere Bryllupsklar. Vores forum bugner af super søde medlemmer, som deler ALT omkring bryllup med dig. Vi har over 29.000 registrerede medlemmer og får omkring 50 nye hver evig eneste dag – og rigtig mange af disse huserer i vores forum. Vi har MANGE skønne underfora, men de vigtigste at kende kommer her.\nHer har I mulighed for at oprette jeres helt egen planlægningstråd, så I kan holde styr på alle jeres tanker i planlægningsforløbet. Brug det som dagbog og som et sted at holde styr på tanker, idéer og inspiration – og måske allervigtigst; som et sted at lære de andre brudepar at kende og få muligheden for en helt unik sparring med ligesindede. Der er en livlig aktivitet i dette forum, og I får hurtigt opbygget venskaber og bekendtskaber, når I følger med og kommenterer i de andres tråde, mens de gør det samme i jeres.Det er super fed inspiration. Se Min bryllupsplanlægning\nDen naturlige opfølgning på Min bryllupsplanlægning. Her har rigtig, rigtig mange brudepar efterhånden nedfældet beretningen om deres store dag. Her er billeder, videoklip og fortællinger så romantiske, at et lommetørklæde kan anbefales. Brug det som inspiration inden jeres bryllup – og lav jeres egen beretning efterfølgende, så I har et skriftligt minde fra jeres store dag, som I kan læse igen og igen I årene der følger. Læs alle de fantastiske bryllupshistorier\nKort sagt – et forum til det hele. En blandet landhandel af alle de mange tanker og spørgsmål der opstår undervejs i planlægningen – et særdeles aktivt forum, hvor der bliver delt hundredvis af tanker hver dag. Se vores forum Bryllupsforberedelser\nDette forum er selvfølgelig kun relevant for bruden, men det er så skønt et forum, at det selvfølgelig skal nævnes. Her kan bruden få afløb for alle sine tanker og drømme om den helt perfekte kjole og diskutere detaljer som materiale, længde og snit med ligesindede bridezillas. I vores forum Brudekjolesnak er der – næsten – adgang forbudt for mænd!\nSidst men absolut ikke mindst skal vores Forum med konkurrencer nævnes. Her er ofte spektakulære præmier på spil. Du kan vinde alt lige fra headpieces, over brude- og gallakjoler til eksklusive boudoir fotograferinger. Bestemt et besøg værd.\nBesøg også Bryllupsklar på de sociale medier\nBryllupsklar på Facebook - Twitter og på Youtube\nRelaterede emner:Anna og Axel's real weddingTrash the DressBryllupsfotografer & bryllupsvideo Anbefal meget gerne Bryllupsklar til andre - Mange tak :)


Bibliotekshistorie Artikler Svend Dahl: Dansk videnskabeligt Biblioteksvæsen. dets Udvikling i de senere Aar og dets problemer\nSvend Dahl: Dansk videnskabeligt Biblioteksvæsen. dets Udvikling i de senere Aar og dets problemer i: Nordisk Tidskrift för Bok- och Biblioteksväsen, 1949:4, side 190-202.\n• Svend Dahl. Biografi.\nDansk videnskabeligt Biblioteksvæsen, dets Udvikling i de senere Aar og dets Problemer\nAf Svend Dahl, København.\nEfter Redaktionens Ønske bringes her et lidt omarbejdet Uddrag af et Foredrag i Svenska Bibliotekariesamfundet i Stockholm 13. sept. 1948.\nDA JEG for 40 Aar siden begyndte min Biblioteksløbebane ved Det kongelige Bibliotek, var dets nye Bygning kort forinden taget i Brug. Den havde afløst Frederik IIIs gamle Bygning fra 1660'erne, der altsaa - under forskellige Ombygninger - havde været benyttet i næsten 250 Aar. Allerede i 1860'erne havde den daværende Overbibliotekar begyndt at arbejde for at faa en ny Bygning, men det tog omkring 30 Aar, før Opførelsen blev endelig vedtaget - jeg siger dette til Trøst for de Bibliotekschefer her og andre Steder, der maa føre en sejg Kamp for at faa en Byggesag igennem; almindeligvis maa man indstille sig paa, at det varer 20-30 Aar fra det Øjeblik, Spørgsmaalet første Gang rejses, og indtil Bygningen kan paabegyndes.\nDer er sagt haarde Ord om Det kongelige Biblioteks Bygning, og en Del af dem har været berettigede. Men Opgaven var heller ikke let, for saa vidt som Komplekset skulde rette sig efter Fundamenterne for den gamle Galejbygning, der oprindelig laa paa Grunden. Dette førte til Ruminddelinger og Maa], som var lidet heldige. Yderligere var det en Ulykke, at man byggede paa et opfyldt Havnebassin, og denne Fatalitet er ogsaa af skæbnesvanger Betydning nu, da Bygningen efter 40 Aars Forløb er overfyldt og snarest maa udvides. Man kan ikke lave underjordiske Magasiner, saaledes som det ellers vilde have været muligt paa den store Grund, der ligger mellem Bibliotekets nuværende og dets gamle, til Rigsarkiv omdannede Bygning. Og denne Grund, paa hvilken Udvidelsen oprindelig var tænkt at skulle foregaa, er i de 40 forløbne Aar udviklet til et af Københavns fineste offentlige Haveanlæg, som ingen, der har sit Liv kært, tør foreslaa at bebygge. Man er da henvist til Foranstaltninger indenfor\nden nuværende Bygnings Rammer, men hvilke Veje man end her vil vælge at gaa, vil Udvidelsen medføre store og kostbare ekstra Piloteringer til Styrkelse af de ca. 1000 svære Egetræs Pæle, som Bygningen hviler paa, og Opgavens Løsning vil være bundet af utallige andre snærende Baand.\nMen hvorfor da ikke flytte hele Herligheden et andet Sted hen, har mange spurgt. Saa vilde man komme bort fra det uheldige Pælebygningsprincip, bort fra Havnen med Byens største Skibsværft og andre Fabrikker som generende Genboer og bort fra de militære Bygninger, som fremdeles ligger i Bibliotekets Nærhed, og som ikke mindst under sidste Verdenskrig var højst foruroligende at være lænket til.\nDet er altsammen rigtigt, og lige saa indlysende er det, at det er bedre at kunne bygge noget helt nyt end at lappe paa noget eksisterende, som endda er formet saaledes, at Udvidelser aldrig vil blive helt tilfredsstillende. Der er blot det beklagelige, at den nuværende Bygning er ubrugelig til andre Formaal, og man kasserer ikke en Bygning efter blot 40 Aars Forløb. Men selv om man vilde udvise en saadan Flothed, rummer København ikke mere tilstrækkeligt store, blot nogenlunde centralt beliggende Byggegrunde. Og Det kongelige Bibliotek kan nu engang ikke anbringes i Brønshøj eller Rødovne, lige saa lidt som man kunde flytte Kungl. Biblioteket til Sundbyberg eller Örby.\nEn af Fejlene ved den nuværende Bygning er, at den - som det var Skik dengang - blev bygget udefra, saa at det indre maatte rette sig efter Hensynet til Facaden, men trods alt betegnede denne Bygning dog, da den blev til, et Fremskridt, for saa vidt som den var det første Bevis hos os paa, at der var ved at bryde en ny Biblioteksaand igennem med en stærkere Understregning af Bibliotekets Forpligtelser overfor Offentligheden. Især var det dengang et dristigt Skridt at indrette et Katalogværelse, hvor alle Bibliotekets Kataloger, baade alfabetiske og systematiske, var tilgængelige for enhver. At dette Værelse burde have været mindst fire-fem Gange saa stort, er en anden Sag.\nDet kgl. Bibliotek hører til de heldige Biblioteker, der allerede ret tidligt i sin Udvikling har faaet fuldstændige Kataloger, som siden stadig er blevet holdt å jour. Og ganske vist er Katalogerne over den udenlandske Afdeling efter Nutidens Begreber ingenlunde ideelle, men de er der dog og gør daglig baade Publikum og Personale store Tjenester, selvom de ogsaa daglig fremkalder visse Forbandelser, bl. a. fordi de ældste Dele af dem er skrevet med gotisk Skrift, som ikke mere læres i Skolerne, og fordi Gruppeoverskrifterne er paa Latin, hvilket volder adskillige Benyttere Besvær.\nVærre end dette rent ydre er det imidlertid, at Systemet i de gamle Kataloger, der nu snart har 150 Aar paa Bagen, hvor smukt og logisk det end oprindelig er opbygget, ikke lader sig tilpasse til mange af Videnskabens nyere Foreteelser og Begreber. Jeg behøver blot at nævne saadanne Omraader\nsom Psykoanalyse, Sociologi eller forskellige moderne Discipliner indenfor Retsvidenskaben. Let er det jo f. Eks. heller ikke at skulle indpasse Tysklands moderne Historie i en Katalog, der er inddelt efter de gamle tyske Kredse, som ingen mere har Rede paa.\nMedens Chr. Bruun og H. O. Lange var Chefer, lod de en Del Kataloger omarbejde med moderniseret Systematik, men Omarbejdelsen, der skulde gøres ved Siden af det daglige Arbejde, skred kun langsomt frem; kun faa Fag naaede at blive behandlet, og under Langes Efterfølger Carl S. Petersen gik man efterhaanden helt i Staa; det var nu de juridiske Kataloger, der stod for Tur, og med god Grund gøs man tilbage for dette Kæmpearbejde. Da jeg for nogle Aar siden overtog Bibliotekets Ledelse, stod jeg da overfor det Spørgsmaal: skal denne Omarbejdelse atter sættes i Gang? I saa Fald maatte man regne med, at det med normal Arbejdskraft vilde vare henved hundrede Aar, at komme igennem alle Fagene, og de først omarbejdede Kataloger vilde da paany være helt forældede.\nUnder Drøftelser med Bibliotekets Personale fremsatte jeg da den Tanke, som jeg allerede tidligere havde gennemført for Universitetsbibliotekets natur- og lægevidenskabelige Fag, at foretage en Lagdeling, med andre Ord, man skulde ikke trække den eksisterende Litteratur med over i de nye Kataloger, men paabegynde en helt ny katalogrække fra og med Aaret 1950.\nFør jeg fremsatte Forslaget, havde jeg ladet optage en Statistik over den i en enkelt Maaned (September 1945) i Udlaan og paa Læsesal rekvirerede udenlandske Litteratur fra forskellige Epoker. Det viste sig, at der for Perioden fra den ældste Tid op til 1900 var benyttet 2750 Bd., fra 1900-25 2772 Bd. og af Litteratur fra 1925-45 3061 Bd. En meget stor Del, ca. 68 %, af Benyttelsen laa med andre Ord indenfor Litteraturen efter 1900. I natur- og lægevidenskabelige Biblioteker naar man helt op paa 85 % eller mere, og i tekniske Biblioteker vel sagtens tæt op mod 100 %, men selv i de humanistiske Fag viser Procenten sig altsaa at være ret høj, og dette gør Betænkelighederne ved en Lagdeling af et humanistisk Biblioteks Kataloger mindre, end de ellers vilde have været.\nI den nye Serie kataloger vil man altsaa indføre en ny, efter Nutidens videnskabelige Udvikling afpasset Systematik, og denne nye Systematik vil blive noget mere findelt end hidtil, idet man samtidig vil forlade det gamle Princip, at Bøgernes Opstilling følger de systematiske Kataloger. Dette betyder naturligvis, at der maa anlægges en særlig Opstillingskatalog, men det betyder tillige, at Systemet helt kan frigøres for den Spændetrøje, som Hensynet til Opstillingen ellers er, og at den samme Bog om fornødent kan placeres i flere Grupper.\nTil de nye systematiske kataloger vil der blive udarbejdet udførlige alfabetiske Emneregistre, der ogsaa vil henvise til, hvor de paagældende Emner er behandlet i de gamle Kataloger.\nMan kunde maaske spørge, hvorfor vi gør os den Ulejlighed at udarbejde et særligt System i Stedet for at acceptere et af de eksisterende, f. Eks. Decimalklassifikationen eller Library of Congress' System. Hertil maa svares, at intet af de store Standardsystemer tilfredsstiller os, Decimalsystemet mindst af alle, men afgørende Betydning har det, at vi gerne vil tillempe det nye System saa meget til det gamle, at Bruddet ikke bliver mere fremtrædende end nødvendigt. Visse Hovedtræk i det gamle System vil vi gerne bevare, saa at de to Rækker tilsammen dog i nogen Grad kan danne en Helhed, selvom vi naturligvis paa mange andre Punkter maa stille os helt frit og uafhængigt overfor det gamle. Opgaven bliver med andre Ord at finde den rette Balance mellem et konservativt og et radikalt Moment.\nSystemets Udarbejdelse varetages af Katalogchefen, der har gjort indgaaende Studier baade over det gamle Systems Opbygning og dets Forbillede Göttingersystemet, og over moderne Systemer, men for hvert Fagomraade faar han et detailleret Grundlag leveret fra den Bibliotekar, som er Specialist i det paagældene Fag, og Katalogchefens Opgave bliver da at sammenredigere det hele og sikre den fornødne Ensartethed. I de nye Kataloger vil Gruppernes Navne blive anført paa Dansk, paa Engelsk og - med et Buk for Traditionen - paa Latin.\nUdarbejdelsen af det nye System er nu i Gang, og der arbejdes tillige med Planer for Opstillingen af Litteraturen fra og med 1950. Der vil sandsynligvis blive etableret en særlig Opstilling af Tidsskrifter og andre Periodica, medens Bøgerne i hvert af de tre Formater vistnok vil blive opstillet i ca. 40 store Faggrupper og indenfor hver af disse i Accessionsorden. Hver Bog vil faa sin individuelle Signatur, bestaaende af et Par Bogstaver, som udgør Gruppebetegnelsen, samt nogle Tal (Accessionsaarets to sidste Cifre samt accessionsnummeret). Det er Tanken at rykke Bogbestanden fra før 1950 saa meget sammen, at man kan frigøre et Magasin nærmest ved Udlaansekspeditionen, og her opstille Litteraturen fra 1950 og fremefter.\nJeg er fuldtud klar over de Vanskeligheder, som et saadant Brud i Katalogernes hidtidige Organisation vil medføre baade for Publikum og for os selv, og det er endda muligt, at vi ogsaa vil lade Lagdelingen omfatte den alfabetiske Katalog, hvor der i den nye Række efter 1950 i saa Fald kunde tænkes benyttet Sedler af det internationale Format. Men det er min Overbevisning, at Losningen er den eneste gennemførlige under de givne Forhold, og naar den første Overgangstids Besvær er overstaaet, tror jeg ogsaa, at den vil frembyde betydelige Fordele. Det er naturligvis ikke Meningen, at vi hermed vil lade Katalogerne før 1950 sejle deres egen Sø; de Partier af dem, som trænger særlig haardt til Omarbejdelse og Omskrivning, vil vi tage os af i det Omfang, som vi har Kræfter til.\nKatalogerne over den danske Afdeling - eller rettere den dansk-norske Afdeling, thi fra gammel Tid staar den norske Litteratur stadig sammen med den danske - er adskilligt yngre end dem over den udenlandske Afdeling, og Systematikken er derfor heller ikke saa forældet, men alligevel trænger ogsaa de til Fornyelse, fordi Tilvæksten her i de senere Aartier har været saa kolossal, at alle Rammer er sprængt. I Løbet af de sidste ca. 20 Aar er den alfabetiske Katalog over den danske Litteratur efter 1830 - det Aar, da vor store Nationalbibliografi "Bibliotheca Danica" slutter - blevet omskrevet; dette Arbejde nærmer sig nu sin Afslutning, hvorefter Turen kommer til en Fornyelse af de systematiske Kataloger, et Arbejde, der nok vil tage mindst en halv Snes Aar. Engang omkring 1965 skulde da den danske Afdelings Kataloger være helt fornyet, og forhaabentlig vil der da kunne gaa en rum Tid, inden man igen skal i Gang med de vanskelige Problemer, som en Katalogfornyelse i store Biblioteker altid frembyder.\nJeg vil her gerne indskyde den Bemærkning, at lige saa sandt det er, at et Bibliotek uden alfabetiske og systematiske eller Emnekataloger ikke kan fungere helt tilfredsstillende, lige saa sikkert er det, at man ikke maa overvurdere Katalogernes Betydning. Det er i al Fald min Erfaring, at selv blandt Bibliotekernes Stamgæster findes der adskillige, som har svært ved at benytte Katalogerne, eller som langtfra altid faar det rigtige eller det fulde Udbytte af Benyttelsen. De bedste Kataloger er jo i Virkeligheden de Bibliotekarer, som behersker Bibliotekets Bogbestand indenfor deres Fag, og som ikke blot ved, hvilke Bøger der raades over, men ogsaa véd noget om, hvad der staar i dem, og derfor i mange Tilfælde kan sige, hvilken Bog der skal benyttes til Løsning af et bestemt Problem eller til at finde bestemte Oplysninger. De kan med andre Ord ofte besvare Spørgsmaal, som selv de bedste Kataloger ikke er i Stand til. Der findes som bekendt Bibliotekarer, der er i Besiddelse af en særlig Evne i saa Henseende, en særlig Fært, som hurtigt bringer dem paa det rigtige Spor, og som har en Klæbehjerne ikke blot for Forfattere og Bogtitler, men ogsaa for Bøgernes Indhold, og saadanne Bibliotekarer kan til en vis Grad skaffe Biblioteksbenytterne de samme Fordele, som de vilde kunne opnaa, hvis man kunde indføre de "aabne Hylder"s Princip.\nNaar jeg nævner dette i og for sig saa velkendte Forhold, er det nærmest for at faa Lejlighed til at sige, at jeg aldrig har haft noget imod, at Katalogisatorer danner sig et Indtryk af de Bøger, de faar med at gøre, og derfor indenfor rimelige Grænser læser i dem. I min Ungdom var noget saadant ikke altid velset, man maatte ikke gerne gaa længere end til Titelbladet eller i det højeste Indholdsfortegnelsen; der var dengang ofte en vis Forkærlighed for den rent mekaniske Katalogisering, som præsterede det størst mulige Antal Katalogsedler eller Placeringer pr. Dag. I disse Aar,\nda det kniber saa stærkt med at naa igennem de store Bogmasser, som er væltet ind over os efter Krigsaarenes Afspærring, kunde man nok fristes til igen at sætte Tempoet op, men intet andet Biblioteksarbejde bør i saa høj Grad som Katalogarbejdet være beskyttet imod kvantitativt Rekordjageri.\nNaar jeg har berørt Betydningen af Bibliotekarernes Kundskaber, føres jeg ind paa et Spørgsmaal, som er meget aktuelt, Bibliotekaruddannelsen. Da jeg for 40 Aar siden begyndte som Biblioteksmand, undrede jeg mig over, at man ingen regelret Uddannelse fik. Jeg blev snart klar over, at det, man skulde lære, skulde man lære ved flittigt at spørge og lytte til ældre erfarne Kolleger. En hel Del kunde man ogsaa tilegne sig ad den Vej, men jeg blev paa den anden Side klar over, at man selv med den bedst mulige Uddannelse ikke uden videre kunde udvikle sig til en saadan Guldgrube af boglig Viden, som en Del af de ældre Biblioteksmænd havde været og var; dertil krævedes særlige personlige Forudsætninger og helst tillige selvstændige videnskabelige Studier. Alligevel dristede jeg mig efter faa Aars Bibliotekstjeneste til at begynde at ventilere Muligheden af at faa lavet en Haandbog i Bibliotekskundskab, hvori en væsentlig Del af det Stof skulde samles, som enhver Bibliotekar ved et videnskabeligt Bibliotek burde være orienteret i; Graesels Bibliothekslehre og andre udenlandske Værker tilfredsstillede ikke dette Formaal. I Begyndelsen mødte jeg kun Forstaaelse for Tanken hos ganske enkelte, men efterhaanden som Planen antog fastere Form, kom flere og flere med, og i 1912 kunde første Udgave udsendes.\nI Dag er vi i Danmark egentlig ikke naaet videre. Den sidste Udgave af Haandbogen, der jo nu er en Snes Aar gammel, og naturligvis paa adskillige Punkter forældet, er stadig, suppleret med den store tyske Haandbog og andre udenlandske Værker, vort eneste Middel til Uddannelse, men nu er man fra næsten alle Sider klar over Betydningen af at finde frem til en eller anden Form for Uddannelse. Diskussionen paa det nordiske Møde 1947 viste imidlertid tydeligt, hvor store Vanskelighederne er, ogsaa fordi Uddannelsesproblemet er saa nøje sammenknyttet med Rekruteringsspørgsmaalet, der i Danmark i høj Grad trænger til en Reform. Indenfor den danske Bibliotekarsammenslutning har der været nedsat et Udvalg, som har drøftet disse Spørgsmaal og afgivet en Flertals- og en Mindretalsindstilling. Disse Indstillinger har været fremlagt til Kritik og har kun vundet ret ringe Tilslutning. Jeg tror heller ikke, at nogen af dem uden videre kan følges, og under disse Omstændigheder har jeg tænkt mig i Løbet af Vinteren 1949-50 under beskedne Former at etablere et rent foreløbigt Forsøg for derved at gøre Erfaringer, som kan være vejledende ved Problemets endelige Løsning; der er paa Finansloven ydet en Bevilling til et saadant Forsøg.\nJeg har tænkt mig et Kursus paa talt ca. 140 Timer og med følgende Emner: Haandskrifter, dansk Bogtryk, udenlandsk Bogtryk, Reproduktion\nog Illustration, Bogbind, Bibliografi, Systematik, Administration og Organisation, Internationalt Samarbejde og Bytteforbindelser. Det Stof, der skal tages Sigte paa, og som dels skal tilegnes gennem Forelæsninger, dels og især gennem Demonstrationer og Øvelser, skal ligge et godt Stykke ud over det elementære. Deltagerne i Kursuset skulde gerne opnaa f. Eks. at kunne give en Kollationering af gamle og indviklede Bøger, at give en Beskrivelse af de gængse Typer af Bogbind fra forskellige Tider, foruden naturligvis at kende noget til Nutidens Bogbindsteknik; de skulde endvidere kende lidt til de forskellige Former for Fremstilling af Billeder i ældre og nyere Tid, og kunne læse Beskrivelserne i en detailleret Antikvar- eller Auktionskatalog og vide Besked med de Specialbibliografier, der i sadanne Beskrivelser henvises til; de skulde indvies i Videnskabens Systematik fra ældre og nyere Perioder, de vigtigste videnskabelige Begrebers skiftende Indhold gennem Tiderne, o.s.v. Kursuset skulde være obligatorisk for de i de aller seneste Aar ansatte Bibliotekarer, men tillige være tilgængeligt for enkelte lidt ældre og for enkelte fra Fagbibliotekerne, hvis de ønsker det. Dog maa Elevantallet, fordi der i saa høj Grad regnes med Øvelser, ikke overstige 10-15. Naar Kursuset er afholdt, afsluttes det ikke med nogen Prøve; derimod skulde det gerne kort efter gentages for Elever fra Statsbiblioteket i Aarhus, som skulde opholde sig i København en Maaneds Tid og have det samme Stof gennemgaaet i 5-6 Timer om Dagen.\nNaar dette Forsøg er gjort, vil man have visse Erfaringer om, hvilke Lærerkræfter man kan regne med, hvorledes Undervisningens Form og Omfang helst skal være, og hvilket Stof man særlig skal lægge Vægt paa, og maaske kan man da paa dette Grundlag bygge en Plan for en mere omfattende og varig Løsning af Uddannelsesproblemet. Vi maa blot være klar over, at vi, hvordan det end løses, ikke ad denne Vej kan give vordende Bibliotekarer den omfattende Bogkundskab, som mange af de gamle Bibliotekarer havde, og som kun kan opnaas gennem egen Læsning og egne Studier. Det vilde være godt, hvis man indenfor Bibliotekarernes Kreds kom mere ind paa at dyrke det vigtige Fag, der hedder Lærdomshistorie. Det har jo allerede længe været i stærk Blomstring her i Sverige, - Aarsskiftet Lychnos er et straalende Vidnesbyrd derom -, men i Danmark har det i vor Tid hidtil kun haft faa Dyrkere. For en Biblioteksmand ved et videnskabeligt Bibliotek er det sikkert et af de nyttigste Fag at give sig af med, helst baade receptivt og produktivt.\nMen selvom vi i det store og hele ikke tør maale os med de gamle i Lærdom, har vi til Gengæld drevet det videre i Biblioteksteknik og med Hensyn til at udvikle den Side af Bibliotekernes Virksomhed, der vender ud mod Publikum. Her ydede mange af de gamle ikke ret meget - ja, nogle af dem befandt sig som bekendt bedst, naar Biblioteket var lukket.\nI vor Tid er Kravene til det, man kalder Service, i Bibliotekerne som i alle andre offentlige Institutioner vokset til et Omfang, der vilde have forfærdet de gamle. Den moderne Forsker kan nu sidde i sit Studereværelse eller Laboratorium og ringe Biblioteket op i Telefonen for at faa at vide, om en bestemt Bog findes, og om den er hjemme, og mod en beskeden Godtgørelse kan han faa Bøger bragt til sit Hjem eller Institut pr. Automobil, eller han kan i Løbet af faa Dage faa Fotokopier eller Mikrofilm af de Sider, han har Brug for. Jeg tror, at vi i Danmark er gaaet noget videre paa disse Omraader end de andre nordiske Lande, men det hænger vistnok til dels sammen med, at en saa væsentlig Del af Forskningen foregaar i København, hvor Afstandene er saa store.\nJeg vedkender mig dog ogsaa gerne den Opfattelse, at hver Haandsrækning, vi giver Publikum, ud over hvad vi strengt taget er forpligtet til, er en lille Sten, der lægges til det Fundament af offentlig Sympati, som betyder saa meget, bl. a. naar vi skal søge Bevillinger hos Regering og Rigsdag; et daarligt Publikumsrenomme kan faktisk i en saadan Situation blive til stor Skade. Men helt bortset fra dette praktiske Moment, burde det altid være en Selvfølge, at vi hellere skal gøre lidt for meget end lidt for lidt for vore Laanere, ikke mindst overfor dem, der er handicappet ved at bo i Provinsen. Hvis nogen forsøger at misbruge vor Velvilje, skal han selvfølgelig bremses, men i Virkeligheden er det jo noget, der kun bliver nødvendigt i faa Tilfælde, og det har f. Eks. ved Telefontjenesten i de danske Biblioteker vist sig, at de urimelige eller kværulantiske Henvendelser næppe udgør een Procent. Det Misbrug, som Modstanderne af Telefontjenesten mente vilde komme, har slet ikke vist sig.\nJeg skal ikke komme nærmere ind paa den Fagdeling, der nu er gældende mellem de to store videnskabelige Biblioteker i København, hvor Det kongelige Bibliotek jo er Hovedbibliotek for de humanistiske Fag, Universitetsbibliotekets 2. Afdeling for Natur- og Lægevidenskaben. Det er en velkendt Sag, at denne Deling efter mange Aars Drøftelser blev fastslaget af Bibliotekskommissionen af 1924, og i de godt 20 Aar, der er gaaet siden, har Delingen vist sig at fungere godt, selvom den har enkelte svage Punkten fordi der er, eller er opstaaet, Omraader indenfor Videnskaben, som berører begge Fagkategorier, f. Eks. Geografi og Psykologi. Disse Vanskeligheder betyder dog kun lidt i Sammenligning med den Fordel, det er, at hvert Bibliotek nu har sine klart afgrænsede Opgaver, medens de tidligere konkurrerede paa alle Omraader og man f. Eks. skulde huske, at Zeitschrift für alttestamentliche Wissenschaft fandtes i Universitetsbiblioteket, men Zeitschrift fur neutestamentliche Wissenschaft var i Det kongelige Bibliotek. Hvordan man end vil se paa Fagdelingen, maa man indrømme, at den var den eneste mulige Udvej af de daværende kaotiske forhold.\nOgsaa den humanistiske Del af Universitetsbiblioteket, den saakaldte 1.\nAfdeling, som man efter Fagdelingens Indførelse har bevaret som et Orienteringsbibliotek for de Studerende eller som en Slags fælles Overbygning paa de humanistiske Universitetslaboratorier, har vist sin Eksistensberettigelse, bl. a. fordi dette Bibliotek dublerer Det kongelige Bibliotek med Hensyn til stærkt benyttede udenlandske Værker; Indkøbet af udenlandsk Litteratur til begge Biblioteker foregaar under nøje Samarbejde for at sikre, at det bliver de rigtige Ting, der dubleres.\nMen desuden er Universitetsbibliotekets 1. Afdeling i Stand til at aflaste Det Kgl. Bibliotek med Hensyn til Udlaan af ældre dansk Litteratur, overfor hvilken Det kgl. Bibliotek qua Nationalbibliotek har særlige opbevarende Forpligtelser. Der har i de sidste hundrede Aar flere Gange hævet sig Røster for at gøre Det Kgl. Bibliotek til et Præsensbibliotek eller i al Fald undtage hele den danske Del af Litteraturen fra Hjemlaan; selv H. O. Lange har paa et vist Tidspunkt været inde paa denne Tanke. Jeg tror dog ikke, at det vilde være heldigt at gaa videre end til, som det nuværende Reglement siger, at undtage fra Hjemlaan "alle oplysende og underholdende Bøger paa Dansk, som henhører under Folkebibliotekernes Omraade", og saa i øvrigt lægge saa meget Udlaan af ældre dansk Litteratur som muligt over paa Universitetsbiblioteket. Det var bl. a. for at fremme denne Udvikling, at man i 1943 indførte Fællesudlaan og Fælleskaution for begge Biblioteker, saa at Bøger fra Universitetsbiblioteket kan laanes gennem Det kgl. Bibliotek og omvendt. De, der er vant til at Laane i Det kgl. Bibliotek og hører til dettes Stamgæster, behøver altsaa ikke selv at ulejlige sig til Universitetsbiblioteket for at Laane en gammel dansk Bog, som Det kgl. Bibliotek ikke udlaaner, men kan faa den udleveret Dagen efter i Det kgl. Biblioteks Udlaan, takket være den daglige Automobiltransport mellem Bibliotekerne. Dette Fællesudlaan, der ogsaa omfatter et Par af de store Fagbiblioteker, er meget benyttet og paaskønnet, og det bør efterhaanden udvides til en større Kreds af Biblioteker.\nBibliotekskommissionen af 1924, der altsaa knæsatte Fagdelingen, foreslog ogsaa Universitetsbibliotekets udskillelse fra Universitetets Administration, hvilket gennemførtes i 1927. Jeg kan ikke se andet, end at dette har betydet et Fremskridt, og at det har virket forenklende at faa alle Bibliotekerne lagt direkte ind under Ministeriet; det Mellemled, som Universitetet var, virkede trods alle gode Forsætter i Reglen som et Omsvøbsdepartement og kun sjældent som nogen Støtte for Biblioteket. Og medens der tidligere var en vis latent Spænding mellem Universitetet og Biblioteket, saa har der siden Adskillelsen været et mere effektivt og gnidningsløst Samarbejde end nogensinde før.\nKun paa ét Punkt er der stadig en vis Spænding, hos os ligesom i andre Lande. Jeg tænker paa Institutbibliotekerne. Der vil jo altid fra en Del Professorers Side være Tilbøjelighed til at udvikle Institutbiblioteket til et\nCentrum ikke blot for Studenternes Læsning, men ogsaa for hans egen Forskning, og derved opstaar let en Konflikt med de store Biblioteker, som ganske vist gerne ser, at den hyppigst benyttede Del af Forskningslitteraturen ogsaa staar i Institutterne, men mener, at den øvrige, mere specielle Del af denne kun bør have sin Plads i de store Biblioteker, da man ellers kommer ind paa mange urimelige Dubleringer af kostbare Værker og Tidsskrifter, som i Instituterne ofte kun vil være nødvendige i en kortere Periode, mens det paagældende Emne staar paa Dagsordenen.\nHele dette Problem er i Danmark nu blevet aktualiseret, efter at Århus Universitet har gjort Institutprincippet til sit særlige Bannermærke og allerede har oprettet nogle og tyve Institutter alene i de humanistiske Fag og ønsket betydelige Pengemidler fra Staten til deres Udstyrelse med Bøger. Naar denne Sag skal optages til Løsning, vil vi fra de store Bibliotekers Side gerne anerkende Institutternes Ønsker til en vis Grad, men paa den anden Side modsætte os, at de faar fri Bane til at udvikle sig til egentlige Forskningsbiblioteker. Jeg haaber, at det her skal lykkes at finde en Formulering, som begge Parter kan tiltræde og gennemføre i et loyalt Samarbejde.\nEn af Ulykkerne ved Institutbibliotekerne er at de ofte faar testamenteret hele Professorbiblioteker, som i Reglen indeholder megen Litteratur, der gaar langt udover et Institutbiblioteks naturlige Rammer. Derfor er det vigtigt, at ogsaa Gaver bringes ind under de Retningslinier, som skal følges. En anden Ting, som bør fastslaas, er, at selvom et Institutbibliotek principielt maa være et Præsensbibliotek, bør de Tidsskrifter eller Bøger, som det ejer, og som ikke findes i noget offentligt Bibliotek, kunne stilles til Raadighed for Publikum som kortfristede Laan gennem et af de store Biblioteker, idet vi maa hævde den Grundsætning, at alle for Statsmidler indkøbte Bøger maa være offentlig tilgængelige under en eller anden Form.\nEt af de Problemer, som Bibliotekskommissionen af 1924 var inde paa, var Spørgsmaalet om et Centralorgan for hele Statens Biblioteksvæsen. Man var i Virkeligheden klar over, at et saadant var ønskeligt, men vilde dengang endnu ikke tage Skridtet helt og nøjedes derfor med at foreslaa Nedsættelse af et Fællesraad for de videnskabelige Biblioteker under Undervisningsministeriet med Repræsentanter baade for Ministeriet, Bibliotekerne, Universitetet og de andre højere Læreanstalter. Det var en raadgivende Forsamling, som Ministeriet skulde kunne støtte sig til i alle Spørgsmaal af principiel Karakter, men skønt Raadet var meget alsidigt og talte udmærkede Mænd, fik det aldrig nogen Betydning. Efter nogle faa Møder hensov det blideligt, og skønt det aldrig formelt er blevet ophævet, eksisterer det i Praksis ikke mere.\nI Stedet har Ministeriet i 1943 gjort det Skridt, som allerede var blevet ventileret i Kommissionen: at ansætte en Rigsbibliotekar. Formelt er han ganske vist kun Chef for Det kgl. Bibliotek og Universitetsbiblioteket, men\nTanken er med Tiden at gøre ham til en Fællesnævner for alle Statens Biblioteker, hvad han til dels allerede kan siges at være i Praksis.\nProgrammet for Rigsbibliotekarens Virksomhed er ikke fastlagt i nogen Instruks, med ved Embedets Oprettelse noterede jeg bl. a. følgende Punkter: Eventuel Etablering af Fællesindkøb, Fællesindbinding og Fælleskatalogisering for større eller mindre Kredse af Statens Biblioteker; Etablering af en Central for Udveksling af videnskabelig Litteratur med Udlandet, for Modtagelse og Fordeling af Boggaver til Staten og for Anvendelse af Statsbibliotekernes Dubletter samt Indretning af et Opsamlingsmagasin, et Depotbibliotek, for mindre væsentlig, men ikke-kassabel Litteratur; endvidere Etablering af et bibliografisk Institut for Statens Biblioteker; Udgivelse af en Fælleskatalog over Statsbibliotekernes udenlandske Tidsskrifter; endelig Etablering af en Uddannelse for de videnskabelige Bibliotekers Personale.\nAf disse Punkter er, som jeg har nævnt, Uddannelsesspørgsmaalet ved at blive taget op, og der er oprettet en Central for hele Statens Bogudveksling med Udlandet, hvortil nu ogsaa Udsendelsen af Statens egne Tryksager er blevet henlagt. En Aarsbibliografi over danske officielle Publikationer, svarende til den svenske, har just set Lyset. Til den Institution, som besørger hele dette Arbejde, og som ogsaa udgiver en Fortegnelse over dansk Litteratur paa fremmede Sprog (Dania polyglotta), er det Tanken ogsaa at knytte et Statens Depotbibliotek, hvor de enkelte Biblioteker paa en primitiv Maade han faa magasineret saadan mindre værdifuld Litteratur, som vel ikke er kassabel, men som dog ikke behøver at beslaglægge den kostbare Hyldeplads i det enkelte Bibliotek. Endnu er det ikke lykkedes at skaffe Lokaler til et saadant Depotbibliotek, men jeg haaber, at vi snart faar dem; det vil kunne betyde en god Aflastning for en Del af de overfyldte Lokaler, særlig for Fagbibliotekerne.\nRigsbibliotekarembedet har nu sit eget Budget paa Finansloven. Det udgiver Statens Accessionskatalog og forbereder Udgivelsen af en Fælleskatalog over udenlandske Tidsskrifter. Jeg skal iøvrigt af nærliggende Grunde ikke fælde nogen Dom over dette Embedes Resultater i de fem Aar, det har eksisteret. Hvis nogen vil sige, at de burde have været større, er det sandsynligvis rigtigt, men det maa ikke glemmes, at disse fem Aar i mange Henseender har været en unormal Tid med betydelige Vanskeligheder. Dog vil jeg mene, at f.Eks. det store Fællesindkøb af udenlandsk Litteratur til Statsbibliotekerne, som vi under Krigen foretog via Sverige, og som har medført, at vi nu staar ganske godt med Hensyn til Krigsaarenes Litteratur, vanskelig kunde være etableret uden den Centralisation, som Rigsbibliotekarembedet repræsenterer, og der er ogsaa andre Fællesforanstaltninger, som vanskelig kunde være gennemført eller paabegyndt uden et saadant Organ.\nJeg ved, at man i Sverige i det store og hele staar fremmed overfor Tanken om et saadant Embede, og at man her snarere vil anse et Raad af\nBibliotekschefer for den bedste Løsning. Jeg tror, at Sandheden er den, at begge Former har sine Mangler og sine Fordele, og at alt afhænger af den til enhver Tid eksisterende Vilje og Evne til Samarbejde.\nEn af Rigsbibliotekarens seneste Opgaver har været den at optræde som Raadgiver for Kommissionen vedrørende Statens Forhold til Videnskaben, der som et af sine første Programpunkter har beskæftiget sig med de videnskabelige Biblioteker. Der har ikke hos os været Tale om en saa omfattende Undersøgelse af deres Forhold som i den svenske "Universitetsberedning", bl. a. fordi vor Bibliotekskommission af 1924 i sin Betænkning har præsteret et Grundlag, som vi stadig i væsentlige Henseender kan bygge paa.\nFra Finansaaret 1949/50 er der efter Kommissionens Forslag indført saadanne Forhøjelser af vore Annua til Bogkøb og Indbindning, at Det kgl. Bibliotek og Universitetsbiblioteket derved tilsammen er kommet op paa omtrent samme Højde som Universitetsbibliotekerne i Lund og Uppsala efter "Universitetsberedningens" Forslag.\nEt andet Forslag, som ogsaa er blevet gennemført, hører til Rigsbibliotekarembedets Programpunkter, nemlig Oprettelse af et nationalbibliografisk Institut, som bl. a. skal samle løbende Materiale til et dansk Forfatterleksikon og til et dansk Anonym- og Pseudonymleksikon samt til forskellige Fagbibliografier. Et saadant Institut burde altid udgøre en integrerende Del af et Nationalbibliotek.\nDet er min Tro, at man inden længe vil indse Nødvendigheden af ogsaa at realisere de forskellige andre forslag, Kommissionen har fremsat. Blandt dem skal jeg nævne en særlig Bevilling til de Biblioteker, der leverer Fotokopier og Mikrofilm, saa at Priserne paa disse Ting kan nedsættes væsentligt for de Forskere, der benytter dem til Studiebrug, hvorimod Kopier, der skal anvendes til Reproduktion, maa betales med sædvanlig Pris.\nEn af Ejendommelighederne ved den Tid, vi lever i, er den stærke Nationalisme, som gør sig gældende rundt om i Verden, samtidig med at der udfoldes talrige Bestræbelser for internationalt Samarbejde. Det er det samme som efter den første Verdenskrig; denne Gang gaar det blot for sig i stærkt forøget Grad.\nDen nationalistiske Tendens mærker vi i Biblioteksverdenen bl. a. i Kravene fra nye Stater om Tilbagelevering af Haandskrifter og Bøger som stammer fra disse Lande, der nu har opnaaet Selvstændighed. Hos os er Kravene fra Island for Tiden aktuelle, og de overvejes i en af Politikere og Sagkyndige bestaaende Kommission, som arbejder med megen Grundighed.\nDe internationale Bestræbelser udfolder sig især indenfor den store Organisation UNESCO, der jo ogsaa omfatter Bibliotekerne. Medens Danmark og Norge straks sluttede sig til denne Organisation, er Sverige som bekendt først nu ved at blive Medlem. Jeg er ingenlunde blind for Svaghederne\nved UNESCO. Rent bortset fra den, at Rusland ikke er med, kan det ikke nægtes, at UNESCO har taget for mange Projekter op og ofte paa for ]øst Grundlag, at der er altfor meget Papir i Organisationen, og at for mange af de mere end 500 Personer, som er ansat i dens Tjeneste, har rent administrative Opgaver.\nPaa Baggrund af disse Svagheder, der jo ogsaa er velkendte i flere andre store internationale Sammenslutninger, forstaar jeg godt, at Sverige har forholdt sig tøvende. Men alligevel er det glædeligt, at man nu gaar med og vil kunne hjælpe de andre nordiske Lande i deres Bestræbelser for at faa UNESCOs Virksomhed gjort saa realitetsbetonet som muligt og at faa Organisationen mere forenklet og mindre papirforbrugende. I saa Fald kunde den virke med større Effektivitet. Det kan være meget godt at vedtage Resolutioner om dit og dat og henstille til de enkelte Medlemsstater at følge disse Resolutioner, men det tilde utvivlsomt ofte, ikke mindst hvor der er Tale om bibliografiske arbejder og andre Publikationer, være mere resultatrigt, hvis UNESCO selv indsamlede Stoffet fra faste Forbindelser i de enkelte Lande og derefter redigerede og udgav det efter ensartede Principper.