⇒ Køb Magenta lasertoner - Lexmark N0769 - 14.000 sider i dag - Kun 2.825,00 kr. - Klik her\nMagenta lasertoner - Lexmark N0769 - 14.000 sider\nEn hel del webbutikker i Danmark yder i dag alverdens former for fragt. En yndling er efterhånden pakkeshoppen, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente bestillingen når det passer ind i din hverdag. Muligheden er jo virkelig overkommelig, og oftest endvidere den mest letkøbte form for fragt.\nDu bør endvidere prøve at vælge afsending hjem til hvor du bor eller ud til dit arbejdes adresse. Muligheden er desværre en anelse dyrere, men på den anden side ultra hensigtsmæssig. Den mest prisbevidste leveringsmetode vil dog altid vise sig at være at du selv henter ordren, men dette står og falder med at du lever nær internet shoppens hjemsted.\nFragttiden kan i nogle tilfælde være særligt betydningsfuld når man absolut skal bruge pakken straks, og af den grund er det særdeles afgørende at vi kigger nærmere på leveringstiden på den respektive vare.\nAdskillige internet selskaber yder levering på blot en enkelt hverdag på mange af shoppens varer, men som trods alt tager udgangspunkt i at bestillingen køres igennem tidligere end et konkret klokkeslæt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få produktet afsendt inden lagerpersonalet har fyraften.\nFlere internet webshops præsterer levering uden betaling, men undertiden kun ifald man bestiller for en bestemt sum. Derudover kunne du gribe den mest letkøbte løsning til levering, der typisk - uanset om man er tæt på Vejle, Middelfart eller Hammel - er at få dem til at bringe varerne til et afhentningssted.\nDet har vist sig at være ualmindeligt ligetil for købere at finde information om priser i blandt forskellige internet forhandlere i Danmark, og til tak har en hel del internet firmaer ikke kunne lade være med at nedbringe udsalgspriserne på en række af deres produkter - til børn, og samtidig til kvinder og mænd - markant, og endda nogle gange byde på portofri levering. Men det kan ikke desto mindre være udbytterigt at inspicere nogle forskellige webshops efter rabatkoder forinden du handler, så du er sikret at opnå den mest attraktive pris.\nMan skal lige meget hvad være så påpasselig, at ifald en online forretning tilbyder deres varer til en salgspris der er himmelråbende fremragende, kan det i nogle tilfælde være et fingerpeg om en uægte webshop. Betalinger med kort er ikke desto mindre en del af en lov, hvilket støtter dig som kunde imod bedrageriske forhandlere på nettet.\nVi tilråder bestillinger med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed bør du vælge et afbetalingstilbud som f.eks. ViaBill, for så vidt du vil afdrage beløbet i flere bidder.\nForud for at nogen køber hos en online shop kunne de altid studere e-butikkens vilkår, dog er det almindeligvis ikke særlig sjovt.\nEt andet alternativ kunne måske være at undersøge om webshoppen er støttet af e-mærket, som længe har været en sikring om at e-shoppen retter sig efter dansk lovgivning, udover at e-shoppen en gang i mellem monitoreres af eksperter som har indsigt i de gældende bestemmelser. Derudover tilbydes du chance for at blive hjulpet, hvis du møder vanskeligheder i processen med din shopping.\nYderligere er det anbefalelsesværdigt at du er hensynstagende til de primære retningslinjer der har indflydelse på ordren, f.eks. den returneringsret shoppen lover. I den relation er det også afgørende, at man stadigvæk bibeholder sin ordremail, så man altid vil kunne dokumentere sin bestilling, om du søger en vare til en pige eller dreng.\nTrustpilot medfører sådan set gode muligheder for at evaluere ret mange nuværende forbrugeres erfaringer og derved er det prisværdigt, at du tager et kig på webbutikkens anmeldelser inden du placerer din ordre.\nFacebook tilbyder dig også i højeste grad ærlige metoder til at få kendskab til internet forretningens popularitet. Tilmed møder vi en række online shops i Danmark hvor folk kan offentliggøre en evaluering af deres køb, som også må bruges til at tage stilling til kundernes tilfredshed.\nDette website er annoncefinansieret. Vi hjælper nogle forskellige internet varehuse derved at vi publicerer firmaernes varer, og tjener betaling hvis en af de besøgende på vores website gennemfører et køb.\nInformationer omkring tilbud og online forhandlere ajourføres tit, men det er ikke muligt for os at give garantier imod modifikationer der er realiseret efter at vi sidste gang opdaterede sidens data.


Skatter, levestandard og teknologisk udvikling | International økonomi A | Studienet.dk\nSkatter, levestandard og teknologisk udvikling\nHer er vores hjælp til eksamensopgaven "Skatter, levestandard og teknologisk udvikling", som blev stillet til skriftlig eksamen i International Økonomi A på HHX d. 24. august 2018.\nOpgavehjælpen består af eksempler på, hvordan de fem opgaver kan besvares. Du kan bruge eksemplerne som inspiration for dine egne besvarelser.\nEksempelbesvarelserne af de fem opgaver er forsynet med ordforklaringer der hjælper dig med at forstå udvalgte begreber. Besvarelserne indeholder også bokse, som forklarer teori, hvordan du kan foretage relevante beregninger, eller hvorfor vi har valgt at besvare opgaverne, som vi har.\nDu kan læse opgavehjælpen fra ende til anden eller springe direkte til de opgaver, du har mest brug for hjælp til.\nHvis du gerne vil have hjælp til at forstå de forskellige opgavetyper, så kan du med fordel læse vores guide til skriftlig eksamen i International Økonomi A.\nUddrag fra besvarelsen af opgave 5b\nSom nævnt i 5a. er transportsektoren et delmarked, hvor man kan forudsige, at der højst sandsynligt snart kommer en teknologisk udvikling, som kan medføre, at mange chauffører bliver arbejdsløse. For at hjælpe disse mennesker ud af arbejdsløsheden, er en oplagt arbejdsmarkedspolitisk indsats at omskole dem. På den måde kan man flytte dem fra et delmarked, hvor der er arbejdsløshed (transportsektoren), til et andet delmarked, hvor der mangler arbejdskraft. Udover at man må formode, at der stadig skal bruges nogle mennesker til at overvåge og koordinere de nye selvkørende biler, så er der stadig en del brancher, hvor menneskelig arbejdskraft ikke lige så let lader sig udskifte. Her kunne man fx nævne pædagoger og sosu-assistenter, hvor en stor del af arbejdet netop er menneskelig kontakt. Dette er ovenikøbet brancher, hvor vi for tiden har mangel på arbejdskraft. Dog tales der efterhånden også meget om omsorgsrobotter, så der er nok ikke nogen brancher, hvor man kan være sikker på at der ikke forsvinder jobs som følge af den teknologiske udvikling.\nHerudover vil det også være en god ide at forsøge at indrette vores uddannelsessystem på en sådan måde, at man fra begyndelsen undgår, at folk får et job, der med tiden vil blive overflødigt. Fx er det oplagt at forsøge at få nogle af dem, der arbejder ufaglært, til at tage en uddannelse. Her kunne man fx gøre det attraktivt at tage en faglært uddannelse som fx murer eller tømrer, som også er uddannelsesprofiler, som Danmark mangler. Selv om robotterne måske på sigt vil blive i stand til at udføre fx noget tømrerarbejde, vil der højst sandsynligt i lang tid frem være behov for et menneske til de mere komplicerede opgaver. Man kunne derfor prøve at gøre valget fra at gå fra ufaglært til faglært mere attraktivt ved fx at give høje lærlingelønninger og tvinge virksomheder til at oprette praktikpladser...


Randers | Find jazzmusiker & book direkte online her →\nFind jazzmusiker tæt på Randers her\nJAZZ KØKKENET er en Aarhusiansk kvartet, der tager udgangspunkt i swing og soul-jazz.\nJAZZ KØKKENET byder på en variere...\nRooster Swing er en festlig swing kvartett, med den fremragende Helle Lynggaard i fronten, skovhuggeren Rasmus Botoft Johansen på kontrabas, gentle...\nKr. 3.400 - 6.500\nDen moderne jazz, Fusionsjazz eller Ragtime med flere forskellige tilføjede stilarter som funk, disco og soul? Uanset hvad du foretrækker, har Eventzonen et jazzband, som sammen med dig kan kreere den perfekte sætliste til din fest eller dit arrangement. De jazzmusikere, vi kan tilbyde dig, spiller alt fra Dixieland, Bossa Nova og Blues til Ragtime, Swing og Smooth Jazz.\nDet er en perfekt idé at booke en dygtig musiker til din næste fest eller begivenhed, så du får sikret den helt rigtige stemning – og det uanset anledningen du ønsker at markere. Vi har musikere inden for mange forskellige stilarter med forskellige instrumenter som fokus, f.eks. guitarister, trompetister, pianister og mange flere.\nEventzonen er en af landets største og mest spændende bookingportaler med alt, hvad der sker indenfor underholdning til arrangementer, events og fester for privatpersoner såvel som firmaer, voksne som børn.\nIdégrundlaget for portalen har hele tiden været at skabe løsningen, der samler interessante og spændende entertainere indenfor enhver relevant underholdningskategori, så danskere, som er på jagt efter helstøbt underholdning og musik, kun skal lede ét sted; og det uden at de er nødt til at betale ekstra bookingomkostninger eller andre administrationsgebyrer. Vi er ikke bookingbureauet, Eventzonen.dk er derimod bookingportalen hvor valgmulighederne samles. Kunstnerne har selv besluttet at oprette en profil hos os, fordi vi kan tilbyde god trafik fra mange relevante kunder, der tillige kommer igen for at booke underholdende og dygtige kunstnere hos os.\nSortimentet dækker fra stand-up komikere til interessante foredragsholdere indenfor politik og samfund der kan fortælle til, provokere og inspirere alle. Eventzonen har tillige et meget stort udvalg af musikere indenfor enhver relevant kategori, og det lige fra enmandsbands, Disc Jockey’s og klassiske solister til større orkestre med op til tolv personer, der virkelig kan sætte liv på scenen.\nBag Eventzonen står Mogens Birk fra Holstebro, der har mere end 15 års erfaring med booking i underholdningsbranchen. Mogens Birk’s mål er at få skabt Danmarks foretrukne og bedste system til booking af enhver form for underholdning, og Eventzonen.dk er mere end et samlingspunkt, som forbinder entertainere med deres kunder, der er også tilkoblet videomuligheder via YouTube og en blog, hvor man kan få gode ideer og finde inspiration til den næste fest eller event. Der er desuden et voksende Facebook community, hvor folk følger vores dygtige kunstnere.\nØnsker du at bruge Eventzonen til at booke en kunstner så kan du søge under hvilket postnummer, hvilken type kunstner du ønsker, inden for den kategori du ønsker og i hvilken prisklasse så alt passer til festen eller eventet. Ved en booking, er det vigtigt at huske, at du booker direkte hos kunstneren, så udover at et fordyrende mellemled er væk, så er der også god mulighed for i god tid at drøfte ekstra tilpasninger og specielle ønsker til kunstnerens standardoptræden, så du får lige nøjagtig det du ønsker.\nHvis du som entertainer ønsker at oprette en profil på Eventzonen.dk, så er der først og fremmest store muligheder for, at du vil opleve en øget interesse. Som det næste sender vi dig login til en betalingsprofil, som er helt gratis de to første måneder, hvor du har mulighed for at indsætte videoer, billeder, lydklip og en udvidet profiltekst til din personlige profilside. Hvis du vælger at få videoer på din personlige profilside, så kan potentielle kunder se hvordan du optræder og hurtigt kunne vurdere, om netop du matcher deres event. Såfremt du efter prøveperioden ikke ønsker at fortsætte med en betalingsprofil, så ændrer vi automatisk din profil til en gratis profil.\nOm du søger en jazzmusiker nær Randers eller du selv er artist, så vælg Eventzonen. Det er der 3 klare grunde til:\nDet er billigt – Som entertainer, så betaler du kun et symbolsk månedligt beløb og hvis du gerne vil booke, så betaler du som kunde kun entertainerens pris. Ingen ekstra omkostninger til bookingen.\nDen bedste underholdning til arrangementer, der sætter kolorit på tilværelsen, er det vi brænder for, og via vores blog og Facebook-community tager vi gerne spændende temaer op efter ønske fra vores kunder og Facebookfans.


2003/1 LSF 49\nFremsat den 5. november 2003 af økonomi- og erhvervsministeren (Bendt Bendtsen)\n(Forebyggelse af terrorhandlinger m.v. mod skibe og hjemmel til at gennemføre EU-regler om tilbageholdelse af skibe)\nI sømandsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 766 af 19. september 1995, som ændret senest ved lov nr. 277 af 8. maj 2002, foretages følgende ændringer:\n1. § 64 b, stk. 2 og 3, ophæves og i stedet indsættes:\nLovforslaget har til formål at etablere hjemmel til at gennemføre de ændringer af kapitel XI i den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv til søs af 1974 (SOLAS konventionen  Safety of life at Sea) samt den nye internationale kode for sikring af skibe og havne (ISPS koden  International Ship and Port Facility Security Code), som FNs Internationale Maritime Organisation (IMO) vedtog på en diplomatisk konference den 12. december 2002. Både SOLAS konventionsændringerne og den nye ISPS kode har baggrund i begivenhederne den 11. september 2001 og sigter på at forebygge terrorhandlinger m.v. mod skibe og havne. Reglerne træder i kraft internationalt den 1. juli 2004.\nEuropa-Kommissionen har den 8. maj 2003 fremsat et forordningsforslag om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter i EU, KOM (2003) 229. Forordningsforslaget sigter blandt andet på at gøre SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden til en del af fællesskabsretten. Det er ikke sandsynligt, at forordningsforslaget kan vedtages, offentliggøres og træde i kraft inden den 31. december 2003, hvor fristen for accept af SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden udløber. Det er i princippet heller ikke givet, at forordningsforslaget overhovedet vedtages, eller at dette sker inden den 1. juli 2004, hvor reglerne skal være gennemført i forhold til danske skibe og rederier. Med henblik på at sikre det nødvendige hjemmelsgrundlag for, at SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden rettidigt kan accepteres og gennemføres i dansk ret, er et lovgivningsinitiativ nødvendigt.\nMed lovforslagets vedtagelse giver Folketinget på den baggrund efter grundlovens § 19 samtykke til, at regeringen accepterer SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden over for IMO. Dette skal som nævnt ske senest den 31. december 2003.\nDer lægges med lovforslaget op til at etablere hjemmel til at fastsætte strafbestemmelser for overtrædelse af bestemmelser i De Europæiske Fællesskabers forordninger om forhold omfattet af loven. Bestemmelsen foreslås indført som en generel bemyndigelse, men sigter i første række på den forventede forordning om maritim sikring.\nI tilknytning til arbejdet i IMO vedtog den årlige arbejdskonference i Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) i juni 2003 en revision af den eksisterende ILO konvention nr. 108 af 1958 om nationale identitetsdokumenter for søfolk. Den reviderede konvention, ILO konvention nr. 185 af 2003 om søfarendes identitetsdokumenter, har bl.a. sigte på at skabe forbedrede identitetsbeviser for søfarende af hensyn til maritim sikring. Det ligger endnu ikke fast, hvilke lande der vil ratificere konventionen. Med henblik på at forbedre den nationale sikring forventes flere lande, herunder USA, at indføre krav om, at søfarende, der ankommer til amerikanske havne, skal være i besiddelse af et identitetsbevis med billede og såkaldt biometriske data (fingeraftryk) for at få adgang til havnen. Et sådant krav vil kunne blive stillet med kort varsel. For egne transportarbejdere forventes USA at stille krav om nationale identitetsbeviser inden udgangen af 2004. Lovforslagets formål er i denne henseende at etablere hjemmel til, at der kan udstedes identitetsbeviser til danske søfarende, som lever op til kravene i ILO konvention nr. 185. Der lægges ikke med lovforslaget op til egentlig ratifikation af konventionen.\nLovforslaget etablerer endelig hjemmel til administrativt at kunne gennemføre den del af artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF af 27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet og om ophævelse af Rådets direktiv 93/75/EØF (overvågningsdirektivet), som vedrører nedlæggelse af forbud imod at skibe forlader en havn som følge af ugunstige vejrforhold. Direktivet skal være gennemført senest den 5. februar 2004.\n2. Lovforslagets baggrund og hovedpunkter\n2.1 De nye IMO regler om maritim sikring\nPå baggrund af terrorhandlingerne den 11. september 2001 vedtog IMOs Assembly den 20. november 2001 Resolution A.924(22), hvori det blev besluttet at foretage en højt prioriteret analyse af behovet for regelændringer med sigte på at forebygge terrorhandlinger m.v. mod skibe og havne og i givet fald gennemføre sådanne ændringer. Dette arbejde blev afsluttet den 12. december 2002, hvor IMO på en diplomatisk konference vedtog SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden. Reglerne skal være accepteret over for IMO senest den 31. december 2003, og de træder i kraft internationalt den 1. juli 2004.\nForud for den diplomatiske konference modtog Erhvervsudvalget, Forsvarsudvalget, Retsudvalget og Trafikudvalget orientering om IMO reglernes indhold og forventede konsekvenser.\nDer lægges med lovforslaget op til at indsætte en ny bemyndigelse i § 3 i lov om sikkerhed til søs, hvorefter økonomi- og erhvervsministeren kan fastsætte regler om maritim sikring. Bemyndigelsen vil blive udnyttet til at gennemføre SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden i dansk ret gennem administrative forskrifter.\nLovforslaget og de kommende administrative forskrifter vedrører kun de dele af SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden, som har relation til skibe, søfarende, rederier samt klassifikationsselskaber på søfartsområdet. For en gennemgang af de dele af SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden, som vedrører maritim sikring i havne, henvises til det lovforslag om ændring af havneloven, som trafikministeren fremsætter i indeværende folketingssamling.\n2.1.1 Generelt om de nye IMO reglers indhold\nISPS koden indeholder dels en A-del, som sammen med SOLAS konventionsændringerne er obligatoriske, når IMO reglerne træder i kraft den 1. juli 2004, dels en B-del, som indeholder vejledende henstillinger.\nDe obligatoriske bestemmelser vedrører skibes udstyr med bl.a. permanent mærkning med skibets identifikationsnummer, et Automatisk Identifikations System (AIS), et sikringsalarmsystem samt udarbejdelse af en fortløbende skibshistorisk oversigt.\nDe obligatoriske bestemmelser indeholder ligeledes aktive og passive sikringsforanstaltninger, som er baseret på tre sikringsniveauer. Bestemmelserne indeholder endvidere regler om sikringsansvarlige for skibe og rederier, udarbejdelse af sikringsplaner i henhold til en risikovurdering samt udstedelse af et internationalt sikringscertifikat for skibe. Herudover indeholder reglerne bestemmelser om uddannelse af og øvelser for personalet. De obligatoriske bestemmelser fastlægger endvidere rammerne for havnestatsmyndighedernes kontrolopgaver.\nEndelig definerer SOLAS konventionsændringerne de kontraherende staters, rederiers og skibsføreres ansvar og forpligtelser. SOLAS konventionsændringerne giver i den forbindelse staterne mulighed for at indgå bilaterale eller multilaterale aftaler om alternative sikringsforanstaltninger for trafik mellem stater med kort overfartstid på faste ruter.\nHenstillingerne i ISPS kodens B-del tjener som vejledning ved gennemførelsen af de obligatoriske foranstaltninger. Bestemmelserne indeholder bl.a. retningslinier med hensyn til risikovurdering, sikringsplaner samt uddannelse af og øvelser med personale. Bestemmelserne fastlægger endvidere, hvordan og i hvilke tilfælde der skal udarbejdes en særlig sikringserklæring mellem skib og havn.\n2.1.2 IMO reglernes anvendelsesområde\nSOLAS konventionsændringerne og ISPS koden gælder for alle passagerskibe uanset størrelse, herunder højhastighedsfartøjer, for lastskibe med en bruttotonnage på 500 ton eller derover samt for mobile offshore boreplatforme med selvstændigt fremdrivningsmaskineri. Reglerne gælder således ikke for bl.a. fritidsfartøjer, fiskefartøjer samt statsskibe, herunder bl.a. krigs-, forsknings- og opmålingsskibe.\nI henhold til SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden skal myndighederne fastlægge sikringsniveauet for skibe. Der findes tre sikringsniveauer. Niveau 1 er normalsituationen, niveau 2 indebærer øget risiko, mens niveau 3 udgør den højeste risiko.\nNår sikringsniveauet fastlægges, skal der tages højde for både generelle og særlige efterretninger. Det skal bl.a. tages i betragtning, hvorvidt efterretningerne er pålidelige, hvorvidt de er bekræftede, og om en trussel er konkretiseret eller må anses for overhængende. Sikringsniveau 3 bør således kun etableres, når pålidelige efterretninger gør risikoen for en terrorhandling overhængende eller i hvert fald sandsynlig. Herudover bør en trussels mulige konsekvenser indgå i vurderingen.\n2.1.4 Sikringsberedskab på skibe og i rederier\nEfter SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden skal rederier og skibe etablere et sikringsberedskab med sigte på at forebygge, at udveksling af passagerer, besætning, forsyninger eller ladning mellem skib og havn eller mellem to skibe fører til risiko for terrorhandlinger. På skibene skal der være særligt uddannet personel, og rederierne skal udpege særligt uddannede sikringsofficerer for rederiet og for skibene.\nRederiets sikringsofficer har det overordnede ansvar for at gennemføre en sårbarhedsvurdering for hvert af skibene. Vurderingen skal tage udgangspunkt i en analyse af trusselsbilledet for det enkelte skib. På baggrund af vurderingen skal rederiets sikringsofficer sammen med skibenes sikringsofficerer udarbejde sikringsplaner for skibene. Sikringsplanen skal fastlægge skibets sikringsorganisation, eksempelvis beskrive de fysiske og operationelle foranstaltninger, fastlægge procedurer for udveksling af passagerer, besætning, forsyninger eller ladning mellem skib og havn samt fastlægge ansvarsområder og øvelseskrav for mandskabet. Sikringsplanerne skal være beskyttet mod utilsigtet gennemsyn eller anvendelse.\nSkibene skal gennemgå en egentlig sikringsgodkendelse (certificering). Skibene skal medbringe et internationalt sikringscertifikat, som udstedes af flagstatens myndigheder eller af såkaldt anerkendte sikringsorganisationer, som er godkendt af flagstaten. Certifikatet udstedes efter et kontrolsyn og bekræfter, at skibets sikringssystem og tilhørende udstyr lever op til IMO reglerne. Certifikatet skal indeholde oplysning om gyldighedsperioden og kan kontrolleres af andre stater ved havneanløb.\nSkibene skal have et særligt alarmsystem, som kan aktiveres i tilfælde af terrorhandlinger eller lignende. Myndighederne skal i den forbindelse udpege eller etablere et døgnbemandet kontaktpunkt, som kan modtage eventuelle alarmopkald fra skibe, som sejler under deres flag.\n2.1.6 Øvrige krav til skibe\nSkibene skal udstyres med et Automatisk Identifikations System (AIS), som kontinuerligt sender oplysninger om kurs, fart og identitet til andre skibe samt til eventuelle landstationer.\nSkibene skal endvidere føre en fortløbende historisk optegnelse, som udstedes af flagstaten og opbevares om bord i skibet. Optegnelsen skal indeholde oplysninger om skibet, rederiet, flagstaten samt dennes myndigheder samt om skibets klassifikationsselskab. Optegnelsen kan kontrolleres af andre stater ved havneanløb.\nHerudover indeholder SOLAS konventionsændringerne krav om, at skibes internationale identifikationsnumre skal være permanent afmærket på skibets skrog.\n2.1.7 Kontrolforanstaltninger over for skibe\nMed hensyn til skibe i havn indeholder IMO reglerne et toleddet kontrolregime. Som første led undersøges, om der findes et gyldigt internationalt sikringscertifikat om bord. Denne kontrol kan i henhold til SOLAS konventionsændringerne udføres af de myndigheder, som foretager havnestatskontrol af skibe (i Danmark Søfartsstyrelsen). Har skibet ikke et gyldigt sikringscertifikat, eller er der klare grunde til at formode, at skibet ikke opfylder IMO reglernes obligatoriske krav, kan myndighederne foretage inspektion af skibet, tilbageholdelse af skibet, begrænsninger i skibets drift, eller udvisning af havnen. Foranstaltningerne kan alternativt omfatte andre administrative eller korrigerende forholdsregler, eksempelvis kontakt til skibets flagstat.\nMed hensyn til skibe på vej mod havn kan det kræves, at skibet forud for anløb afgiver oplysninger med henblik på vurdering af, om skibet opfylder reglerne. Det drejer sig eksempelvis om bekræftelse af, at skibet har et gyldigt sikringscertifikat, oplysning om skibets aktuelle sikringsniveau samt bekræftelse af, at alle krævede sikringsprocedurer tidligere har været fulgt. Finder myndigheden herefter klare grunde til at formode, at det pågældende skib ikke lever op til reglerne og dermed udgør en sikringsrisiko, kan der eksempelvis iværksættes inspektion eller afvisning af skibet.\nDe omtalte klare grunde kan foreligge, hvis et internationalt sikringscertifikat er ugyldigt eller ligefrem et falsum, hvis der konstateres alvorlige mangler i skibets sikringsberedskab, hvis skibsføreren eller andre personer i skibets sikringsberedskab ikke har fornødent kendskab til sikringsplaner og -operationer, eller hvis skibet har medtaget passagerer, besætning, forsyninger eller ladning fra en havn eller et andet skib, som ikke lever op til reglerne. IMO reglerne lægger vægt på, at kontrolforanstaltningerne står i rimeligt forhold til forsømmelsen og er proportionale i forhold til den mulige trussel eller foreliggende overtrædelse af reglerne.\n2.1.8 Anerkendte sikringsorganisationer (klassifikationsselskaber)\nMyndighederne kan bemyndige såkaldt anerkendte sikringsorganisationer til at udføre en række af deres sikringsrelaterede opgaver. Opgaverne med at fastsætte sikringsniveauet samt udføre egentlig kontrol kan dog ikke delegeres. En anerkendt sikringsorganisation skal have ekspertise i sikringsanliggender og viden om skibsdrift og skal bl.a. kunne godtgøre kendskab til\n1) skibsoperationer, herunder kendskab til skibsdesign og -konstruktion,\n2) passende forholdsregler for at undgå uautoriseret afsløring af eller adgang til sikkerhedsfølsomt materiale,\n3) aktuelle sikringstrusler og mønstre og\n4) genkendelse og sporing af våben, farlige stoffer og anordninger.\n2.1.9 Information og kommunikation\nEfter SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden skal myndighederne løbende opdatere en række informationer til IMO med henblik på at gøre udvekslingen af oplysninger mellem staterne så smidig som mulig. Det drejer sig bl.a. om kontaktoplysninger vedrørende myndigheder, skibe, rederier og anerkendte sikringsorganisationer.\nIMO reglerne lægger endelig op til, at der kan indgås bilaterale eller multilaterale aftaler med andre lande om alternative sikringsforanstaltninger for internationale færgeruter med kort overfartstid. Sker det, skal lande, som ikke deltager i aftalen, men som har interesse heri, konsulteres.\n2.2 Interministeriel afgrænsning af opgaver i relation til IMO reglerne\nGennemførelsen, administrationen og håndhævelsen af de foreslåede nye regler skal varetages af flere forskellige offentlige myndigheder. Opgaverne vil berøre Forsvarsministeriet, herunder Søværnets Operative Kommando, Justitsministeriet, herunder politiet, Trafikministeriet, herunder Kystdirektoratet, samt Økonomi- og Erhvervsministeriet, herunder Søfartsstyrelsen. For så vidt angår Trafikministeriets opgaver, henvises til det forslag til ændring af havneloven, som trafikministeren fremsætter i indeværende folketingssamling.\nDen nærmere rollefordeling har været drøftet mellem de berørte myndigheder. Den praktiske gennemførelse, administration og håndhævelse af reglerne vil blive tilrettelagt således, at opgaverne varetages af den myndighed, der under hensyn til den eksisterende organisatoriske struktur, opgavefordeling og ressourceanvendelse på det maritime og sikringsmæssige område mest hensigtsmæssigt kan håndtere den enkelte opgave. I afsnit 2.2.1-2.2.7 gives et overblik over den påtænkte opgavefordeling.\n2.2.1 Udstedelse af certifikater til danske skibe\nKontrollen med, om danske skibe og rederier har etableret de nødvendige planer og procedurer, samt udstedelse af internationale certifikater i henhold til ISPS koden vil blive varetaget af Søfartsstyrelsen. Håndteringen af lastskibe forventes at blive uddelegeret til anerkendte sikringsorganisationer, mens Søfartsstyrelsen vil certificere passagerskibe. Uanset at visse opgaver uddelegeres, skal Søfartsstyrelsen udføre syn af skibenes sikringsplaner.\nSenest ved første syn skal sikringsplanen med tilhørende sikringsvurdering godkendes. Der skal endvidere ske verifikation af den godkendte plans implementering om bord i skibet. I ISPS koden er den maksimale løbetid for et internationalt sikringscertifikat fastsat til 5 år. I overensstemmelse med Søfartsstyrelsens hidtidige praksis på certificeringsområdet vil et certifikats gyldighed tilsvarende få en gyldighed på 5 år.\nEfter ISPS koden skal der som minimum afholdes et mellemliggende syn, som foretages i perioden mellem andet og tredje år. Også effektiviteten af godkendte sikringsplaner skal kontrolleres. Søfartsstyrelsen vil varetage denne kontrol i forbindelse med anden sikringsrelateret synsvirksomhed.\nFor en stor del af rutefærgernes vedkommende vil der blive søgt indgået bilaterale eller multilaterale aftaler om alternative sikringsforanstaltninger med andre lande. Søfartsstyrelsen har sammen med Trafikministeriet taget initiativ til at anvende denne mulighed i forbindelse med rutefart til og fra Danmarks nærmeste nabolande.\n2.2.2 Fastlæggelse af sikringsniveau\nBaggrunden for SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden er som tidligere anført IMOs ønske om at styrke den forebyggende indsats over for terrorhandlinger mod skibe og havne.\nEn central del af den vurdering, som skal danne grundlag for fastlæggelsen af et givet sikringsniveau, er trusselsbilledet. Det gælder både det generelle trusselsbillede og vægtningen af konkrete oplysninger i forhold til skibe og/eller rederier.\nPolitiets Efterretningstjeneste (PET) har til opgave at overvåge, forebygge og modvirke foretagender og handlinger, som må antages at rumme en fare for rigets selvstændighed og sikkerhed, herunder i første række de i straffelovens kapitel 12 og 13 omhandlede forbrydelser. PETs opgaver omfatter bl.a. kontraterrorisme. Varetagelsen af denne opgave løses af PET i tæt samarbejde med bl.a. det øvrige politi, som efter retsplejelovens § 108 har til opgave at opretholde sikkerhed, fred og orden, at påse overholdelsen af love og vedtægter samt at foretage det fornødne til forhindring af forbrydelser og til efterforskning og forfølgning af sådanne.\nPET samarbejder med Forsvarets Efterretningstjeneste bl.a. om udveksling af oplysninger af relevans for tjenesternes varsling og udarbejdelse af trusselsvurderinger og risikoanalyser. PET har taget initiativ til at etablere en ny kontaktgruppe med relevante myndigheder på beredskabsområdet med henblik på inddragelsen af relevante kompetencer i udarbejdelsen af generelle og konkrete trusselsvurderinger bl.a. for at styrke mulighederne for at kunne formidle mere målrettede og sektorspecifikke vurderinger og anbefalinger som grundlag for planlægningen og gennemførelsen af beredskabsmæssige foranstaltninger. PETs trusselvurderinger og risikoanalyser er baseret på en vurdering af det samlede efterretningsbillede og vil i almindelighed indeholde en mere generel vurdering af trusselsbilledet nationalt og globalt. I visse tilfælde vil oplysninger, som PET modtager, kunne danne grundlag for en vurdering af en generelt forhøjet risiko for f.eks. bestemte sektorer, geografiske områder eller bestemte mål eller typer af mål eller i særlige tilfælde for en vurdering af en overhængende eller sandsynlig risiko oftest rettet mod bestemte mål.\nI tilfælde, hvor PET vurderer, at der må antages at være f.eks. en generelt forhøjet eller en overhængende risiko for terrorangreb i et bestemt geografisk område eller mod bestemte skibe, vil det være Søfartsstyrelsen, der formelt træffer beslutning om ændring af sikringsniveau. Søfartsstyrelsens beslutning om ændring af sikringsniveau vil være baseret på PETs rådgivning om det anbefalede sikringsniveau.\nPolitiet (PET) vil, hvis det på grundlag af trusselsbilledet findes sikkerhedsmæssigt påkrævet, kunne bestemme, at sikkerhedsforanstaltningerne generelt eller konkret for enkelte skibe midlertidigt skal intensiveres og suppleres med yderligere ekstraordinære foranstaltninger.\n2.2.3 Kommunikation med skibe om sikringsniveau m.v. samt modtagelse af opkald fra sikringsalarmsystemer på skibe\nEfter SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden skal danske myndigheder informere skibe i danske farvande om det øjeblikkelige sikringsniveau. Der skal være et nationalt kontaktpunkt, hvor skibene kan indhente yderligere oplysninger og vejledning. Er sikringsniveauet hævet til 2 eller 3, skal skibene også bekræfte, når de modtager sådanne meddelelser.\nEfter SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden skal danske skibe, uanset hvor de befinder sig, ligeledes have information og vejledning, når danske myndigheder hæver sikringsniveauet til 2 eller 3. Ved sikringsniveau 3 skal myndighederne endvidere udstede konkrete instrukser og informationer til de berørte skibe. Tilsvarende skal skibene bekræfte, når de modtager sådanne meddelelser.\nNår sikringsniveauet i Danmark er hævet til 2 eller 3, skal danske skibe, der befinder sig på andre staters søterritorium, give myndighederne oplysninger, der kan være af betydning for den maritime sikring.\nEndelig skal der, når et dansk skibs sikringsalarmsystem aktiveres, sendes en alarmmelding til en myndighed i Danmark. Denne myndighed skal øjeblikkelig ved modtagelse af et sådant signal advisere flagstatsadministrationen, hvilket i Danmark er Søfartsstyrelsen.\nVaretagelsen af disse opgaver forudsætter de fornødne ressourcer til opretholdelse af eller etablering af et døgnberedskab og de fornødne overvågnings- og kommunikationssystemer. Herudover forventes en viden om skibstrafikken i de danske farvande samt forudsætninger for at visitere oplysninger i relation til relevante myndigheder.\nDet statslige maritime område er i hastig vækst. I relation til dette forestår Forsvarsministeriet, jf. lov om forsvarets formål, opgaver og organisation, i dag en række opgaver i form af lejlighedsvis eller permanent opgaveløsning. Under iagttagelse af en effektiv udnyttelse af de til rådighed stående statslige maritime ressourcer er en række af de nye maritime opgaver en hensigtsmæssig forlængelse af Forsvarsministeriets eksisterende opgavekompleks. Forsvarsministeriet, sandsynligvis Søværnets Operative Kommando, vil således få en aktiv rolle i varetagelsen af de nye maritime statslige opgaver under SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden.\n2.2.4 Meddelelser til andre staters myndigheder om sikringsniveauet på danske skibe\nSOLAS konventionsændringerne og ISPS koden indebærer, at andre staters myndigheder skal have meddelelse om sikringsniveauet på danske skibe, som anløber de pågældende staters havne, i det omfang skibene er på sikringsniveau 2 og 3. Søfartsstyrelsen vil forestå udsendelse af sådanne meddelelser.\nEfter den internationale forståelse af SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden er der to kontroltrin. Den indledende kontrol tager sigte på at undersøge, hvorvidt skibet er i besiddelse af et gyldigt sikringscertifikat, og om skibet i øvrigt opfylder SOLAS konventionsændringernes og ISPS kodens sikringskrav. Det næste kontroltrin tager helt overvejende sigte på kontrolindgreb af videregående karakter.\nDen indledende certifikatkontrol af skibe i havn udføres af Søfartsstyrelsen, som er et civilt baseret skibstilsyn uden egentlig politimyndighed. Certifikatkontrollen vil ske som led i Søfartsstyrelsens almindelige stikprøvevise havnestatskontrol af udenlandske skibe i dansk havn.\nIværksættelse af videregående kontrolforanstaltninger efter SOLAS konventionen over for skibe i havn forudsætter, at skibet ikke kan forevise gyldigt certifikat, eller at der er klare grunde til at antage, at skibet ikke lever op til SOLAS kravene. Sådanne klare grunde vil foreligge, hvis Søfartsstyrelsens personale i forbindelse med certifikatkontrollen konstaterer en sikkerhedsmæssig risiko i forhold til skibet, mandskab og passagerer om bord og/eller havnen og dennes omgivelser, eksempelvis hvis skibet ikke kan dokumentere at have afholdt de pligtmæssige sikkerhedsøvelser, at den ansvarlige sikkerhedsofficer ikke har foretaget pligtmæssige inspektioner af skibets sikkerhedsforanstaltninger m.v.\nI sådanne tilfælde vil der kunne være anledning til at træffe administrative eller korrigerende forholdsregler, eksempelvis tage kontakt til skibets flagstatsadministration, eller efter omstændighederne til at iværksætte videregående kontrolforanstaltninger.\nI de tilfælde, hvor Søfartsstyrelsen eller andre vurderer, at der kan være risiko for terrorhandlinger, bør politiet og efter omstændighederne PET kontaktes. Det vil bero på en konkret vurdering, om der i det enkelte tilfælde kan være en sådan risiko for terrorhandlinger, at politiet skal underrettes.\n2.2.6 Kommunikation og information\nSøfartsstyrelsen vil varetage opgaven med at tilsende IMO opdaterede informationer, når der foretages ændringer af danske procedurer m.v. I henhold til nærmere aftale vil det være op til hver enkelt berørt myndighed at informere Søfartsstyrelsen om relevante ændringer. Informationerne vil i øvrigt være tilgængelige på Søfartsstyrelsens hjemmeside på Internettet samt på hjemmesiden www.helcom.dk.\n2.2.7 Anerkendte sikringsorganisationer (klassifikationsselskaber)\nSøfartsstyrelsen vil varetage opgaven med at autorisere anerkendte sikringsorganisationer til at udstede internationale sikringscertifikater. Autorisation vil ske i henhold til gældende regler for autorisation af klassifikationsselskaber. I Danmark vil der formentlig blive tale om et sammenfald med de etablerede klassifikationsselskaber på søfartsområdet, som Søfartsstyrelsen allerede har autoriseret som anerkendte organisationer. Søfartsstyrelsen vil iværksætte auditering og stikprøvekontrol af de anerkendte sikringsorganisationer.\n2.3 IMO reglerne og forholdet til grundlovens § 19\nSOLAS konventionens ændringsprocedure indebærer, at konventionsændringerne og ISPS koden kan træde i kraft, uden at ratifikation er nødvendig. IMOs medlemslande, herunder Danmark, skal inden den 31. december 2003 meddele IMOs generalsekretær, hvis de ikke kan acceptere SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden. I det omfang dette sker, er disse lande ikke juridisk forpligtet af reglerne.\nI medfør af grundlovens § 19 giver Folketinget med lovforslagets vedtagelse samtykke til, at regeringen undlader at gøre indsigelse over for IMO og dermed accepterer SOLAS konventionsændringerne samt ISPS koden i deres helhed. I det lovforslag om ændring af havneloven, som trafikministeren fremsætter i indeværende folketingssamling med henblik på at gennemføre IMO reglerne om maritim sikring på havneområdet, indgår tilsvarende bemærkninger om indhentelse af Folketingets samtykke.\n2.4 ILO konventionen om søfarendes identitetsdokumenter\nEt af de spørgsmål, som blev anset for vigtigt i forbindelse med IMO's arbejde vedrørende maritim sikring, var identifikation af søfarende. Dette spørgsmål hører under ILO's kompetence. I konsekvens heraf og som følge af, at søfarende deltager direkte i den internationale varetransport, herunder af farlige stoffer, våben m.v., og passagertransport, og at de har adgang til alle områder af havnene, også områder med begrænset adgang, har ILO gennemført en revision af den eksisterende konvention nr. 108 af 1958 om nationale identitetsdokumenter for søfolk og vedtaget en ny konvention.\nDanmark har ratificeret den eksisterende ILO konvention nr. 108. Identitetsbeviser efter konventionen udstedes i dag af Søfartsstyrelsen som søfartsbøger. Søfartsbogen tjener dels som identifikationsbevis for den søfarende, dels som bevis for tjenesteforholdet om bord. Det følger af ILO konvention nr. 22 om søfolks forhyringskontrakt af 1926, at den søfarende skal have et sådant bevis. Danmark har gennemført denne del af konventionen, dog uden formelt at ratificere.\nILO konvention nr. 185 af 2003 om søfarendes identitetsdokumenter skærper kravene i forbindelse med udstedelse af identitetsbeviser. Konventionen indebærer, at de søfarendes identitetsbeviser, der udstedes efter ansøgning fra den enkelte søfarende, skal forsynes med biometriske data (fingeraftryk). Fingeraftrykket gengives som en kode på beviset, således at det ikke ud fra beviset er muligt at genskabe fingeraftrykket. Standarden for gengivelse af fingeraftryk er endnu ikke fastlagt, men dette forventes at ske inden for kort tid. Danmark vil følge den standard, som ILO fastsætter. Træffer ILO, som følge af den internationale udvikling af standarder for pas, beslutning om benyttelse af andre biometriske data, vil de danske identitetsbeviser blive udformet i overensstemmelse hermed.\nKonventionen indeholder kvalitetskrav til de procedurer m.v., som skal følges i forbindelse med udstedelsen af identitetsbeviserne. Heri indgår bl.a. krav om, at der skal etableres procedurer, som sikrer ansøgerens identitet og status som søfarende, samt at der ikke udstedes mere end et identitetsbevis til hver ansøger. Konventionen indeholder også krav om, at der skal være etableret procedurer til verifikation af, at den pågældende søfarende ikke udgør en sikkerhedsrisiko. Der er endvidere krav om, at de udstedende myndigheder skal vedligeholde en database over udstedte og tilbagekaldte identitetsbeviser, der alene anvendes til verificering af søfarendes identitetsbeviser, samt etablering af en døgnbetjent enhed, som kan behandle forespørgsler fra andre lande om ægtheden og gyldigheden af beviserne. Det er overladt til national afgørelse, om der skal kræves betaling for udstedelse af identitetsbeviser.\nDen fysiske udstedelse af identitetsbeviserne og førelsen af registeret vil ske i Søfartsstyrelsens regi. Andre myndigheder, herunder Politiets Efterretningstjeneste (verifikation af sikkerhedsrisiko) og politiet (pas-udstedende myndighed, verifikation af identitetsoplysninger), vil imidlertid også have opgaver i forbindelse med udstedelsen af de nye identitetsbeviser. De nye identitetsbeviser vil berøre en række forskellige offentlige myndigheder. Den nærmere rollefordeling ligger endnu ikke fast i detaljer, men vil blive drøftet med de involverede myndigheder.\nKonventionen indeholder endvidere bestemmelser vedrørende søfarendes adgang til landlov og ind- og udrejse i forbindelse med på- og afmønstringer. Umiddelbart går disse bestemmelser ikke videre end den praksis, der allerede i dag er i Danmark. Disse bestemmelser berøres imidlertid ikke af nærværende lovforslag og vedrører i øvrigt forhold, som henhører under udlændingelovgivningen.\nDe nye krav i ILO konvention nr. 185 af 2003 om søfarendes identitetsdokumenter foreslås gennemført ved at indsætte en bestemmelse i sømandsloven § 64 b, jf. lovbekendtgørelse nr. 766 af 19. september 1995 med senere ændringer, hvorefter økonomi- og erhvervsministeren bemyndiges til at fastsætte regler om udstedelse og brug af de nye særlige identitetsbeviser for søfarende. Der lægges ikke med lovforslaget op til egentlig ratifikation af konventionen.\nDe eksisterende søfartsbøger vil fortsat kunne tjene som bevis til de søfarende for tjenesteforholdet, men beviskravet vil kunne opfyldes på en mere enkel måde end ved søfartsbøgerne. Der vil blive optaget forhandling med erhvervets parter om, hvorledes beviskravet mest hensigtsmæssigt gennemføres, idet det efter en umiddelbar vurdering ikke skønnes hensigtsmæssigt at fastholde et krav om brug af en autoriseret søfartsbog, når denne ikke længere tjener som identitetsbevis.\n2.5 Gennemførelse af EU-regler om tilbageholdelse af skibe\nLovforslaget etablerer hjemmel til at gennemføre den del af artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF af 27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet og om ophævelse af Rådets direktiv 93/75/EØF (overvågningsdirektivet), som vedrører nedlæggelse af forbud imod, at skibe forlader en havn som følge af ugunstige vejrforhold. Udmøntningen vil ske administrativt ved udstedelse af en bekendtgørelse. Direktivets øvrige bestemmelser er enten omfattet af eksisterende hjemmelsbestemmelser i lov om sikkerhed til søs eller henhører under andre myndigheder, f.eks. Miljøministeriet og Forsvarsministeriet. Direktivets sigte er at højne søsikkerheden samt at forebygge forurening fra skibe. Direktivet er en fortsættelse og udvidelse af et gældende direktiv om mindstekrav til skibe, som er på vej til eller fra Fællesskabets søhavne med farligt eller forurenende gods.\nDet er skibsførerens ansvar løbende at vurdere, hvornår vejrforholdene eller søens tilstand er af en sådan karakter, at der er sandsynlighed for, at der er en så alvorlig risiko for skibet, sikkerheden for menneskeliv til søs eller forurening af hav- og kystområder, at skibet bør forblive i havn. Endvidere er vejrsituationen i Danmark kun sjældent af en karakter som beskrevet i artikel 18. Adgangen til at forbyde skibe at forlade havnene som følge af ugunstige vejrforhold forventes derfor også kun sjældent anvendt i praksis i Danmark.\nGennemførelsen af SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden forventes at have økonomiske og administrative konsekvenser for Søfartsstyrelsen. Styrelsens udgifter i forbindelse med maritim sikring vil imidlertid i et vist omfang blive dækket via reglerne om betaling for syn af skibe, som allerede gælder i henhold til lov om sikkerhed til søs.\nDet forventes, at Søfartsstyrelsen skal sikringscertificere ca. 20 danske lastskibe. Sikringscertificeringen af de øvrige danske lastskibe forventes håndteret af de anerkendte sikringsorganisationer. Søfartsstyrelsen vil endvidere skulle sikringscertificere ca. 20 passagerskibe, hvortil eventuelt kommer et antal udenlandske passagerskibe i rute på dansk havn, hvortil der i givet fald vil være knyttet en bilateral aftale med andre stater.\nDet vurderes, at godkendelse af en sikringsplan tager 1-2 dage. Hertil kommer én dag til verifikation om bord i skibet samt ressourcer til rejse- og ventetid, hvilket i særlig grad kan være byrdefuldt for skibe, der sejler i oversøisk fart. Passagerskibene må forventes at tage noget mere tid på grund af indgåelsen af de bilaterale aftaler.\nBaseret på et gennemsnit på 3,5 dage per skib for en sikringscertificering andrager den samlede udgift ca. 1 mio. kr., som vil være brugerfinansieret, herunder Søfartsstyrelsens samlede synsvirksomhed i forbindelse med godkendelse under de særlige bilaterale aftaler. Hertil kommer ikke brugerfinansierede udgifter svarende til ca. ½ årsværk til havnestatskontrol af udenlandske skibe i dansk havn. I tilfælde, hvor PET vurderer, at der må antages at være f.eks. en generelt forhøjet eller en overhængende risiko for terrorangreb, vil det som omtalt under afsnit 2.2.2 formelt være Søfartsstyrelsen, som træffer beslutning om ændring af sikringsniveau. Dette indebærer, at Søfartsstyrelsen skal etablere en døgnbaseret ordning med rådighedsvagter, der kan håndtere opgaven med i givet fald at træffe sådanne beslutninger. Det skønnes, at der hertil skal anvendes 1½ årsværk. Lovforslaget vil derfor medføre et merforbrug i Søfartsstyrelsen svarende til 2 årsværk, hvilket vil sige 1,3 mio. kr. inklusive overhead, heraf 0,8 mio. kr. lønsum, som afholdes inden for Søfartsstyrelsens økonomiske ramme.\nHertil kommer udgifter i forbindelse med bl.a. fastlæggelse af sikringsniveau, kontrolopgaver, informationsopgaver (meddelelse til IMO/stater/skibe f.eks. om sikringsniveau), som berører Justitsministeriets og Forsvarsministeriets områder. Det forventes, at udgifter i 2004 kan afholdes inden for Forsvarsministeriets eksisterende økonomiske ramme. Det samlede ressourceforbrug forventes afklaret i forbindelse med overvejelserne omkring forsvarsforlig fra 2005. PETs og politiets udgifter afholdes inden for Justitsministeriets nuværende økonomiske ramme.\nDen del af forslaget, som vedrører udstedelse af søfarendes identitetsbeviser, vil medføre statslige udgifter bl.a. til gennemførelse af den skærpede kontrol af ansøgninger, anskaffelse af særligt udstyr til fremstilling af identifikationsbeviserne, til oprettelse af det nye register samt bemanding af den døgnbetjente enhed til besvarelse af forespørgsler fra andre lande. Størrelsen af disse udgifter er endnu ikke endeligt opgjort. Der er derfor ikke taget stilling til, hvorvidt disse udgifter helt eller delvist skal dækkes via brugerbetaling. Da der i dag opkræves betaling for udstedelsen af søfartsbøger, er det imidlertid fundet rimeligt at skabe mulighed for at tage betaling for det nye bevis, herunder administrationen af den nye ordning. Retningslinierne om indførelse af nye brugerbetalingsordninger vil blive iagttaget.\nForslaget om etablering af hjemmel til at kunne nedlægge forbud imod, at skibe forlader en havn som følge af ugunstige vejrforhold indebærer ikke umiddelbart administrative eller økonomiske konsekvenser for stat, amtskommuner eller kommuner.\nSOLAS konventionsændringerne og ISPS koden vil generelt stille store administrative og ressourcemæssige krav til rederier og skibe. På den anden side vil der være betydelige negative erhvervsøkonomiske konsekvenser forbundet med ikke at gennemføre IMO reglerne i rette tid. Skibe fra lande, som ikke har accepteret eller ikke lever op til reglerne, må forventes at blive udelukket fra international sejlads. Dansk skibsfart har stort set hele sin indtjening i international sejlads og vil ikke kunne operere internationalt, hvis reglerne om maritim sikring ikke gennemføres i Danmark. For rederiernes konkurrencemuligheder under dansk flag er det derfor afgørende, at Danmark rettidigt skaber rammerne for, at skibsfarten fremover kan operere internationalt.\nIMO reglerne er primært udviklet efter amerikansk ønske, men alle i den maritime sektor vil være nødt til at indstille sig på at imødegå risikoen for terror. Ensidige amerikanske krav kombineret med ensidige krav i andre dele af verden ville påføre dansk skibsfart endnu større byrder. En fælles, international tilgang, der i videst muligt omfang stiller alle konkurrencemæssigt lige, har derfor været at foretrække. Fra dansk side har der været lagt vægt på at gøre den fælles tilgang praktisk anvendelig, ubureaukratisk og dermed ressourcemæssigt så afbalanceret som muligt. Rederierne har været bekendt med IMO reglernes konsekvenser og har støttet vedtagelsen og gennemførelsen heraf.\nDet vurderes, at rederierne vil have etableringsudgifter i størrelsesordenen 300.000 kr. pr. skib. Hertil kommer udgifter til etablering af rederiorganisationen i størrelsesordenen 50.000-75.000 kr. Af etableringsudgifterne skønnes 80.000-100.000 kr. at gå til installation af AIS udstyr og det krævede sikringsalarmsystem. Kravet om installation af AIS var imidlertid allerede besluttet i IMO og er derfor ikke en direkte følge af reglerne om maritim sikring. De resterende etableringsudgifter skønnes at fordele sig mellem (efter)uddannelse af personel samt betaling for den egentlige sikringscertificering af skibene enten af Søfartsstyrelsen eller af en anerkendt sikringsorganisation. Endelig kommer løbende årlige omkostninger i størrelsesordenen 50.000 kr. pr. skib.\nLovforslaget har ikke i sig selv administrative konsekvenser for rederier og skibe. De forskrifter, der efterfølgende forudsættes udstedt med henblik på at implementere SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden, vil imidlertid indebære nye certificerings- og godkendelsesprocedurer, ændret oplysnings- og indberetningspligt, ændringer i form af nye sikringsprocedurer m.v. Erhvervs- og Selskabsstyrelsens Center for Kvalitet i ErhvervsRegulering har forelagt denne del af lovforslaget for et Fokuspanel. Det vurderes, at der i sammenligning med administrative konsekvenser af andre lovforslag og bekendtgørelser må forventes store administrative byrder.\nMed hensyn til den del af forslaget, som vedrører udstedelse af søfarendes identitetsbeviser, opkræves der i dag betaling for udstedelsen af søfartsbøger. Det findes på den baggrund rimeligt at skabe mulighed for at tage betaling for det nye bevis, herunder administrationen af den nye ordning. Det er endnu ikke muligt at anslå udgifterne, herunder til oprettelse af det nye register, og der er derfor ikke taget stilling til, hvorvidt disse udgifter helt eller delvis skal dækkes via brugerbetaling. Gebyret for udstedelse af søfartsbøger er i dag kr. 150. Såfremt der gennemføres forenklede krav vedrørende dokumentationen af de søfarendes ansættelsesforhold, vil denne udgift bortfalde.\nDen del af forslaget, som vedrører etablering af hjemmel til at anbefale eller forbyde et skib at forlade en havn, forventes som nævnt ikke anvendt i Danmark. Forslaget indeholder derfor ikke økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.\n6. Forholdet til EU retten\nSom opfølgning på IMOs vedtagelse af ændringerne til SOLAS konventionen samt ISPS koden har Kommissionen den 8. maj 2003 oversendt et forordningsforslag om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter i EU til Rådet, KOM (2003) 229. Forordningsforslaget indgår som en del af Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om bedre sikring af søfarten . Som forslagets overordnede målsætning har Kommissionen angivet et ønske om at sikre harmoniseret fortolkning, gennemførelse og kontrol på fællesskabsplan af SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden.\nForordningen vil, når den i givet fald træder i kraft, overflødiggøre den i lovforslagets § 1, nr. 1, foreslåede bemyndigelse. Som nævnt under de almindelige bemærkningers afsnit 1 skønnes det imidlertid ikke sandsynligt, at forordningsforslaget kan vedtages inden den 31. december 2003, hvor fristen for accept af SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden udløber, ligesom det i princippet heller ikke er givet, at forordningsforslaget vedtages endeligt inden den 1. juli 2004, hvor reglerne skal være gennemført i forhold til skibe og rederier. Med henblik på at sikre dels grundlaget for, at Danmark kan acceptere SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden, dels den nødvendige præcisering af det hjemmelsmæssige grundlag for at gennemføre de internationale bestemmelser i forhold til rederier og skibe, findes denne del af lovforslaget nødvendig.\nForslaget indebærer endvidere, at der etableres hjemmel til, at en del af artikel 18 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/59/EF af 27. juni 2002 om oprettelse af et trafikovervågnings- og trafikinformationssystem for skibsfarten i Fællesskabet og om ophævelse af Rådets direktiv 93/75/EØF kan gennemføres i dansk ret.\nDen del af forslaget, som vedrører udstedelse af identitetsbeviser for søfarende, har ikke EU-retlige aspekter.\nLovforslaget har forud for fremsættelsen været sendt til høring hos Amtsrådsforeningen i Danmark, Bilfærgernes Rederiforening, Danmarks Fiskeriforening, Danmarks Rederiforening, Dansk Arbejdsgiverforening, Dansk Industri, Danske Maritime, Dansk Sø-Restaurationsforening, Fiskeriets Arbejdsmiljøråd, Hotel-, Restaurant- og Turisterhvervets Arbejdsgiverforening, Kommunernes Landsforening, Landsorganisationen i Danmark, Maskinmestrenes Forening, Metal Søfart, Radiotelegrafistforeningen af 1917, Rederiforeningen af 1895, Rederiforeningen for mindre Skibe, Sammenslutningen af Danske Havne, Specialarbejderforbundet i Danmark, Statsansattes Kartel, Søfartens Arbejdsmiljøråd, Søfartens Ledere og Sømændenes Forbund i Danmark.\n8. Vurdering af konsekvenser af lovforslaget\nDet forventes, at Forsvarsministeriets udgifter i 2004 kan afholdes inden for den eksisterende økonomiske ramme. Det samlede ressourceforbrug forventes afklaret i forbindelse med overvejelserne omkring forsvarsforlig fra 2005. Lovforslaget vil medføre et merforbrug i Søfartsstyrelsen svarende til 2 årsværk, som afholdes inden for Søfartsstyrelsens økonomiske ramme.\nDer vil være betydelige negative erhvervsøkonomiske konsekvenser forbundet med at undlade rettidig gennemførelse SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden. Dansk skibsfart vil ikke kunne operere internationalt, hvis reglerne om maritim sikring ikke gennemføres.\nRederierne skønnes at ville få etableringsudgifter i størrelsesordenen 300.000 kr. pr. skib samt løbende årlige omkostninger i størrelsesordenen 50.000 kr. pr. skib. Hertil kommer udgifter til etablering af rederiorganisationen i størrelsesordenen 50.000-75.000 kr.\nØkonomi- og Erhvervsministeriets Fokuspanel har vurderet, at der i sammenligning med administrative konsekvenser af andre lovforslag og bekendtgørelser må forventes store administrative byrder.\nDer henvises til de almindelige bemærkningers afsnit 6.\nDet nødvendige hjemmelsgrundlag for at gennemføre SOLAS konventionsændringerne og ISPS koden foreslås etableret ved at indsætte en ny § 3, nr. 4, i lov om sikkerhed til søs.\nLov om sikkerhed til søs er udformet som en rammelov, der indeholder hovedprincipper og -formål, mens de detaljerede regler, f.eks. tekniske regler om skibes bygning og udstyr m.v. og forholdsregler for sejladsen, er henskudt til administrativ fastsættelse. Dette skal ses i lyset af, at loven i vidt omfang anvendes til at gennemføre internationalt vedtagne regler, og at dette sker i tæt samarbejde med erhvervets parter. Dette giver mulighed for smidig tilpasning af nye krav på området, som måtte følge af den tekniske udvikling eller af internationale forskrifter.\nLovens § 3 indeholder en række bemyndigelser til økonomi- og erhvervsministeren. Bestemmelsen indledes med en generel bemyndigelse til økonomi- og erhvervsministeren til i overensstemmelse med lovens generelle hovedprincipper i § 2 at fastsætte regler om skibes bygning, udstyr og drift. Begrebet drift omfatter skibsdrift i vid forstand og kan derfor i princippet også uden videre rumme forhold om maritim sikring.\nEfter den foreslåede bestemmelse får økonomi- og erhvervsministeren i overensstemmelse med lovens almindelige systematik bemyndigelse til at fastsætte regler om maritim sikring med sigte på at forebygge terrorhandlinger m.v. mod skibe. Den almindelige systematik indebærer, at lovens øvrige bemyndigelsesbestemmelser, pligter og rettigheder herefter finder tilsvarende anvendelse i relation til maritim sikring. Det gælder eksempelvis rederes, skibsføreres og andre ombordværendes almindelige pligter efter kapitel 4, reglerne om tilbageholdelse og anløbsforbud efter kapitel 5 og reglerne om tilsyn i kapitel 6, herunder i særlig grad § 17, stk. 2, og § 18 om tilsyn henholdsvis om påbud i forbindelse med manglende overholdelse af loven eller regler fastsat i medfør heraf, samt § 19 om retten til, at Søfartsstyrelsens medarbejdere kan gå om bord i ethvert skib uden retskendelse, hvis det skønnes nødvendigt i forbindelse med deres hverv.\nDen foreslåede nye bemyndigelse vil konkret blive henlagt til Søfartsstyrelsen og udnyttet ved, at styrelsen på administrativt grundlag fastsætter regler om sikring af skibe. SOLAS konventionsændringerne vil blive udstedt som ændringer til Søfartsstyrelsens Meddelelser B, og der vil herigennem være en henvisning til ISPS koden, som herefter finder anvendelse i dansk ret.\nDer henvises i øvrigt til de almindelige bemærkningers afsnit 2.1 og 2.2.\nEfter den foreslåede bestemmelse kan Søfartsstyrelsen fastsætte regler om udstedelse af forbud mod, at et skib forlader en havn på grund af ugunstige vejrforhold, hvor dette er nødvendigt i henhold til EF-direktiver eller internationale bestemmelser. Det vil blive overvejet, hvorvidt kompetencen til at udstede de konkrete forbud mest hensigtsmæssigt kan placeres hos de myndigheder, som vil skulle varetage de øvrige opgaver i forhold til direktivets artikel 18.\nDe fremherskende vejrforhold i Danmark og farvandenes beskaffenhed vil meget sjældent kunne begrunde et forbud mod at sejle ud fra en havn. I praksis vil et sådant forbud kun være nødvendigt i Danmark, hvis skibet har kendte defekter, der gør, at det ikke vil kunne klare ekstreme vejrforhold. I givet fald vil disse defekter i sig selv kunne udløse en tilbageholdelse. Tilbageholdelsen foretages i så fald af Søfartsstyrelsen. Bestemmelsen forventes i praksis næppe anvendt i Danmark, men er nødvendig for, at direktivet kan gennemføres.\nSelve manøvren, hvor skibet sejler ud af  eller ind i  en havn, vanskeliggøres imidlertid ofte af vejrforholdene. I dette tilfælde kan havnemyndigheden, ud fra hensyn til risikoen for beskadigelse af havneanlæg og skibe i havnen, allerede i dag udstede forbud mod ud- eller indsejling i den pågældende havn, jf. trafikministerens bekendtgørelse nr. 355 af 12. maj 1997 om standardreglement for overholdelse af orden i danske havne.\nDer henvises i øvrigt til de almindelige bemærkningers afsnit 2.5.\nSom nævnt under de almindelige bemærkningers afsnit 6 har Kommissionen den 8. maj 2003 oversendt et forordningsforslag om bedre sikring af skibe og havnefaciliteter i EU til Rådet, der forventes vedtaget i slutningen af 2003 eller i begyndelsen af 2004. Der er i forordningsforslaget lagt op til, at EU landene skal fastsætte passende sanktioner for overtrædelse af den kommende forordning, herunder dennes bilag, som er en gengivelse af SOLAS konventionsændringerne samt ISPS koden.\nDer findes på den baggrund at være behov for at ændre lovens § 32, stk. 4, og dermed etablere mulighed for, at der i forskrifter, som udstedes i medfør af loven, kan fastsættes straf for overtrædelse af den kommende forordning.\nDen 21. oktober 2003 trådte Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1726/2003 af 22. juli 2003 om ændring af forordning (EF) nr. 417/2002 om fremskyndet indfasning af krav om dobbeltskrogs- eller tilsvarende design for olietankskibe med enkeltskrog i kraft. Forordningen indeholder bl.a. forbud mod transport af tung olie til eller fra medlemsstaternes havne i olietankskibe med enkeltskrog. Også i denne henseende er der behov for at kunne fastsætte straf for overtrædelse af forbudet.\nDer lægges på den baggrund op til, at den nye bestemmelse udformes som en generel bemyndigelse til administrativt at fastsætte straf for overtrædelse af regler fastsat af Det Europæiske Fællesskab om forhold omfattet af loven. Bestemmelsen vil dermed tillige kunne anvendes til at fastsætte strafbestemmelser som følge af bestemmelser i eventuelt kommende EU retsakter om forhold omfattet af lov om sikkerhed til søs.\nDer lægges endvidere med den ændrede bestemmelse op til, at der også i tilfælde, hvor der etableres straffebestemmelser som følge af en EU forordning, kan fastsættes straf af bøde eller fængsel i indtil 1 år. Bestemmelsens nuværende 2. pkt., hvorefter det som følge af en række skærpende omstændigheder vil kunne fastsættes, at straffen kan stige til fængsel i indtil 2 år under tilsvarende omstændigheder som nævnt i bestemmelsens stk. 1, vil kunne finde tilsvarende anvendelse på forhold omfattet af EU forordninger. Sådanne skærpende omstændigheder kan bl.a. være, at der tidligere er afgivet forbud eller påbud for samme eller tilsvarende forhold, eller at der ved overtrædelsen er opnået eller tilsigtet en økonomisk fordel for den pågældende selv eller andre.\nDer henvises i øvrigt til de almindelige bemærkningers afsnit 6.\nBestemmelsen skaber hjemmelsgrundlaget til at udstede identitetsbeviser for søfarende, som lever op til kravene i ILO konvention nr. 185 af 2003 om søfarende identitetsdokumenter. Der lægges som tidligere nævnt ikke med lovforslaget op til egentlig ratifikation af forslaget.\nIdentitetsbeviserne udstedes efter anmodning fra den enkelte søfarende. Identitetsbeviserne er gyldig rejselegitimation for indrejse i og udrejse af Danmark i forbindelse med dokumentation for påmønstring på eller afmønstring fra et skib i dansk eller udenlandsk havn.\nKonventionen fastlægger en række standarder for procedurerne i forbindelse med bevisernes udstedelse og deres registrering og udformningen af beviserne, ligesom det sikres, at der efterfølgende kan ske verifikation af udstedte beviser.\nKonventionen indeholder en ændringsprocedure, som muliggør en smidig tilpasning af disse krav, således at dette kan ske efter en forudgående høring af en særlig maritim komité, der er en trepartskomité bestående af repræsentanter fra de søfarende og redere samt de ratificerende lande. Et ratificerende land har mulighed for at fravælge en given ændring inden for en kort frist eller angive et senere nationalt ikrafttrædelsestidspunkt for denne. Det følger bl.a. af konventionen, at de bevisudstedende lande skal foretage uafhængige evalueringer af deres administration af systemerne til udstedelse af beviser mindst hvert femte år, og at rapporter herom skal forelægges ILO, der udarbejder en såkaldt hvidliste over stater, som fuldt ud opfylder konventionen.\nDe nærmere regler til sikring af, at bevisudstedelsen sker under iagttagelse af de krav, som følger af konventionen, vil blive fastsat efter forhandling med de øvrige involverede myndigheder og med inddragelse af søfartserhvervets parter, der ligeledes vil blive hørt om fastsættelsen af betalingen for beviset. Gebyret for udstedelse af legitimationsbeviserne skal i øvrigt fastsættes i overensstemmelse med Finansministeriets bestemmelser om priskalkulation ved gebyrberegning.\nEfter den foreslåede bestemmelse skal der kunne fastsættes regler om afvisning af begæring om udstedelse af et identitetsbevis eller inddragelse af et allerede udstedt bevis, såfremt den pågældende skønnes at udgøre en sikkerhedsrisiko. I de administrative regler, der udstedes i medfør af denne bemyndigelse, vil der blive fastsat en pligt for Søfartsstyrelsen til at indbringe en afgørelse om afvisning eller inddragelse af et identitetsbevis for domstolene i det omfang, den søfarende anmoder herom.\nBestemmelsen viderefører endvidere de søfarendes ret til at modtage dokumentation for tjenesteforholdet  krav, der hidtil implicit har fulgt af bestemmelserne vedrørende søfartsbøger. Det vil blive drøftet med søfartserhvervet, om dokumentationskravet fortsat skal opfyldes ved brug af og påtegning af søfartsbøger, eller om der skal indføres en mere forenklet dokumentation. Bestemmelsen viderefører ligeledes de hidtidige bestemmelser om besætningsskemaer, som anvendes som led i mønstringskontrollen.\nDen nye ILO konvention indeholder en bestemmelse om, at identitetsbeviserne skal forblive i den søfarendes varetægt til enhver tid, undtagen når det er i skibsførerens forvaring med den søfarendes skriftlige samtykke. Den hidtidige bestemmelse om overgivelse af søfartsbogen til skibsføreren vil blive erstattet af administrativt fastsatte regler i overensstemmelse hermed.\nDer henvises i øvrigt til de almindelige bemærkningers afsnit 2.4.\nDet foreslås, at lovens ikrafttrædelse fastsættes til den 1. januar 2004, for så vidt angår ændringerne til lov om sikkerhed til søs. Da det endnu ikke er afklaret, i hvilket omfang søfarende i andre lande vil blive mødt med krav om identitetsbeviser, som lever op til bestemmelserne i den nye ILO konvention nr. 185 af 2003 om søfarendes identitetsdokumenter, foreslås det, at det overlades til økonomi- og erhvervsministeren at fastsætte tidspunktet for ikrafttræden af ændringerne til sømandsloven.\nBestemmelsen fastslår, at ændringsloven ikke gælder for Færøerne og Grønland, men at dennes bestemmelser ved kongelig anordning helt eller delvis kan sættes i kraft for Grønland med de afvigelser, som de særlige grønlandske forhold tilsiger.\nMed virkning fra den 1. januar 2002 er de områder inden for lov om sikkerhed til søs, som administreres af økonomi- og erhvervsministeren, overført som færøsk særanliggende. Overførelsen indebærer, at hjemmestyret har overtaget den lovgivende og administrative myndighed på området, og at færøske skibe, hvilket vil sige skibe, som er registreret i de færøske skibsregistre, herefter er undergivet hjemmestyrets lovgivning om sikkerhed til søs. Da sømandslovens område endvidere er reguleret ved færøsk lovgivning, vil ændringsloven ikke skulle sættes i kraft for Færøerne.\nLov om sikkerhed til søs er ved kongelig anordning sat i kraft for Grønland med virkning fra den 1. juli 2001. Efter sømandslovens § 77 gælder loven ikke for Færøerne og Grønland, men kan ved kongelig anordning sættes i kraft for Grønland med de afvigelser, som de særlige grønlandske forhold tilsiger. Dette er ikke sket, men en del af de forhold, som er omfattet af sømandsloven, er reguleret ved grønlandske regler. Spørgsmålet om ikraftsættelse af ændringsloven vil blive forelagt for de grønlandske myndigheder.\nLovforslaget sammenholdt med gældende love\n1) hvornår og efter hvilke retningslinjer et skib skal synes, eftersyn, godkendelse og afprøvning af materiel, krav, der skal stilles til skibes stabilitet, lastelinjer og dybgangsmærker, og rederens og skibsførerens pligter i forbindelse hermed,\n2) hvilke love, forskrifter, certifikater og skibsbøger, herunder skibsplaner i forbindelse med forebyggelse af forurening fra skibe, samt tilsynsbøger der skal være om bord, og om autorisation, indretning og førelse af bøgerne, samt om, hvilke opslag der skal være anbragt om bord,\n3) skibsjournaler i forbindelse med forebyggelse af forurening, herunder om autorisation af journalerne og ansvaret for disses førelse og opbevaring, samt om kontrollen hermed,\n4) hjælpemidler og materialer, om disses indretning og mærkning, anvendelse, vedligeholdelse og pasning, om sikkerhedsarbejdet, om arbejdsgiverens pligter i forbindelse med de søfarendes arbejds- og levevilkår om bord, herunder de sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold, hvorunder arbejde om bord, som ikke er omfattet af lov om arbejdsmiljø, skal udføres,\n5) skibets sikkerheds-, brand- og redningstjeneste, sundhedsforholdene og renligheden om bord, sygdomsbehandlernes sundhedsuddannelse, arbejdsmedicinske undersøgelser, udgifternes afholdelse i forbindelse hermed, samt arbejdsgiverens og arbejdstagerens pligter i denne forbindelse,\n6) ansvarsområdet for skibsofficerer og andre om bord, der har ledende stillinger,\n7) forebyggelse mod at få blindpassagerer om bord samt behandlingen af blindpassagerer om bord,\n8) mærkning, lastning, transport og losning af farligt gods og anden ladning, der kræver særlige foranstaltninger af hensyn til skibets og menneskelivs sikkerhed og beskyttelse af havet mod forurening, herunder om terminaloperatørers kvalitetsstyringssystemer for lastning og losning af bulkskibe, og\n9) transport af levende dyr.\n§ 14. Er det som følge af fejl eller mangler ved skrog, maskineri, sikkerhedsudstyr, placering af ballast og ladning, bemanding eller af andre grunde forbundet med fare for ombordværendes sikkerhed eller sundhed eller fare for forurening af havet at lade et skib gå til søs eller fortsætte sejladsen, kan Søfartsstyrelsen tilbageholde skibet.\nStk. 3. Afgørelsen om skibets tilbageholdelse skal snarest muligt meddeles føreren eller rederen med oplysning om grunden til tilbageholdelsen og om de vilkår, hvorunder frigivelse kan finde sted. Søfartsstyrelsen kan betinge frigivelsen af et skib af, at udstederen af skibets certifikater har kontrolleret og bekræftet, at certificeringen kan opretholdes.\nStk. 4. Søfartsstyrelsen kan foranledige, at der træffes forholdsregler til at hindre skibets afgang. I udlandet kan afgørelsen om tilbageholdelse anmeldes til den stedlige danske repræsentation, der efter anmodning fra Søfartsstyrelsen kan foranledige, at der træffes forholdsregler til at hindre skibets afgang.\n»Stk. 3 . Søfartsstyrelsen kan fastsætte regler om udstedelse af forbud mod, at et skib forlader en havn på grund af ugunstige vejrforhold.«\nStk. 4. I forskrifter, der udstedes i medfør af loven, kan der fastsættes straf af bøde eller fængsel i indtil 1 år. Det kan endvidere fastsættes, at straffen kan stige til fængsel i indtil 2 år under tilsvarende omstændigheder som nævnt i stk. 1.\n4. I § 32, stk. 4, indsættes efter 1. pkt.:\nStk. 2. Erhvervsministeren fastsætter regler om udstedelsen og brugen af søfartsbøger og besætningsskemaer. Erhvervsministeren fastsætter tillige regler for betaling for søfartsbøger.\nStk. 3. Søfartsbogen overgives ved påmønstringen til skibsføreren og opbevares af ham, så længe tjenesten varer. I søfartsbogen må ikke gøres nogen bemærkning om sømandens forhold i tjenesten eller om nogen ham overgået straf.\n»Stk. 2. Økonomi- og erhvervsministeren fastsætter regler om beviser for på- og afmønstring og besætningsskemaer samt regler om udstedelse, brug og registrering af identitetsbeviser til søfarende, herunder om afvisning af begæring om udstedelse af et identitetsbevis eller inddragelse af et allerede udstedt bevis, såfremt den pågældendes skønnes at udgøre en sikkerhedsrisiko. Ministeren fastsætter endvidere regler om betaling for udstedelse af sådanne beviser m.v.«


36519171 Skyttemarksvej 47, 2. tv. - RealMæglerne\nSkyttemarksvej 47, 2. tv. 4700 Næstved\nBygget/ombygget 1919 / 2016\nIndskud kr. 475.000\nBoligydelse kr. 3.362\nSkøn andelslejlighed kun 7 minutters gang fra Næstved Station, og med egen have og p-plads.\nDenne skønne treværelses andelslejlighed finder I på Skyttemarksvej 47 centralt i Næstved. Det er en perfekt mulighed for førstegangskøberen for at komme ind på boligmarkedet - f.eks. den studerende, som.. Læs mere...\nDenne skønne treværelses andelslejlighed finder I på Skyttemarksvej 47 centralt i Næstved. Det er en perfekt mulighed for førstegangskøberen for at komme ind på boligmarkedet - f.eks. den studerende, som gerne vil have en 'roomie' eller den unge familie, som gerne vil udvide med de 24 m2, der findes i det endnu ikke udnyttede loftsrum.\nLejligheden befinder sig befinder sig på 2. sal i en klassisk ejendom fra 1919, der fremstår særdeles velholdt med ny-pudset facade og røde vinduesrammer, som matcher tegltaget perfekt.\nDet positive førstehåndsindtryk fortsætter inden døre, når man træder over dørtærsklen til den istandsatte lyse lejlighed, hvor pladsen er udnyttet optimalt med unik udsigt over byen. Entréen giver plads til at hænge overtøjet og stille skoene samt adgang til toilettet. De to indretningsvenlige værelser ligger side om side. I det åbne opholdsmiljø er der fri forbindelse mellem køkken-alrum og stue, så samtalerne kan fortsætte under madlavningen i det nyere stilrene og veludstyrede køkken.\nFra køkkenet er der adgang via bagtrappen til det store loftsrum på 24m2, hvor der kan udvides med badeværelse og 1-2 værelser, eller en stue med pragtfuld udsigt over byen. Lejligheden kan altså - med hænderne skruet rigtigt på - udvides fra en 3-værelses til en 4-5-værelseslejlighed i to etager med to toiletter og eget bad.\nTil ejendommen hører desuden en skøn lille og solrig have med udhus, en gård med parkeringsplads og et rum med to fælles vaskemaskiner og en tørretumbler samt plads til ophængning. Andelsforening er sund og har et godt sammenhold. Der er hverken langt til skole, daginstitution, idrætshal, offentlig transport og indkøbsmuligheder, mens der heller ikke er langt til skov og vand.\nKontakt os endelig, hvis I kan se jer selv bo her... Læs mindre...\nEjerudgift kr. 3.362


Oprettet: 29. sep. 2010\nOpdateret: 19. sep. 2017\nFinanstilsynet samarbejder med andre tilsyn om tilsynet med grænseoverskridende bankkoncerner. I 2009 er det internationale samarbejde blevet mere formaliseret, idet samarbejdet er blevet organiseret i såkaldte tilsynskollegier.\nFormålet med tilsynskollegierne er at forbedre informationsudveksling, opnå enighed om en fælles vurdering af koncernernes risikoprofil og koordinere tilsynsaktiviteter og fælles beslutninger.\nSamarbejdet i tilsynskollegierne skal være baseret på skriftlige aftaler. EU-kommissionens rådgivende organ for banktilsyn (CEBS) har udfærdiget nærmere retningslinjer for samarbejdet i tilsynskollegierne. Det følger også af det reviderede EU-direktiv 2006/48/EF om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut - vedtaget den 6. maj 2009 – at medlemslandene skal oprette tilsynskollegier for tilsynet med grænseoverskridende bankkoncerner.\nFinanstilsynet har underskrevet følgende samarbejdsaftaler om tilsyn med grænseoverskridende finansielle koncerner:\nSamarbejdsaftale om tilsyn med betydende filialer i Norden\nDe nordiske finanstilsyn og den Europæiske Centralbank (ECB) har indgået aftale om, hvordan tilsynet med betydende filialer skal finde sted i Danmark, Finland, Norge og Sverige.\nParterne har underskrevet et Memorandum of Understanding (MoU), som omfatter informationsdeling, løbende tilsyn og reciprocitet for både mikro- og makroprudentielle tillsynsaktiviteter.\nSe samarbejdsaftalen her (pdf)\nSamarbejdsaftale om tilsyn med Danske Bank koncernen\nFinanstilsynet har i sin egenskab af tilsyn med moderselskabet i Danske Bank koncernen oprettet et tilsynskollegium for koncernen primo 2009. Tilsynsmyndighederne i Danmark, Estland, Finland, Irland, Letland, Litauen, Luxembourg, Norge, Polen, Sverige, Tyskland og UK har i 2009 indgået en samarbejdsaftale om tilsyn med Danske Bank koncernen.\nSe samarbejdsaftalen her (pdf).\nSamarbejdsaftale om tilsyn med Nordea koncernen\nTilsynsmyndighederne i Danmark, Estland, Finland, Letland, Litauen, Luxembourg, Norge, Polen og Sverige har i 2010 indgået en opdateret samarbejdsaftale om tilsyn med Nordea koncernen. Finanstilsynet deltager i et tilsynskollegium for Nordea oprettet af den svenske tilsynsmyndighed Finansinspektionen. Nordea tilsynskollegiet blev oprettet i 2008, men der har i en årrække eksisteret et samarbejde mellem tilsynsmyndighederne svarende til samarbejdet i tilsynskollegiet.\nSamarbejdsaftale om tilsyn med SEB koncernen\nFinanstilsynet deltager i et tilsynskollegium for SEB oprettet af den svenske tilsynsmyndighed Finansinspektionen i 2009. Tilsynsmyndighederne i Danmark, Estland, Letland, Litauen, Sverige, Tyskland, Finland, Luxembourg, Norge og Polen har indgået en samarbejdsaftale om tilsyn med SEB koncernen. Denne aftale er senest opdateret d. 21. januar 2011.\nSe samarbejdsaftale her (pdf).\nSamarbejdsaftale om tilsyn med Svenska Handelsbanken koncernen\nFinanstilsynet deltager i et tilsynskollegium for Svenska Handelsbanken oprettet af den svenske tilsynsmyndighed Finansinspektionen i 2009. Tilsynsmyndighederne i Danmark, Finland, Norge, Sverige, Tyskland, Luxembourg, Polen, Holland og UK har indgået en samarbejdsaftale om tilsyn med Svenska Handelsbanken koncernen. Denne aftale er senest opdateret d. 9. november 2011.\nSamarbejdsaftale om tilsyn med Dexia koncernen\nTilsynsmyndighederne i Belgien, Danmark, Frankrig, Irland, Italien, Luxembourg, Schweiz, Singapore, Slovakiet, Spanien, Tyrkiet, Tyskland, UK, USA og Østrig har i 2009 indgået en samarbejdsaftale om tilsyn med Dexia koncernen. Finanstilsynet deltager i et tilsynskollegium for Dexia oprettet af den belgiske tilsynsmyndighed Commission Bancaire, Financiere et des Assurances.\nSamarbejdsaftale om tilsyn med DnB NOR koncernen\nTilsynsmyndighederne i Danmark, Estland, Letland, Litauen, Luxembourg, Norge, Polen og Sverige har i 2010 indgået en samarbejdsaftale om tilsyn med DnB NOR koncernen. Finanstilsynet deltager i et tilsynskollegium for DnB NOR oprettet af den norske tilsynsmyndighed Finanstilsynet.\nSamarbejdsaftale om tilsyn med Laser Cofinoga koncernen\nTilsynsmyndighederne i Danmark og Frankrig har i 2010 indgået en samarbejdsaftale om tilsyn med Laser Cofinoga koncernen. Finanstilsynet deltager i tilsynskollegiet for koncernen for så vidt angår Ekspres Bank A/S. Tilsynskollegiet er oprettet af den franske tilsynsmyndighed Banque France, Autorité de Contrôle Prudentiel.


Ny vidensbank om biogas | Dansk Gas Forening\nFoto: Biogas Danmark\nBiogas Danmark vil løfte den generelle viden om biogassens rolle i den grønne omstilling.\nBiogas rummer et enormt potentiale for at bidrage både til klimaindsatsen og til at gøre vores fødevareproduktion mere bæredygtig. Derfor lancerer Biogas Danmark nu en vidensbank, der skal gøre det lettere for alle at hente opdateret viden om biogas.\n”Biogas kan bidrage til klimaindsatsen på nogle af de områder, hvor det er allersværest – eksempelvis inden for landbrug, transport og energitung industri. Men samtidig bidrager biogasproduktionen til, at vi bliver bedre til at recirkulere næringsstoffer og beskytte vandmiljøet, så vores fødevareproduktion bliver mere bæredygtig, forklarer Henrik Høegh, formand for Biogas Danmark\n”Nu kan alle gå på biogas.dk og hente viden om, hvad biogas og biogasproduktion egentlig er – og få viden om, hvor meget biogas de danske biogasanlæg kan levere, og hvor biogassen kan bruges i den grønne omstilling,” fortsætter Henrik Høegh.\nArtikler og faktaark\nVidensbanken omfatter en række artikler og faktaark med analyser og beregninger af det danske produktionspotentiale for biogas, biogassens potentiale for at levere drivhusgasreduktioner og mulighederne for at gøre fødevareproduktionen mere bæredygtig via biogasproduktion. Materialet er rigeligt forsynet med links og referencer til forskning og officielle rapporter, idet der findes et omfattende videns- og datagrundlag om biogas.\nPå biogas.dk kan man desuden finde nyheder, debatindlæg og arrangementer om biogas. Vil man holdes opdateret, er det let at tilmelde sig et nyhedsbrev, der leverer både viden og anden aktualitet direkte i indbakken.\nSamlet biogasbranche får nyt navn\nBiogasbranchen bliver til Biogas Danmark.\nSe vidensbanken om biogas\nLæs om biogas på gasfakta.dk


Dagens spiltip fredag 2/11: Tennis og Snooker\nAcemag.dk\t 4. November 2012\nGårsdagens tip var helt ved siden af. Vinci gjorde kort proces med Hsieh. Samtidig smed Sousa en 4-1 føring med to breaks i første sæt væk, samt en 3-0 føring i tiebrek imod Reister, der vandt de næste syv bolde i træk. Andet sæt blev en walkover, hvilket betød en dag med stort tab.\nJeg bliver ved tennis i dag, og så ser jeg nærmere på semifinalen i den store snookerturnering The Championship i Kina, hvor verdens bedste er samlet for at spille om 600.000 pund plus en masse point til verdensranglisten. Her spilles den anden semifinale tidligt lørdag morgen/formiddag.\n18:30 Challenger Eckental Grega Zemlja –Ernests Gulbis\nJeg er af den mening, at oddset på den 26-årige Zemlja er alt for højt. Han ligger som nummer 51 på verdensranglisten, nøjagtig 100 pladser bedre placeret end Gulbis, der er nummer 151. Samtidig er han i forrygende form. Det bedste bevis var finalepladsen i den store turnering i Wien forrige uge, hvor han tabte finalen til nummer otte i verden Del Potro. På vejen til finalen slog han stærke spillere som Haas(21), Tipsarevic(9) og Malisse(60). Den hårdtslående slovener har virkelig forbedret sit spil i år, hvor han ikke kun lever på sin gode serv. Hans returneringer og netspil er i den grad blevet forbedret, så det ikke er usandsynligt, at han i 2013 kan nå i top 30. Hans statistik 48-23 og fire finalesejre i 2012 fortæller meget godt om den gode udvikling, han er inde i. Dagens modstander Gulbis er og bliver en af de medst ustabile spillere overhovedet på hele turen. På gode dage kan han spille op med top10 spillere, men på hans dårlige dage, hvis han ikke gider, taber han også til nummer 400 i verden. Disse dage er der desværre alt for mange af. Jeg har i nogle tilfælde haft ham mistænkt for matchfixing ala Davidenko. Her i Eckendal skal han være glad for overhovedet at stå i kvartfinalen i dag. I anden kvalifikationsrunde til denne turnering tabte han til sin landsmand nummer 373 i verden Juska i to sæt. Men han var så heldig at komme ind i hovedturneringen efter et afbud. Dette gir et meget godt billede af ham. Jeg ser Zemlja som favorit i dag. Jeg har svært ved at se, hvorfor Gulbis skulle være bedre på det tæppe, der spilles på i Eckendal. Begge befinder sig godt på hurtige underlag. Men Zemlja er pt. den bedste spiller af de to. Derfor skal dette tip ha et stort udstik.\nLørdag 07:00 Snooker Shaun Murphy – Neil Robertson\nI semifinalen i The Championship mødes verdens nummer fem Murphy og nummer syv Robertsson. Jeg synes, YAYbet har gjort Robertsson til alt for stor favorit i denne kamp. Det er en kamp, der efter min opfattelse er helt lige. Begge har spillet sig let hertil uden at være i de store problemer. Murphy har dog med Fu, Higginsson og specielt Ding mødt stærkere modstander end Robertson, der har været oppe imod Day, Stevens og det kinesiske vidunderbarn Haotian. Jeg så lidt af den sidste kamp, hvor Haotian i flere frames forærede Robertson sejren. Det skal han ikke regne med imod Murphy. Begge spillere har et højt niveau og jeg forventer en lang og jævnbyrdig kamp om, hvem der skal udfordre Judd Trump i finalen. Der spilles bedst af 17 frames, og oddset på Murphy er absolut spilbar.


Sjette klasse vil i skole igen: Sender brev til Mette F – Ekstra Bladet\nSjette klasse vil i skole igen: Sender brev til Mette F\nDet er ikke tit, man hører børn tigge om at komme i skole, men det er, hvad der er sket i den her sag.\nIkke siden 11. marts har eleverne fra sjette klasse på Gesten skole set deres klassekammerater.\nSavn, ensomhed og nærhed er noget der præger hverdagen. Derfor har klassen med hjælp fra deres klasselærer sendt et brev til Mette Frederiksen og andre politikere.\nLene Thomsen har været klasselærer for Gesten skoles sjette klasse siden de gik i første klasse. Hun kender eleverne ud og ind. Derfor var hun heller ikke i tvivl om deres reaktion, da hun hørte Statsministerens udmelding den 11. marts.\n- Jeg vidste, at de ville blive så kede af det. Der er utrolig meget på netop deres årgang, som de går glip af. Derudover er det jo sidste år, de har sammen som klasse. Fra næste år bliver de spredt ud på tre forskellige skoler.\nEfter mange henvendelser med triste elever og forældre, valgte Lene Thomsen at hjælpe eleverne med et brev til politikerne.\nEleverne ved godt, at det ikke er muligt at kunne komme ind på skolen og få undervisning, men det har de en løsning til.\nEn teatersal, som normalt bliver brugt af amatørskuespillere, står nemlig ledig, og der har eleverne allerede fået tilladelse til at være.\n- Det er faktisk en gammel skole, så der er også en skolegård og en stort grønt areal. Vi vil sagtens kunne opfylde alle sundhedsstyrelsens retningslinjer, siger Lene Thomsen.\nFoto: Brev til politikerne, privat\nRebecca Okholm , 13 år\nJeg savner fællesskabet med min klasse og alt det, vi havde planlagt at skulle her i sjette klasse.\nJeg synes, det er helved at have hjemmeundervisning. Man kommer slet ikke ud og får set sine venner. Jeg vil gerne kunne færdiggøre sjette sammen med mine venner.\nDina Rasmussen, 12 år\nJeg savner at være sammen med andre og at have normal undervisning.\nDet var i starten lidt underligt at have hjemmeundervisning, men nu har jeg vænnet mig til det.\nJeg glæder mig til at være sammen med mine venner igen.\nFlere politikere har svaret. Blandt andet Jakob Mark, Gruppeformand for SF og Ordfører for børn, undervisning og medier.\nFoto: Svar fra Jakob Mark, privat\nFreja Herbst, 12 år\nJeg savner vores fællesskab og at se hinanden.\nDet er virkelig træls at have hjemmeundervisning. Man lærer ikke lige så meget, som man kunne have gjort i skolen.\nJeg glæder mig aller mest til bare at komme i skole igen.\nRosa Knudsen, 13 år\nJeg savner at være sammen med venner og få normal undervisning.\nDet er lidt underligt at have hjemmeundervisning og at se hinanden igennem en skærm.\nAnne Andersen, 12 år\nJeg savner mine venner og at have normal undervisning.\nJeg synes det er fint med hjemmeundervisning, men det er slet ikke så fedt som at være i normal skole. Jeg savner virkelig at gå i skole.\nOgså Uffe Elbæk, tidligere formand for Alternativet, har taget sig tid til at svare eleverne.\nFoto: Svar fra Uffe Elbæk, privat\nMai Christiansen, 13 år\nJeg savner mine venner og kontakten med mennesker.\nDet er lidt kedeligt at have hjemmeundervisning, og jeg lærer ikke så meget ved hjemmeundervisning, som jeg gør i skolen.\nLærke Andersen, 13 år\nJeg savner at være sammen med min søster i skolen, og så savner jeg mine venner.\nDet er meget fint at have hjemmeundervisning, på den måde ser vi hinanden gennem googlemeet.\nRosa Nørregård, 12 år\nJeg savner at se mine venner og lærere.\nJeg synes, det er fint nok at have hjemmeundervisning, men også lidt nederen. Man er jo ikke så meget sammen, som man er i skolen.\nJeg glæder mig virkelig til at være sammen med mine venner igen.\nGruppeformand for Konservative, Mai Mercado, har ikke bare svaret, men vil også - ifølge hendes mail - fremlægge det for undervisningsministeren.\nFoto: Svar fra Mai Mercado, privat\nNu er der ikke andet for end at vente, selvom ventetiden kan synes lang.\n- Der er forældre, som har sagt til mig, at nogle at eleverne blev så frygtelig kede af det, da de hørte at deres yngre søskende måtte komme af sted.\n- Mange sidder jo alene hjemme, fordi deres forældre skal på arbejde, siger Lene Thomsen som hver dag fjernunderviser eleverne fra 8 til 14.\nDerfor håber Lene Thomsen og eleverne også, at politikerne vil tage brevet seriøst.\n- De er ikke min bøn, men det er mine elevers bøn. De håber at få deres fællesskab igen.\n29. apr. 2020 kl. 22:26


Kager Fra Hjertet af Gitte L. Brandenburg - Hardback Bog - Gucca.dk\nGennem generationer. Bogen er blevet til ved at bage over 100 opskrifter fra de sidste 50-120 år, udvælge de bedste, og - med forsigtighed og respekt for de gamle opskrifter - forbedre de... Læs mere.\nBogen er blevet til ved at bage over 100 opskrifter fra de sidste 50-120 år, udvælge de bedste, og - med forsigtighed og respekt for de gamle opskrifter - forbedre de næstbedste en smule.\nDe fleste opskrifter er nemme og ikke særlig tidskrævende. Bagebogen er inspirerende, især pga. de mange gamle opskrifter, men også fordi der er lagt mange flotte billeder indsom appetitvækkere, og det gør det nemt at finde rundt, samt finde noget man synes serspændende ud, og har lyst til at prøve.\nMellem opskrifter og billeder, finder man historie fra en tid, hvor der blev bagt med hjertet, og spist med kærlighed.\nVi prioriterer sikkerheden højt, for det er noget af det vigtigste at have styr på, når vi snakker Internethandel. NETS har godkendt vores Internet betalingsløsning, og det er den grundlæggende garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Derfor er køb og betaling online fuldstændig sikkert hos Gucca.dk.\nVi tilbyder altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilke varer, du har købt hos Gucca. Det betyder kort sagt, at såfremt du fortryder dit køb, eller af andre årsager alligevel ikke ønsker din vare, kan du uden dårlig samvittighed sende din vare retur til os, herefter sender vi dine penge retur. Vi står naturligvis til rådighed med rådgivning og svar, hvis du måtte ønske at returnere dit produkt.\nDet er meget vigtigt, at du som vores kunde modtager din vare både sikkert og hurtigt. Såfremt din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Du kan altid se den nøjagtige lagerstatus på det enkelte produkt. Du kan altid sende en e-mail eller ringe til os, såfremt du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid.\nNår du handler hos Gucca, er det muligt at vælge mellem mange forskellige muligheder for betaling. Du skal naturligvis vælge den betalingsmulighed, der passer dig bedst. Lige meget hvilke af vores betalingsformer du gør brug af, så kan du altid købe sikkert og trygt hos os. Her kan du finde alle vores betalingsmuligheder. Anvender du kreditkort, giver det dig den fordel, at pengene først bliver trukket fra din bankkonto, den dag varen sendes til dig.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, når du besøger vores shop, er du selvfølgelig altid velkommen til at ringe eller skrive til os. Bemærk at vi er åben for henvendelser alle hverdage imellem klokken 10-15, og vi tilstræber altid, ikke bare at give dig den assistance du har behov for, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nHvis du ønsker det, har du mulighed for at spore din forsendelse, fra det sekund vi sender ordren, til du modtager den. Du kan få adgang til din personlige ordreside, så snart dit køb er færdiggjort. På din ordreside kan du følge med i, hvornår din pakke afsendes fra vores lager. I samme øjeblik produktet er på vej, får du information herom via mail.\nBredde: 23.7Cm - Højde: 24Cm\nBagebog, Fanø, Generationer, Gitte Brandenburg, Kager, Opskrifter, Helsingør, Kager Fra Hjertet, Bøger, Bog\nDin anmeldelse af Kager Fra Hjertet\nVores brugere har bedømt Kager Fra Hjertet Bog til 4 ud af 5 stjerner - baseret på 2 bedømmelser og 1 anmeldelse\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skønlitteratur path__gittel.brandenburg path__bagebøger path__kagebøger path__kagerfrahjertet


»Vi skal vise verden, hvordan man får det maksimale ud af sparsomme resurser og eksisterende infrastruktur.«\nIda Auken (R) Fold sammen\nIda Auken, MF (R)\nDeleøkonomien er kommet for at blive. Danskerne elsker den – alt fra biler, lejligheder, børnetøj og sågar rester fra aftensmaden deles flittigt over forskellige nettjenester. Vi skal udnytte alle de nye muligheder, men samtidig passe på de værdier og rettigheder, som kendetegner det danske velfærdssamfund.\nFor den enkelte handler deleøkonomi ofte om at tjene penge på ting, man alligevel ikke bruger. Mere overordnet handler deleøkonomi dog også om at bruge vores resurser mere effektivt og hensigtsmæssigt.\nRadikale Venstre har en ambition om at gøre Danmark til globalt foregangsland i deleøkonomien. Vi skal vise verden, hvordan man får det maksimale ud af sparsomme resurser og eksisterende infrastruktur. Dette er ikke bare godt for miljøet, men kan skabe helt nye nicher af arbejdspladser.\nHvis deleøkonomien skal fungere og blomstre i Danmark er det afgørende, at en fremtidig strategi omfavner og udnytter alle de nye muligheder, som deleøkonomien giver os. Vi skal simpelthen skabe de bedst mulige rammebetingelser for, at deleøkonomien kan udvikle sig og vokse i Danmark.\nEn sådan udvikling kræver dog samtidig, at vi får styr på deleøkonomien, så udviklingen sker i pagt med de grundlæggende værdier og principper, som kendetegner det danske samfund. Ubers eksplosive vækst og manglen på regler og standarder gør lige nu det traditionelle taxa-erhverv nervøst, men i virkeligheden udgør manglen på lovgivning et problem for os alle.\nAlle, som arbejder i Danmark, skal betale skat og har en række ukrænkelige rettigheder. Samtidig har alle forbrugere krav på beskyttelse og sikkerhed. En ny strategi for deleøkonomien må og skal derfor bringe orden i disse forhold, og her kan deleøkonomien selv vise os vejen. Også på taxaområdet, hvor kravet om forbrugerens sikkerhed måske bedre opfyldes gennem et troværdigt ratingsystem fremfor gammeldags videoovervågning.\nLigeledes bør deleøkonomiske virksomheder så vidt muligt reguleres ud fra samme principper, som andre traditionelle virksomheder.\nBorgere eller virksomheder, der har gjort deleøkonomien til deres levebrød, skal selvfølgelig leve op til samme basale krav som andre etablerede virksomheder, når de udøver deres professionelle virke. Sidst, men ikke mindst, er det nødvendigt at anerkende, at en dansk strategi ikke kan stå alene, men nødvendigvis må søge fælles europæiske og internationale løsninger, hvor det giver mening.\nVi tror på, at deleøkonomien rummer et kæmpe potentiale. Lad os udnytte det – men samtidig tæmme deleøkonomien, så den ikke kompromitterer vores grundlæggende værdier.\nUber skal levere mad i London gennem ny app\nDeleøkonomi på fire hjul: Kom på tur med bybilen\nSkatteministeren: »Danmark skal være et mekka for deleøkonomi«\nVi skal åbne markedet for nye medspillere


Behandling af personoplysninger under din ansættelse | Gladsaxe Kommune\nBehandling af personoplysninger under din ansættelse ved Gladsaxe Kommune\nGladsaxe Kommune har som dataansvarlig pligt til at oplyse dig om kommunens behandling af de personoplysninger, som kommunen registrerer om dig i forbindelse med din ansættelse.\nNavn, adresse, nationalitet, cpr-nummer\nLønforhold herunder dit bankkontonummer\nAnsættelsesforhold generelt, herunder f.eks. kurser, udviklingsplaner, og tjenstlige sanktioner\nEvt. anmeldte arbejdsskader\nFravær, herunder sygefravær\nStraffeattester indhentet I forbindelse med ansættelsen\nEn række centralt placerede afdelinger behandler herefter de ovenstående oplysninger. Det gælder eksempelvis kommunens lønadministration og it-drift.\nFormålet med at indsamle oplysningerne er blandt andet at sikre, at der sker en korrekt lønudbetaling samt at ansættelsesforholdet i øvrigt følger ansættelsesretlige, overenskomstmæssige samt personalepolitiske regelsæt. Der- udover behandles oplysninger om dit navn henholdsvis i forhold til loginkonti til kommunens netværk og som brugernavn i diverse kommunale it-systemer.\nGladsaxe Kommune behandler oplysningerne med hjemmel i blandt andet databeskyttelsesforordningens artikel 6, stk. 1, litra b), databeskyttelsesforordningens artikel 9, stk. 2, litra b), samt databeskyttelseslovens § 11 stk. 1 og § 12.\nØkonomisk sekretariat i Gladsaxe Kommune foretager rutinemæssige videregivelser af oplysninger til andre myndigheder og organisationer. Det kan eksempelvis være SKAT, ATP eller pensionskasser. Endvidere vil der i et vist omfang blive udleveret oplysninger om den enkelte ansatte til den forhandlingsberettigede tillidsrepræsentant, f.eks. oplysninger om navn, stillingsbetegnelse samt ansættelsessted.\nOplysninger der indgår i kommunens it-systemer behandles også i nogle tilfælde af kommunens leverandører af systemerne på kommunens vegne.\nSkifter du stilling internt i Gladsaxe Kommune og får nyt tjenestested, vil din nye leder få adgang til alle oplysninger i din elektroniske personalemappe.\nGladsaxe Kommune registrerer blandt andet dine personoplysninger for at kunne dokumentere, at kommunen har efterlevet sine forpligtelser over for dig som medarbejder. Kommunen skal derfor opbevare oplysningerne, indtil det ikke længere er relevant for kommunen at kunne dokumentere, at for eksempel din løn og pension er korrekt udbetalt. Herefter slettes oplysningerne.\nDu har ret til indsigt i de oplysninger, som behandles om dig. Eventuelle henvendelser om indsigt bedes rettet til Strategi, Kommunikation og HR.\nHvis det viser sig, at Gladsaxe Kommune har registreret forkerte oplysninger om dig i forbindelse med din ansættelse, vil disse blive rettet eller slettet, når kommunen bliver opmærksom på fejlen.\nHvis du bestrider rigtigheden af de registrerede oplysninger, har du mulighed for samtidig at anmode om, at Gladsaxe Kommune begrænser behandlingen af de omstridte oplysninger, indtil det er fastslået om oplysningerne er korrekte.\nHvis du ønsker at klage over Gladsaxe Kommunes behandling af dine person- oplysninger, har du mulighed for at sende en klage til Datatilsynet.\nGladsaxe Kommunes databeskyttelsesrådgiver\nHar du spørgsmål til behandlingen af dine oplysninger og om udøvelse af dine rettigheder i henhold til databeskyttelsesreguleringen, kan du kontakte Gladsaxe Kommunes databeskyttelsesrådgiver Preben Rohde, prerho@gladsaxe.dk