Redegørelse Planstrategi for Aalborg Kommune - PDF\nRedegørelse Planstrategi for Aalborg Kommune\nDownload "Redegørelse 2007. Planstrategi for Aalborg Kommune"\n1 Redegørelse 2007 Planstrategi for Aalborg Kommune\n2 Indhold Aalborg Kommunes kommuneplanstrategi består af to dele: - Nærværende redegørelse - Planstrategi* Redegørelsen introducerer de 6 temaer i planstrategien og gør status. Denne redegørelse samler materiale fra de 4 kommuner, som pr. 1. januar 2007 blev til Aalborg Kommune samt amtets Regionplan Derudover gør den status over de aktuelle ændringer i forhold til planlægningens rammer. Bagest i redegørelsen findes en ordliste med forklaring af en række fagtermer. Ordene er markeret med *. Indhold 2 En fælles opgave 3 Planstatus 4 - Hidtidig planlægning 4 - Hals, Nibe, Sejlflod, Aalborg 5 - Det nye plansystem 6 - Nye kommunale opgaver 7 - Amtslige planer 8 - VVM 3. Limfjordsforbindelse 8 - Regional Udviklingsplan 8 - Statslige interesser 9 - Overordnet planlægning 9 - Aalborg Commitments 11 Aalborg - Nordjyllands hovedstad 12 - Aalborg 12 - Befolkningsudvikling 12 - Befolkningssammensætning 13 - Aalborgs regionale rolle 14 - Det regionale arbejdsmarked 14 - Erhvervsplan Uddannelse 16 - Detailhandel 16 - Videns- og oplevelsesøkonomien 18 - Kulturinstitutioner og kulturarv 19 - Internationale relationer 20 - Aalborgs trafikale rolle i Nordjylland 21 - Pendling 23 Byerne 24 - Byroller og bymønster 24 - Byvækst 24 - Byernes konkurrenceevne 25 - Erhverv 26 - Detailhandel 26 - Bosætningsmønstre og serviceforsyning 27 - Byomdannelse 28 - Landdistriktets rolle 29 - Identitet og industrihistorie 30 Livet i byerne 32 - Bylivet 32 - Nye tendenser - nye udfordringer 33 - Byrummet som aktivt rum 33 - Grønne rum og friluftsaktiviteter 34 - Fokus på bymiljøet 35 Infrastruktur 36 - Trafikinfrastruktur og tilgængelighed Limfjordsforbindelse 37 - Parkeringsstrategi 38 - Bæredygtig transport 39 - Miljøzone 40 - Trafiksikkerhed 40 Det åbne land 42 - Landskabet 42 - Landskabstyper 43 - Naturbeskyttelse 44 - Limfjorden 44 - Østkysten 46 - Kulturmiljøer 46 - Friluftsliv 47 - Den grønne struktur 49 - De bynære landskaber 49 - Skovrejsning 49 - Jordbruget 50 - Råstoffer 51 - Tekniske anlæg i det åbne land 52 Vandmiljø 54 - Miljømålsloven 54 - Bindende vandplaner 55 - Indholdet i vandplanen 56 - Grundvand 56 - Limfjorden 57 - Livet i fjorden 57 - Status på vandkvalitet 57 Ordliste 58 Uddrag af Planloven 59 Kolofon Redegørelse Planstrategi Aalborg Kommune. Har været fremlagt i offentlig høring i perioden fra den 8. december 2007 til den 11. februar 2008, sammen med Planstrategi Planstrategi for Aalborg Kommune. Vedtaget på byrådsmødet den 28. april Udarbejdet af Aalborg Kommune i samarbejde med COWI.\n3 En fælles opgave Byrådet vedtog den 26. november 2007 planstrategien for Aalborg Kommune, til offentlig høring i 8 uger. På denne baggrund har byrådet på mødet den 28. april 2008 foretaget enkelte ændringer af planstrategien. Denne redegørelse uddyber baggrunden for byrådets valg af visioner, strategier og planinitiativer i selve planstrategien. Redegørelsen hænger nøje sammen med planstrategien og er inddelt efter samme overordnede emner. Tilsammen opfylder de planlovens krav om udarbejdelse af en planstrategi for Aalborg Kommune. Ifølge planlovens 23a skal kommunalbestyrelsen hvert fjerde år vedtage og offentliggøre en planstrategi. I forlængelse heraf foretages en egentlig revision af kommuneplanen med hovedstruktur og rammer for lokalplanlægningen - som følge af planstrategiens revisionsbeslutning. Formålet med planstrategien er, at den kan give anledning til dialog om kommunens rolle og udvikling. Der skal skabes en fælles forståelse for, hvordan vi som kommune vil svare på spørgsmålene: Hvad er vi gode til? Hvad er vores rolle i regionen i landet? Hvor vil vi hen i de kommende år? Hvad kræver det? Derved opnås et godt beslutningsgrundlag for den videre kommuneplanlægning. Valg af emner I planstrategien er følgende hovedemner valgt: - Aalborg - Nordjyllands Hovedstad - Byerne - Livet i byerne - Infrastruktur - Det åbne land - Vandmiljø Venlig hlisen Emnerne er valgt, fordi de er særlige vigtige i forhold til at udstikke kursen for den nye storkommune. Planstrategien hviler på principperne i Aalborg Commitments, som stræber efter en bæredygtig udvikling af kommunen. Med valg af temaer er der bl.a. lagt stor vægt på de mange nye fagområder, som Aalborg Kommune med strukturreformen har fået kompetencen inden for og det faktum, at Aalborg Kommune har fået en anden struktur og sammensætning, efter sammenlægningen af Hals, Nibe, Sejlflod og Aalborg kommune. Øvrige planer/politikker Sideløbende med arbejdet med en planstrategi og denne redegørelse har Aalborg Kommune bl.a. udarbejdet en landdistriktspolitik, en bæredygtighedsstrategi, - samt en erhvervsplan som også danner baggrund for den fysiske planlægning. Henning G. Jensen borgmester\n4 Planstatus Planstatus Aalborg Kommune er med strukturreformen og sammenlægningen af Nibe, Sejlflod, Hals og Aalborg kommu- Vestbjerg ner blevet landets 3. Vadum Vodskov folkerigeste kommune. Med planredegørelsen gør vi status over den hidtidige planlægning og situationen i den nye kommune. Hidtidig planlægning Kommunen planlægger nu for hele kommunen, Sebbersund Nibe Nørresundby Vester Hassing Gandrup Frejlev Aalborg Klarup Storvorde Hals Gistrup Sejlflod Svenstrup Mou Egense Vaarst Hou både for byer og det åbne land* under iagttagelse af de statslige interesser og regionens visioner. Den nye kommuneplan udstikker nye ram- Kongerslev mer for kommunens udvikling, og bygger på den eksisterende kommuneplanlægning fra de 4 sammenlagte kommuner samt emner fra Regionplan Der bliver derfor tale om en stor udfordring for Aalborg Kommune, at få samlet\n5 Planstatus og opdateret den eksisterende planlægning, idet niveau og omfang på de forskellige planer varierer meget. En kommuneplan indeholder by- og bydelsbeskrivelser, rammer for indholdet af lokalplaner samt retningslinier for arealanvendelsen for de temaer, der ikke realiseres gennem lokalplanlægningen, specielt i det åbne land. En samlet kommuneplan udsendes ultimo Hals, Nibe og Aalborg har helt nye kommuneplaner. Sejlflods kommuneplan er den ældste fra 1996 og genvedtaget i Hals og Aalborgs kommuneplaner er begge digitale. Kommuneplanerne blev med støttemidler fra Det Digitale Nordjylland udarbejdet som digitale web-baserede planer for at gøre det meget omfattende og komplicerede indhold i kommunens plangrundlag mere overskueligt og tilgængeligt for såvel borgere som politikere og professionelle brugere. Hals og Aalborgs planlægning er kendetegnet ved, at der er sket en rullende planlægning. Der har ikke været tale om en totalrevision af hele kommuneplanen hvert 4. år, men en løbende revision af geografiske områder eller temaer, hvor der har været revisionsbehov. Udarbejdelse og vedligeholdelse af kommuneplanen er således sket gennem store, samlede kommuneplanrevisioner for geografiske inddelinger i kommunen, tematiske revisioner, mindre rammeændringer, udarbejdelse af debatmaterialer og gennemførelse af planprocesser inkl. høringer og sagsbehandling. Aalborg og Hals s kommuneplaner har mange lighedspunkter, men generelt er de 4 kommuneplaners opbygning og indhold ret forskellige. Hals Kommune Hals Kommune har haft tradition for at splitte kommuneplanarbejdet op, så der dels blev udarbejdet minikommuneplaner /områdeplaner for mindre afgrænsede områder i kommunen samt temaplaner efter behov. Hovedintentionen med at udarbejde områdeplaner og temaplaner har været dels at kunne revidere kommuneplanen efter behov, og dels at komme i tæt dialog med borgere, foreninger, interesseorganisationer m.v. i planlægningsarbejdet. Der er blevet udarbejdet områdeplaner/fremtidsmodeller for de størrer bysamfund i kommunen - de såkaldte Bymodeller - for Hals, Hou, Gandrup, Ulsted og V. Hassing. Desuden er der udarbejdet en egentlig Landdistriktspolitik, der dækker alle landzonearealer i kommunen. Sommerhusområder er ligeledes blevet behandlet som en selvstændig områdeplan i sammenhæng med Turistpolitikken. Kommunen rummer dertil 4 afgrænsede landsbyer: Stae, Øster Hassing, Holtet og Gåser. Der er blevet udarbejdet egentlige temaplaner for en række områder - Vindmølleplan, Turistpolitik og Trafiksikkerhedsplan. Dertil er der i kommuneplanen en række øvrige temabeskrivelser, der samlet svarer til Hovedstrukturen i en traditionel kommuneplan. I 2002/2003 besluttede Hals Kommune i forbindelse med udarbejdelsen af den digitale kommuneplan at gennemføre en revision af kommuneplanen med særlig fokus på områdeplanerne - Bymodel Gandrup, Bymodel Ulsted samt en ny landdistriktspolitik. Desuden har Hals Kommune siden 1989 hvert år udarbejdet planredegørelser til budgetdebatten, således at kommuneplanens mål og visioner blev synliggjorte og løbende aktualiseret. Nibe Kommune Den seneste kommuneplan for Nibe blev vedtaget i Kommuneplanen indeholdt en del ændringer i forhold til kommuneplanen fra Fx blev der i hovedstrukturen fastlagt flere nye strategiske forhold for byudviklingen, udpeget nye lokalcentre i Bislev og i Sebbersund-Valsted-Barmer og masterplan for Nibe by. Rammedelen indeholdt først generelle rammer indenfor tværgående temaer og derefter blev rammerne præsenteret enkeltvis i kommunecentret, lokalcentrene, det åbne land og landsbyerne. Siden 2004 er der sammen med lokalplanlægningen ved tillæg sket mindre rammeændringer. I Nibe har man haft sektor- eller temaplaner udenfor teknisk forvaltning, som er blevet anvendt ved den årlige budgetlægning og bearbejdet i fagudvalgene. Nibe har lavet kommuneatlas over bevaringsværdige bygninger i 2002, og i 2005 blev der igangsat en planlægning af bygningsbevaringens administration i Nibe by, der skulle danne grundlag for fremtidig lokalplanlægning. Sejlflod Kommune Kommuneplan blev genvedtaget i Indenfor de seneste år er der ikke udarbejdet område- eller temaplaner i Sejlflod Kommune. Der er i forbindelse med lokalplanlægningen lavet mindre tillæg med rammeændringer. I 2005 vedtog Sejlflod Kommune en planstrategi. Planstrategien er et supplement til kommuneplanen inden for de temaer, der behandles heri. I lyset af beslutningen om kommunesammenlægning med Nibe, Hals og Aalborg kommune besluttede Kommunalbestyrelsen i efteråret 2004 at afholde et visions seminar, hvor Kommunalbestyrelsen, chefgruppen og Udviklingsrådet drøftede spørgsmålene: Hvordan\n6 Planstatus Planstrategi Hovedstruktur Rammer Hals Kommuneplanstrategi Hovedstruktur (løbende) Områdeplaner Agenda 21 Strategi Årlig planredegørelse Bymodeller Centerplan Rammebestemmelser Nibe Planstrategi 2004 Hovedstruktur 2004 Byggeri og arealer for Agenda 21 Strategi 2004 Generelle rammer 4 områder. Rammebestemmelser Sejlflod Kommuneplanstrategi 2005 Hovedstruktur 2000 Rammebestemmelser Aalborg Plan- og Bæredygtigheds- Hovedstruktur 2005 Områdeplaner Strategi 2003 Rammebestemmelser Nordjyllands Amt Turisme- og friluftspolitik Regionplan 2005 RUBIN - by og infrastruktur Natur- og landskabspolitik Landbrugsredegørelse Agenda 21 Strategi Plangrundlaget i Aalborg Kommune består af 4 kommuners hidtidige planlægning samt Amtets planer og politikker. De fire hovedstrukturdokumenter har haft fokus på så forskellige områder som arkitektur, ældre og handicappede, turisme og teknisk forsyning. skal Sejlflod-området leve videre i en ny fælles Aalborg Kommune fra år 2007? Hvad skal vi give til den nye fælles kommune, hvad skal vi satse på? Hvad skal karakterisere vores område, når vi vokser sammen med den nye, store fælles Aalborg Kommune? Resultatet af semina- riet var en lang række ideer og visioner. Ideerne blev derefter prioriteret, sammenskrevet, og der blev udarbejdet 5 mini-projektbeskrivelser til at udfylde visionerne. Aalborg Kommune Aalborg Kommune besluttede i 2000 at ændre formen og indholdet af kommuneplanen. Med udgangen af 2006 var hele kommuneplanen revideret, og omlagt til den nye digitale form. Kommuneplanen består af en hovedstruktur, by- og bydelsbeskrivelser, rammer, forudsætninger og planredegørelser. Område- og temaplaner er en integreret del af kommuneplanen. Dertil er der i den web-baserede plan en række services, der har til formål et lette brugen af planen for brugerne. Fx en adressesøger hvor brugeren nemt finder de gældende bestemmelser og med link ledes dertil. Hovedstrukturen fastlægger de overordnede udviklingsmål indenfor de enkelte sektorer for hele kommunen og for lokalområderne samt retningslinier for kommuneplanrammer og lokalplaner. Hovedstrukturen er blevet til parallelt med Regionplan 2005, og det har i nogen grad givet mulighed for at koordinere de to planer. Hovedstrukturen blev vedtaget endeligt i oktober Kommuneplanrammerne vedrører de geografiske områder og fastlægger mål, muligheder og begrænsninger for arealanvendelsen i enkelte dele af kommunen. Rammerne er opdelt i 7 geografiske områder, der igen er underopdelt i by/bydel. Indenfor de 7 geografier er der sket en områdevis revision. I 2003 vedtog byrådet områderevisioner for Nørresundby og Sydvestområdet. I 2004 blev Sydøst-området revideret. Den områdevise revision og fornyelse omfattede udarbejdelsen af bydelsafsnit og nye rammeblade. I 2006 blev der udarbejdet områdeplaner for Vest Aalborg, Midtbyen, Nord-området og Øst Aalborg. I bydelsafsnittene formidles de byarkitektoniske og planlægningsmæssige problemer og visioner. Rammerne er holdt på et strukturelt niveau, detaljerne er overladt til lokalplanlægningen. Sideløbende med områderevisonerne er der i forbindelse med lokalplanlægningen lavet tillæg med mindre rammeændringer m.m. Kommuneplanen ledsages af en planredegørelse/-strategi, der udarbejdes i tilknytning til budgettet. Det nye plansystem Kommunalreformen har givet kommunerne et nyt råderum og nye planopgaver. Kommunalreformen betyder, at kommunen får langt større indflydelse og selvbestemmelse på områder, som tidligere var reguleret af amtet via regionplanen. Det gælder specielt indenfor beskyttelse af naturen og miljøet samt hvordan areal- og naturressourcerne skal prioriteres og benyttes.\n7 Planstatus 7 Staten fastlægger de overordnede rammer for planlægningen. Det sker i form af Regeringens Landsplanredegørelse (2006) efter hvert nyvalg, landsplandirektiver og en oversigt over statslige interesser i planlægningen. Oversigten giver et samlet billede af de statslige krav og bindinger til den kommunale planlægning samt overblik over sammenhænge mellem de mange nye planer. Kommune Amt Stat Landsplanredegørelse Statslig udmelding til regionplanrevision Regionplan Hovedstruktur Kommuneplanrammer Lokalplan Det gamle plansystem frem til 2006 indeholdt 3 administrative niveauer og 6 plantyper. Kommunerne var sjældent i dialog med staten. Det nye plansystem består af tre niveauer: 1) Staten som fastlægger de overordnede rammer for planlægningen, 2) Regionen der udarbejder en regional ud- viklingsplan, som er en ny plantype, samt regional råstofplan, og 3) Kommunerne som planlægger for by og det åbne land, samler trådene i kom- muneplanlægningen og laver rammerne for lokalplanlægningen. Med kommunalreformen har Miljøministeren fået pligt til at gøre indsigelse overfor forslag til kommuneplanen, og ændringer hertil, hvis de ikke er i overensstemmelse med overordnede interesser, det vil sige de regionale, nationale og internationale interesser. Samtidig har kommunerne fået en mulighed for at gøre indsigelse mod nabokommuners planforslag. Det nye plansystem indeholder også tre administrative niveauer, men amterne er afløst af regioner, hvis kompetencer på planområdet er indskrænket væsentligt. Det er dog regionsrådet, der skal udarbejde råstofplan og den regionale udviklingsplan. Med kommunalreformen er der under Miljøministeriet oprettet syv nye miljøcentre. Tre af de syv har en stor opgave i at gå i en dialog med kommunerne, hvor der kan være sammenhæng med overordnede statslige interesser på planområdet. De tre miljøcentre er placeret i Roskilde, Odense og Århus. I forhold til Aalborg kommune vil det være Århus der varetager disse interesser. Nye kommunale opgaver Amterne er nedlagt, og mange opgaver skal nu varetages af kommunerne. Blandt det nye er, at kommunen overtager myndighedskompetencen Regional Planlægning efter en række sektorlove, bl.a. på natur- og miljøområdet. Kommuneplanen kommer til at indgå i kommunernes administration af planlovens landzonebestemmelser og administrationen efter sektorlovgivningen, herunder fx natur-, miljø- og jordbrugslovgivningen. Samtidig får kommunerne med de nye kompetencer et stort ansvar for realiseringen af en række overordnede samfundsmæssige mål for udviklingen, fx i relation til skovrejsning, genopretning af vådområder, bevaring af Danmarks kystområder og sikring af kulturhistoriske værdier. Med det større råderum som Landsplanlægning - Landsplanredegørelse - Statslige interesser - Landsplandirektiver Regionale Udviklingsplaner Regional råstofplan Lokalplaner Kommuneplaner - Vandplan - Natura 2000 plan Sagsbehandling\n8 8 Planstatus kommunen nu har fået følger også et dobbeltansvar som er en stor udfordring, idet hensynene til både benyttelse og beskyttelse skal afvejes i kommuneplanen. Planperioden frem til 2009 vil være præget af, at der er tale om en overgangsperiode, hvor nye samarbejdsflader skal opbygges og en ny planpraksis skal realiseres. Det er en stor udfordring at udvikle og opbygge et godt samarbejde med en fælles forståelse mellem kommunerne og staten. Det er en forudsætning, at der oparbejdes et tværkommunalt samarbejde da mange planlægningstemaer rækker ud over kommunegrænsen. Det vil også være en forudsætning at der så tidlig som muligt i planprocesserne indledes en dialog med Staten. Amtslige planer Med udgangen af 2005 vedtog Nordjyllands Amtsråd Regionplan 2005 sammen med en ny Natur- og Landskabspolitik for Nordjyllands Amt. Regionplanen er en strategisk plan for, hvordan udviklingen på en række områder bør være, og den udgør et opdateret grundlag for det videre arbejde med Kommuneplan09. Regionplanen indeholder fx mål og retningslinier for, hvordan by- og infrastrukturen skal hænge sammen, hvordan vi anvender og beskytter De 8 miljøcentre, som skal koordinere mellem Staten og kommunerne. Ringkøbing Ribe Aalborg Århus Odense Faaborg Miljøcenter areal- og naturressourcer og hvordan vi beskytter miljøet. Regionplanen er med kommunalreformens ikrafttræden den 1. januar 2007 blevet til landsplandirektiv. Det betyder, at Regionplanens retningslinier, fungerer som de samlede, overordnede retningslinier for kommunens planlægning, indtil kommuneplanen er opdateret efter den nye lovgivning. I tilknytning til Regionplan 2005 er der på enkelte områder gennemført supplerende planlægning og udarbejdet baggrundsmateriale, der vil være relevant for den nye kommuneplan: Miljøcenter med plankompetencer Roskilde VVM* 3. Limfjordsforbindelse Med udgangen af 2006 var Amtet sammen med Aalborg Kommune og Vejdirektoratet næsten færdig med udarbejdelse af regionplantillæg, MV*-vurdering og VVM-redegørelse for en 3. Limfjordsforbindelse. Skov- og Naturstyrelsen nedlagde imidlertid veto mod planarbejdet og Amtsrådet var derfor ikke i stand til at vedtage regionplantillægget på sit sidste møde. I stedet opfordrede amtsrådet Staten og Aalborg Kommune til at færdiggøre det udarbejdede materiale med henblik på fastlæggelse af en 3. Limfjordsforbindelse. Situationen er i dag, at der ikke er en arealreservation til Egholmlinien, men at der er reservation til en paralleltunnel og en Lindholmlinie. Til planarbejdet er der udarbejdet en række omfattende baggrundsrapporter og undersøgelser. Aalborg kommune har efterfølgende opfordret Staten til at færdiggøre planarbejdet. Nykøbing Falster Regional udviklingsplan Regionerne skal udarbejde en regional udvik- Opgaver som Aalborg Kommune har overtaget fra Nordjyllands Amt Byudvikling og bebyggelses-forhold Infrastruktur, transport og miljø-beskyttelse, herunder tekniske anlæg og vindmøller Ferie- og fritidsanlæg Sommerhusområder, campingpladser og fritidshavne Hoteller, feriecentre og områder Det åbne land Benyttelse af det åbne land, herunder skovrejsning Natur- og landskabsværdier Kulturværdier Kystnærhedszonen* Vandløb og søer Kystvande\n9 Planstatus lingsplan (RUP), som er en helt ny plantype, der adskiller sig væsentligt fra de tidligere regionplaner. Den regionale udviklingsplan skal indeholde en vision om regionens overordnede udvikling med hensyn til struktur, natur, miljø, erhverv inklusiv turisme, beskæftigelse, uddannelse og kultur, men den vil ikke indeholde præcise, geografiske udpegninger. Udviklingsplanen skal koordineres med de planer og strategier, der udarbejdes af det regionale vækstforum og det regionale beskæftigelsesråd. Den regionale udviklingsplan er udarbejdet sideløbende med planstrategien. Der er etableret et tæt samarbejde mellem regionen og kommunerne om udarbejdelse af den første udviklingsplan, som er offentliggjort ultimo Statslige interesser Til arbejdet med den nye kommuneplan, har Staten udsendt en Oversigt over statslige interesser i kommuneplanlægningen Oversigten ligner de oversigter, som staten tidligere i forbindelse med regionplanrevisionerne har udsendt. Oversigten indeholder ikke nye statslige mål og krav. Det betyder, at alle de nævnte statslige mål vil kunne findes i eksisterende programmer, handlingsplaner m.v., ligesom kravene vil kunne findes i eksisterende lovgivning og Overordnet planlægning Landbrug Landbrugsredegørelse for Nordjyllands Amt fra 2004 retter fokus på udviklingen i landbrugets strukturforhold det vil sige udviklingen i ejendoms- og bedriftsstørrelser, bedriftstyper, husdyrtæthed m.v. indenfor de sidste 17 år. Desuden indeholder den et statusbillede af strukturforholdene i 2002 og en udpegning af områder med væsentlig interesse for landbrugserhvervet. Limfjorden Vandkvalitetsmålsætningen for Limfjorden er ikke opfyldt, og derfor blev der i 2006 i amtsligt regi udarbejdet en pjece, der beskriver de problemstillinger og muligheder, der er afgørende for at få en ren fjord med et rigt dyre- og planteliv. Det handler om, hvor store tilførsler af næringsstoffer fjorden kan bære, og hvorledes tilførslen af næringsstoffer begrænses, så målet nås. I 2009 udarbejder staten en vandplan for Fjorden. For at kunne opfylde vandplanens krav til Limfjorden, koordineres handlingsplaner i oplandet mellem Limfjordskommunerne af Limfjordsrådet hvor Aalborg fungerer som miljøfagligt sekretariat. Grundvand Amternes indsatsplanlægning på grundvandsområdet var godt i gang op til årsskiftet 2006/07. Med kommunalreformen er arbejdet delt mellem de statslige miljøcentre og kommunerne. De statslige miljøcentre varetager den geologiske kortlægning og kortlægningen af arealanvendelse og forureningskilder. Samtidigt redegøres for grundvandsmagasinernes sårbarhed og beskyttelsesbehov. Arbejdet koordineres så vidt muligt med vandplanarbejdet. Kortlægningsresultaterne afrapporteres til kommunerne i en samlet redegørelse. På denne baggrund udarbejder kommunerne konkrete indsatsplaner. Heri fastlægges hvilke konkrete handlinger, der skal gennemføres hvor og hvornår. Vindmøller I december 2006 vedtog Amtsrådet et Regionplantillæg for skrotning af uheldigt opstillede vindmøller og opstilling af erstatningskapacitet i Nordjyllands Amt. Regionplantillægget blev efterfølgende godkendt at Miljøministeriet som landsplandirektiv. Formålet var at skrotte ca. 240 uheldigt opstillede møller og erstatte dem med ca. 50 store møller placeret i 8 vindmølleområder i det tidligere Nordjyllands Amt. Turisme I 2004 er der vedtaget en Turisme- og Friluftspolitik med tilhørende Regionplantillæg som optakt til arbejdet med Regionplan Kulturmiljøer I Regionplanen er der udpeget en række steder af kulturhistorisk værdi, og til de enkelte kulturmiljøer er der med udgangen af 2006 udarbejdet en fyldig beskrivelse. Regional udvikling Amtet har udarbejdet en række baggrundsrapporter (7 stk.) i forbindelse med RUBIN*-projektet (Regional Udvikling af By og Infrastruktur). Rapporterne var baggrundsmateriale til arbejdet med at revidere kapitlerne om byroller og byvækstvilkår i Regionplan I 2006 gennemførtes en evaluering af amtets Agenda 21- politik. Politikken beskriver, hvordan amtet ville arbejde for at skabe et miljømæssigt bæredygtigt Nordjylland.\n10 10 Planstatus landsplandirektiver. Derudover findes der en Vandplaner og handleplaner Natura 2000-skovplaner Statslig trafikplan række sektorplaner/overordnede planer, der skal Mål for vandkvaliteten er fastsat i de statslige Miljøministeren skal udarbejde en Natura Trafikstyrelsen for jernbaner og færger udar- tages hensyn til: vandplaner som følge af Miljømålsloven. Indtil 2000-skovplan for de skovbevoksede, fred- bejder på vegne af Staten mindst hver fjerde år Landsplanredegørelse 2006: Det nye Danmarkskort da gælder recipientkvalitetsmålsætninger og tilhørende retningslinier for søer, vandløb og kyster fortsat som landsplandirektiv. skovspligtige arealer i de internationale naturbeskyttelsesområder. Kommunalbestyrelsen er bundet af en vedtaget Natura 2000-plan. (første gang i 2007) en statslig trafikplan for den jernbanetrafik, der udøves som offentlig servicetrafik på kontrakt med staten. Landsplanredegørelse 2006 er Regeringens vision for den fysiske udvikling i Danmark. For at De statslige vandplaner forventes vedtaget Regional råstofplan Infrastrukturkommission sikre sammenhæng med Kommuneplanen op- senest den 22. december Kommunen Regionsrådet skal udarbejde en plan for indvin- Regeringen har besluttet at etablere en Infra- stilles fem pejlemærker gældende for den fysi- skal efterfølgende udarbejde kommunale ding af og forsyning med råstoffer. Et forslag til strukturkommission, der skal analysere det ske planlægning i Danmark: handleplaner senest i I disse handleplaner råstofplan er offentliggjort ultimo fremtidige transportbehov og komme med for- - Der skal være forskel på land og by. - Udviklingen skal komme hele Danmark til gode. - Planlægningen skal basere sig på respekt for byernes identitet, naturen, miljøet og landskabet. - Fysisk planlægning og investeringer i infrastruktur skal spille tæt sammen. - Den fysiske planlægning skal være helhedsorienteret. skal kommunen fastlægge hvilke tiltag, der skal iværksættes for at målsætningerne kan opnås i Vandplanlægningen har sammenhæng med en lang række planemner i kommuneplanen. Derfor skal der også tages højde for det i Kommuneplan09. Natura 2000*-planer med handlingsplaner Miljøministeren udarbejder Natura 2000-planer for de internationale naturbeskyttelsesområder. Regionale jordbrugsanalyser Statsforvaltningen skal mindst en gang i hver valgperiode i samarbejde med kommunalbestyrelsen udarbejde og offentliggøre en analyse af jordbrugserhvervet, så det sikres at Jordbrugserhvervets interesser indgår i den fysiske planlægning. slag og modeller til håndtering af den langsigtede infrastrukturudfordring frem til 2020/30. Kommissionen skal analysere muligheder og opstille strategier i forhold til fremtidens udfordringer på transportområdet. Landdistriktspolitik og landdistriktsprogrammet Regeringen har opfordret kommunerne til at udarbejde en lokal landdistriktspolitik, som kan være et redskab til at opnå sammenhæng mel- Fælles fremtid udvikling i balance Forslag til Natura 2000-planen skal offentliggøres senest den 22. december 2008, og være endelig vedtaget senest den 22. december lem fysisk planlægning og sektorpolitikkerne. Aalborg Kommune har med Forvaltningen for Sundhed og Bæredygtig Udvikling udarbejdet Principperne i Regeringens nationale strategi Kommunen skal senest 6 måneder efter offent- en landdistriktspolitik for Aalborg Kommune. for en bæredygtig udvikling fra 2002 Fælles liggøre et forslag til handleplan til gennemfø- fremtid udvikling i balance er suppleret med relse af Natura 2000-planen. Handleplanen skal et nyt oplæg fra 2007 og er fortsat bærende for være vedtaget senest den 22. december kommuneplanlægningen.\n11 Planstatus 11 Øvrige planer og politikker Der er igangsat en bred indsats for at nedbringe landbrugets påvirkning af vandmiljø, natur og naboer. Derudover findes der en række tiltag, som der skal tages hensyn til i planlægningen: - Sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse Sund hele livet Regeringens vejstøjstrategi og støjbekendtgørelse vejstøjstrategi fra Lov om Miljøzoner. - Lov om miljøvurdering af planer og programmer. - Regionens kortlægning af forurenet jord. - Statslige retningslinier for udbygning og sanering af det overordnede transmissionsnet for elforsyning. - Udskiftning af landbaserede vindmøller inden Aalborg kommune har igangsat planlægningsarbejdet for vindmøller. - Varmeplanlægning. - Kulturarvsstyrelsen har registreret Danmarks særligt bevaringsværdige arkæologiske lokaliteter som hjælp til myndigheder og bygherrer. Aalborg Commitments Aalborg Commitments er et Europæisk bysamarbejde, hvor medlemsbyerne forpligter sig til at efterleve et sæt retningslinjer indenfor bæredygtighed, som blev vedtaget på Aalborg +10 konferencen i 2004*. Aalborg Commitments forpligter kommunerne til at fastlægge mål inden for 10 bæredygtighedstemaer, skabe overblik over kommunens væsentligste udfordringer, inddrage borgere og interessenter i processerne, måle og dokumentere fremskridt samt afrapportere. I Aalborg Kommune bruges Aalborg Commitments aktivt i forhold til en række planer og programmer, bl.a. i forbindelse med Bæredygtighedsstrategien. Målet i Bæredygtighedsstrategi er at få skabt overblik over væsentlige udfordringer og indsatsområder inden for miljø og bæredygtighed. Dele af Aalborg Commitments 10 indsatsområder og 50 undertemaer skal omsættes til lokale konkrete mål og handlinger. Aalborg Commitments består af følgende 10 indsatsområder: 1. Styring & ledelse 2. Lokal ledelse for bæredygtighed 3. Naturlige fælles ressourcer 4. Ansvarligt forbrug og ansvarlig livsstil 5. Byplanlægning & Design 6. Bedre mobilitet, mindre trafik 7. Lokal handling for Sundhed 8. Bæredygtig lokal økonomi 9. Social lighed og retfærdighed 10. Klima og globalt ansvar Indholdet i den nye kommuneplan - planlovens 11a 01. Udlægning af arealer til byzoner og sommerhusområder. 02. Beliggenheden af områder til forskellige byformål. 03. Detailhandelsstruktur. 04. Beliggenheden af trafikanlæg. 05. Beliggenheden af tekniske anlæg. 06. Beliggenheden af områder til virksomheder med særlige beliggenhedskrav. 07. Beliggenheden af VVM-pligtige anlæg. 08. Sikring af, at støjbelastede arealer ikke udlægges til støjfølsom anvendelse, med mindre den fremtidige anvendelse kan sikres mod støjgener. 09. Beliggenheden af arealer til fritidsformål. 10. Varetagelse af de jordbrugsmæssige interesser, herunder udpegningen og sikring af de særlige værdifulde landbrugsområder. 11. Beliggenheden af skovrejsningsområder og områder, hvor skovtilplantning er uønsket. 12. Lavbundsområder, herunder beliggenheden af lavbundsarealer, der kan genoprettes som vådområder. 13. Varetagelse af naturbeskyttelsesinteresserne, herunder beliggenheden af naturområder med særlige naturbeskyttelsesinteresser og økologiske forbindelser. 14. Sikring af kulturhistoriske værdier. herunder beliggenheden af værdifulde kulturmiljøer. 15. Sikring af landskabelige bevaringsværdier. 16. Sikring af geologiske bevaringsværdier, herunder beliggenheden af områder med særlig geologisk værdi. 17. Anvendelsen af vandløb, søer og kystvande. 18. Arealanvendelsen i kystnærhedszonen. 19. Realisering af landsplandirektiver.\n12 Aalborg - Nordjyllands hovedstad 12 Aalborg - Nordjyllands hovedstad Aalborg er Nordjyllands vækstcenter og trafikale knudepunkt. Den rolle stiller krav til kommunen om at gå forrest, og samtidig lytte til sine naboer i regionen. I dette afsnit beskrives status for kommunen i et større perspektiv. Kommunen slynger sig omkring hele den øst- disse regioner ikke oplever vækst i befolknings- byer i 6-By Samarbejdet*, indtager den en gen- lige Limfjord og indeholder et bredt spekter af tallet. Hertil kommer, at beskæftigelsen i Aal- nemsnitlig placering hvad angår befolkningstil- landområder samt større og mindre byer som borg over de sidste 10 år har ligget 1-2 procent- vækst. Det er tydeligt, at væksten stiger med by- opland til Aalborg og Nørresundby. Det bety- point under landsgennemsnittet. Det lægger ens størrelse, og de to mindste byer; Randers og der, at her er gode og varierede muligheder pres på regionen og kræver at der bliver tænkt Esbjerg, oplever negativ vækst. Stigningerne i for bosætning og naturoplevelser. nye tanker omkring den regionale udvikling. Århus, Aalborg og København er fladet helt ud de seneste par år, hvilket muligvis kan hænge sammen med de markante stig- Pandrup Danmarks befolkning er steget med 4,1% over ninger i boligpriserne i de store de sidste 10 år. Væksten dækker imidlertid byer og den faldende indvan- Tylstrup over store regionale udsving, og som figuren Dronninglund Grindsted Biersted Birkelse dring. Hjallerup Sulsted Åbybro herunder viser, er landet opdelt i vækstregio- Asaa Vestbjerg ner og stagnations-/tilbagegangsregioner. Uggerhalne Vadum Arentsminde Væksten i indbyggertal er tydeligt koncentre- Langholt Vodskov Brovst ret på Sjælland og langs det Østjyske bybånd Stae NØRRESUNDBY langs motorvejen fra Århus til Fredericia. Nørholm Ulsted Vester Hassing Egholm Gjøl Aalborg kobler Aalborg Sammenlignes byen Aalborg med de øvrige Befolkningsudvikling Hou Gandrup AALBORG Holtet Gåser Stavn sig på vækstregi- Sønderholm Farstrup Aalborg Kommune er hjemsted for en betydelig onen mod syd, del af regionens arbejdspladser, kulturelle til- men Aalborg Kølby Nibe Barmer Lundby bud og uddannelsesinstitutioner. Det tiltrækker Store Ajstrup (Aalborg-Nørresundby) mennesker fra nær og fjern og betyder, at Aal- har oplevet en borg i modsætning til store dele af Nordjylland mere moderat be- oplever en stabil vækst i befolkningstallet. Med folkningstilvækst på nedlæggelsen af amterne bliver det fremover en knap 2,5% siden væsentlig opgave for kommunerne at sikre ud- Retter man blikket mod viklingen af en stærk Nordjysk region. Her spil- det øvrige Nord- og Vest- ler Aalborg en central rolle. jylland er det tydeligt, at Klarup Frejlev Svenstrup Dall Villaby Visse Storvorde Hals Sejlflod Nøvling Godthåb Sebbersund Gistrup Gudumholm Mou Egense Ferslev Vokslev Gudum Bislev Øster Hornum Vaarst Ellidshøj Fjellerad Skørbæk Volsted Ejdrup Kongerslev Støvring Vegger Nørre Kongerslev Suldrup Skørping Dokkedal\n13 Aalborg - Nordjyllands hovedstad 13 Befolkningssammensætning Aalborgs indbyggere ligner resten af Danmarks befolkning, bortset fra, at der er mange unge (20-30 år) i kommunen. Det skyldes primært uddannelsestilbudene i Aalborg og de mange muligheder for at få praktikplads eller job. Blandt de unge er der desuden en lille overvægt af mænd, som udlignes omkring de 35 år. Befolkningsudviklingen i kommunen har ikke budt på de store udsving indenfor alderssammensætningen, men det forventes, at gruppen af ældre mellem 67 og 79 år vokser frem mod Befolkningstilvækst > 5% 2-5% 0-2% < 0% Top 10 til- og fraflytning Tilflytning Fraflytning Århus 618 Århus 772 København 400 København 747 Støvring 362 Støvring 415 Dronninglund 341 Dronninglund 345 Brønderslev 298 Aabybro 329 Aabybro 295 Brønderslev 302 Hjørring 269 Skørping 273 Pandrup 266 Pandrup 246 Skørping 263 Hjørring 188 Frederikshavn 259 Frederikshavn 154 Til højre: Indekseret byvækst i byerne i 6 By Samarbejdet. Aalborg ligger midt i feltet med en svag stigning i indbyggertallet. Pr. 1. januar 2006 boede der personer i Aalborg (Aalborg-Nørresundby). Kilde: Danmarks Statistik. Til venstre: Befolkningstilvækst Landsgennemsnittet er 4,1%. I Aalborg Kommune er stigningen 3,5% i samme periode. Væksten er koncentreret i Østjylland og på Sjælland med tilknyttede vækstregioner på Fyn, i Midtjylland og langs den nordjyske motorvej. Kilde: Landsplanredegørelse Indekstal (1996 = 100) Flytteprofil Danmarks Statistik. Befolkningsudviklingen i de 6 største byer Befolkningstilvækst 6-By samarbejdet Til venstre: Top 10 over til- og fraflytningskommuner for borgere i Aalborg Kommune fordelt på de gamle kommuner. Det er de samme ti kommuner som aftager og giver borgere, men balancen tipper ved Dronninglund. Byer herover modtager flere, end de afgiver. Kilde: TIL FRA Netto 96 Flytteprofilet for Aalborg Kommune viser, at der er stor tilflytning af personer omkring 20 år, og moderat fraflytning af personer i aldersgruppen år. Det indikerer, at der er et potentiale i at gøre en indsats for at få de nyuddannede til at blive. Kilde: Danmarks Statistik. København Odense Esbjerg Randers Århus Aalborg\n14 14 Aalborg - Nordjyllands hovedstad Befolkningssammensætning ,0 35,0 30,0 25,0 20,0 15,0 10, ,0 0, år Region Norjylland Aalborg Kommune 00 år 1-2 år 3-5 år 66 år 7-16 år år år år år år % af Region Nordjyllands arbejdspladser ligger i Storaalborg. Der er skabt nye arbejdspladser i Aalborg Kommune over de sidste 10 år, så der i 2006 var arbejdspladser indenfor kommunegrænsen. Det er særligt kategorierne Øvrige private serviceydelser, Handel og hotel og til dels offentlige ydelser som har bidraget til at skabe de nye jobs. Antallet af arbejdspladser er dog faldet en smule de sid- Befolkningssammensætningen i 2007 og prognosen for 2017 fordelt efter alder. Det er iøjnefaldende, at de små generationer fra begyndelsen af 1980 erne (personer på år) udgør de talrigste årgange i Aalborg Kommune. Om ti år er denne aldersgruppes dominans endnu mere markant. Prognosen angiver desuden, at der vil blive flere ældre over 65 år og flere borgere i 50 erne. Antallet af borgere i 30 erne og 40 erne samt starten af 60 erne vil derimod falde. Kilde: Aalborg Kommune. Befolkningssammensætningen i 2007 i Aalborg Kommune sammenlignet med Region Nordjylland i procent. Her træder Aalborgs profil som uddannelseskommune tydeligt frem. Kilde: Aalborg Kommune. Ligeledes forventes det, at der bliver flere unge mellem 17 og 24 år, men færre i den arbejdsdygtige alder. Prognosen hænger tæt sammen med størrelsen på de enkelte generationer, og over de kommende år forskydes balancen, så flere forlader arbejdsmarkedet, end der kommer nye ind. Denne situation er ikke blot et Aalborgfænomen, men kan genfindes overalt i landet. På landsplan er gruppen af årige dobbelt så stor som gruppen af årige i Den unge gruppe forventes at blive reduceret med knap 16% over de næste 10 år, mens gruppen af ældre vokser med 40%. Helt så voldsomme udsving er der ikke tale om i Aalborg Kommune. Aalborgs regionale rolle Aalborg er dynamoen i Nordjylland. Byen støttes af en række mindre og mellemstore byer, som i højere grad fokuserer på at være gode bosætningssteder i Aalborgs periferi. I Regionplan 2005 har Nordjyllands Amt udpeget Aalborg som landsdelscenter, og byens regionale rolle er; at skaffe regionen opgaver, innovation, statsligt fokus og at holde regionen attraktiv med en dynamisk og pulserende samt ikke mindst tilgængelig og kvalitetspræget storby. [Regionplan 2005 s. 278]. Det betyder fx, at Aalborg er regionens centrum for videregående uddannelser, forskning, hospitalsspecialer og internationale fly- og busruter. Aalborgs muligheder skal ses i lyset af, at Nordjylland er Danmarks mest skarpttegnede yderregion [RUBIN 2003 s. 8]. På det lokale plan indgår Aalborg sammen med Jammerbugt, Rebild og Vesthimmerlands Kommuner i Aalborg Samarbejdet, som fokuserer på fælles turist- og erhvervsudvikling. I forhold til Regionplanens byroller kan der aflæses en serie delegne i Nordjylland med Aalborg som den centrale. Delegnen omkring Aalborg er stort set sammenfaldende med Aalborg Kommune - dog er det påfaldende, at Hals, Hou og Ulsted er placeret i delegn med Dronninglund og Hjallerup i stedet for Aalborg. Her er det vigtigt at få afklaret, hvilke samarbejdsrelationer, der skal styrkes og evt. opdyrkes for at skabe det bedst mulige regionale samspil. Det regionale arbejdsmarked\n15 Aalborg - Nordjyllands hovedstad Byrolleperspektiver og lokalisering af byfunktioner Erhvervsbyggeri fordelt efter anvendelse 2.1 Byroller og byfunktioner Erhvervsbyggeri Transport- og garageanlæg Bygning i forbindelse med idrætsudøvelse Bygning til industriproduktion mv Bygning til hospital, sygehjem mv Østerby Bygning til kontor, handel, lager Bygning til landbrugsproduktion mv Bygning til undervisning/forskning Anden erhvervs-/ institutionsbygning ste 2 år. Erhvervsbyggeriet i Aalborg Kommune keposition indenfor IT og trådløs kommuni- er en svingende størrelse, men sammenlagt er kation, som støttes af et godt innovationsmiljø der en jævn, positiv udvikling i antallet af bygomkring NOVI*, AAU*, Dreamhouse* og kickfigur 2.1 Det regionale egnsog byrolleperspektiv gede kvadratmetre. I løbet af de sidste 10 år er start-programmet*. Hver 3. virksomhed i Aal- S o cia l & L a n d b ru g m v. 0% L a nidoplandet d is trik te r Arbejdspladser Arbejdspladser i midtbyen B yen O ffe n tlig e yd e ls e r m.v. 13% Byroller ifølge Regionplan Udviklingen i erhvervs- og institutionsbyggeriet de sidste 10 år i antal byggede m2. I 2006 blev der ialt bygget nye kvadratmetre i Aalborg Kommune. Kilde: Aalborg Kommune. Fre m s tillin g 9% B yg g e & a n læ g O ffe n tlig e yd e ls e r m.v. 7% S o cia l & s undhed L a n d b ru g m v. 3% Fre m s tillin g 13% 4% B yg g e & a n læ g s undhed der opført mere end m 2 til undervisning borg Kommune oplever, at udvikling af deres 22% 7% 13% En stærk regional byudvikling Amtsrådets mål produkter og serviceydelser den størsteregionale aktuog forskning Kommune. kræver accepti Aalborg af en stor intern Nordjylland De nordjyske byer udvikles i samspil med hinanden, såerden samlede Handel og H a n d e l o g h o te l byafhængighed og mange tillid tilarbejdspladser en bystyrkei og har traditionelt haft in-attraktivitet elleunderstøttes, udfordring. h o te l m v. m v. hensigtsmæssig fordeling af de den enkelte nordjyske by udvikles og styrkes på baggrund af dens særlige kva-u n d e rvis n in g 27% 7 % 16% dustrien,byers landbruget ogfunktion. i fødevareerhvervene. U n d e rvis n in g enkelte roller og liteter, 10% Dette afsnit indeholder de regi- de 5 egnes byer bidrager forskelligt og hensigtsmæssigt til udviklingen af artra n s p o rt RUBIN-undersøgelsen peger på, at hovedudlandbruget og fremstillingsvirksomhederne får Tra n s p o rt Ø vrig e p riva te onale principper for lokalisering bejdspladser, bostedsattraktivitet og offentlig- og privat serviceforsyning, så der Ø vrig e p riva te 6% 6 % s e rvice e rh ve rv s e rvice e rh ve rv af funktioner, som indenforbehver regional egn bliverfor rimelig adgangerhvervsliv til service og er arbejdspladser, dogafgørende stadig mindre betydning for regionens fordringen nordjysk at øge 16% 21% offentlig service, detailhandel, hver af de 5 egnes muligheder for at tilbyde gode og moderne servicetilbud og viden-bystyrke og teknologiindholdet i de traditionelle skæftigelse, mens de private serviceerhverv er den primære arbejdspladser, boliger og derunderbygge og bymiljøerne i hovedbyerne understøttes Diagrammerne viser den procentuelle fordeling af arbejdspladser indenfor de forskellige erhverv med byvæksten i det hele taget. af den offentlige service, erhverv. En undersøgelse fra Deloitte* af komi vækst. Efterhånden er der opbyggetgennem en styr-lokalisering i hhv. Aalborg midtby og i resten af kommunen. 1/4 af kommunens arbejdspladser ligger i De nordjyske byer inddeles i 6 erhvervsudviklingen fremmes primært i egnenes hovedbyer for at sikre dynaforskellige typer med tilhørende mik og innovationskraft, mens lokalt orienteret erhverv og iværksætteri også Aalborg bymidte. Ca. 70% af arbejdspladserne ligger i Storaalborg. Kilde: Aalborg Kommune. mål og politik for lokalisering af kan lokaliseres i mindre byer, og væsentlige byfunktioner. byernes og landskabernes eksisterende værdier understøttes, ved at bosætning eller levesteder ikke spredes til nye bebyggelser eller større udvidelser af landsbyer.\n16 16 Aalborg - Nordjyllands hovedstad munernes erhvervsklima fra 2005 viser, at det især er de mellemstore virksomheder, der satses på i Aalborg-området. Aalborg Kommune kommer ind på en tredjeplads i kapløbet om at have flest vækstvirksomheder - kun overgået af Århus og København. 1/3 af de nordjyske gazellevirksomheder* bor i Aalborg by. En del virksomheder etablerer sig i vækstklynger, hvor de kan skabe netværk mellem branchefæller og uddannelsesinstitutioner. Aalborg har i dag stærke erhvervsklynger indenfor fødevarer, IT og telekommunikation, byggeri, metal og international en gros handel. Erhvervsplan Aalborg Erhvervsråd udarbejder en erhvervsplan for de kommende 2 år sideløbende med denne planstrategi. Der er tale om en temaplan med fokus på 4 hovedområder i forhold til erhvervsfremmeindsatsen: Innovationsfremme, erhvervsklynger, kvalificeret arbejdskraft og oplevelsesbyen. Perspektivet er valgt i erkendelse af, at erhvervslivet i Nordjylland er afhængigt af at kunne skaffe veluddannet arbejdskraft og tilbyde attraktive bosætningsmuligheder til medarbejderne. Innovation er nødvendigt for at kunne klare sig i en global konkurrence - både i eksisterende virksomheder og i relation til iværksættere, hvor Aalborg Kommune indtager en 9. plads blandt landets 98 kommuner (reg:lab april 2007). Et rekordstort antal borgere modtog sidste år iværksætterrådgivning, og med det nye Væksthus Nordjylland bliver deres vilkår endnu bedre. Mere end halvdelen af iværksætterne slår deres folder indenfor service (29%) og handel (23%). Erhvervsudvikling fordelt på brancher Uddannelse Hjørnestenen i omstillingen til nye erhvervstyper er en befolkning med de rette kvalifikationer. Hvad angår uddannelsesniveau har Region Nordjylland en udpræget produktionsprofil med mange erhvervsuddannede og kort uddannede. Aalborg Kommune matcher landsgennemsnittet, mens en vækstkommune som Århus har færre kortuddannede og næsten 3 gange så mange indbyggere med en lang, videregående uddannelse som Aalborg. Begge kommuner har eget universitet, og Aalborg Universitet spiller en central rolle i forhold til at højne befolkningens uddannelsesniveau. Landbrug og fiskeri m.v. Fremstilling m.v. Bygge- og anlægsvirksomhed Handel og hotel m.v. Transport og kommunikation Bank og forsikring m.v. Øvrige private tjenesteydelser Offentlige ydelser m.v. Udviklingen i arbejdspladser i Aalborg Kommune fordelt på brancher. Især private tjenesteydelser er en branche i vækst, mens det går tilbage for fremstillingsvirksomhederne. Kilde: Aalborg Kommune. Iværksættere fordelt på brancher Sundhedsklinikker mv. 11% Undervisning 1% Forretningsservice mv. 29% Forlystelser & anden service 5% Kommunens 484 iværksættere fra 2006 fordelt på brancher. Kilde: Erhvervsplan Der ligger en udfordring i at fastholde de unge kandidater fra universitetet i regionen, og undgå en situation med udpræget mangel på kvalificeret arbejdskraft. I en undersøgelse fra 2006/07 blandt Aalborgs virksomheder svarer en tredjedel af de adspurgte, at deres største udfordring ligger i at finde og fastholde kvalificeret arbejdskraft samt opkvalificere deres medarbejdere. Primo 2007 står personer i Aalborg udenfor arbejdsmarkedet. Detailhandel Transport 2% Andet 3% Fremstilling 10% Hotel & rest. 5% Bygge & anlæg 11% Handel & rep. 23% I den gamle Aalborg Kommune blev der i 2004 foretaget en registrering af butikkerne og deres etageareal. På baggrund heraf og på\n17 Aalborg - Nordjyllands hovedstad 17 50% Uddannelsesniveau for de årige 2006 Grundskole Gymnasial Erhvervsuddannelse Kort videregående Mellemlang videregående Lang videregående Odense Kommune Århus Kommune Aalborg Kommune Region Nordjylland Danmark Højeste uddannelsesniveau for de årige forskellige steder i landet. Region Nordjylland har mange indbyggere med grunduddannelse eller erhvervsuddannelse, og halter bagefter på de øvrige felter. Aalborg ligger tæt på landsgennemsnittet, mens Århus markerer sig med et højere antal borgere med en lang, videregående uddannelse. Kilde: Danmarks Statistik. Antallet af heltidsstuderende på Aalborg Universitet er steget fra i 1996 til i Det er 48% på 10 år kandidater forlod AAU med en eksamen i Hertil kommer kandidater, der videreuddanner sig gennem masterkurser og Ph.D. forløb. baggrund af en vurdering af udviklingstendenser blev der i samarbejde med Amtet fastlagt rammer for det fremtidige etageareal i afgrænsede center-områder. I aflastningscentret City Syd var der pr. 1. januar 2005 en ramme på m 2 til udvalgsvarebutikker. Af denne ramme er der brugt ca m 2 og ved at blive opført ca m 2. Derudover er der eller der ved at blive opført ca m 2 til butikker med pladskrævende varer samt ca m 2 til engros handel. Endvidere planlægger Ikea at opføre en butik på m 2 i den sydligste del af området. Udlagte områder til detailhandel i og omkring Aalborg by. Detailhandel skaber trafik, og derfor er hovedparten af områderne placeret i tilknytning til større færdselsårer.\n18 18 Aalborg - Nordjyllands hovedstad I de lokale centerområder er rammerne for en dels vedkommende opbrugt, mens der andre steder stadig er ledig kapacitet. I Aalborg City er der ikke sket de store forandringer bortset fra, at Magasin er lukket, og der er sket en udvidelse af butiksarealet langs Boulevarden. I de to nederste etager i det nye hus på Metax-grunden og i Magasin opføres et butikscenter på ca m 2. Af rammen på ca m 2 er der disponeret over ca. halvdelen. Videns- og oplevelsesøkonomien Aalborg har om nogen mærket overgangen fra industrisamfund til videns- og oplevelsessamfund. Erhvervslivet omstiller sig fra at producere produkter til at sælge oplevelser og teknologisk merværdi. Da oplevelsesøkonomien knytter sig til lokale steder og institutioner kan den ikke udflyttes som traditionelle industriarbejdspladser. Erhvervsforum anfører at den kreative idé eller proces er råstoffet i oplevelsesøkonomien. Derfor er kreative vidensinstitutioner og alliancer imellem disse af afgørende betydning. AAU og Sundheds CVU er eksempler på institutioner, som arbejder tværfagligt med fokus på innovative løsninger. Vækstlagene findes bl.a. i iværksætterfællesskaber som NOVI, Skalcentret, Innovationsgården, Væksthus Sejlflod, Dreamhouse og Cookiefactory. Hertil kommer de kreative og oplevelsesorienterede erhverv som Aalborg Kongress- og Kulturcenter, Aalborg ZOO, Jomfru Ane Gades restauranter, Nibe Festival, Gigantium mv. Oplevelsesøkonomi Når der på markedspladsen appelleres til hjertet - til det emotionelle - frem for til fornuften. Mange produkter har således både en rationel dimension og en emotionel. Dansk Oplevelsesøkonomi Aalborg Universitet er hjemsted for ApEx - Center for anvendt oplevelsesøkonomi. Centret er tovholder på en række kreative netværk indenfor computerspil, digital kunst og events samt to Nordjyske innovationsprojekter. Region Nordjyllands Erhvervsforum har udpeget 8 områder, som bør have særligt fokus i udviklingen af regionen i oplevelsesøkonomien; Interaktive medier, events og sport, attraktioner, medier, wellness, gastronomi og natteliv, musik og kunst. I de kommende år er der forventninger om, at havnefronten i Aalborg med det ombyggede Nordkraft, Utzon Center* og Musikkens Hus vil kunne danne ramme om tilsvarende kreative miljøer Visualisering af det nye Nordkraft, som bliver et kreativt center på havnen i Aalborg.\n19 Aalborg - Nordjyllands hovedstad 19 Oplevelsesøkonomien i Region Nordjylland Kilde: Kultur- og oplevelsesøkonomi i Region Nordjylland med en central beliggenhed. Nibe havn sætter fokus på maritime og gastronomiske oplevelser - senest er en restaurant med eget bryghus åbnet på havnen. Tilsammen giver det en bred vifte af oplevelsesorienterede erhverv. Figuren til venstre viser Region Nordjyllands styrker indenfor oplevelsesøkonomien. Der er mange nordjyder beskæftiget indenfor Medier, Gastronomi og natteliv samt overnatning og turistbureauer. 20% af den danske musik indspilles i Nordjylland. Der er negativ vækst i omsætningen indenfor museumverdenen, antikvitetssalg, litteratur og forlystelsesparker. Kongress- og messeaktiviteter, som især foregår i Aalborg er det område, der i øjeblikket vokser mest, målt i omsætning. Figuren illustrerer samtidig, at de områder, som nordjyderne er gode til og hvor vi har en forholdsvis høj markedsandel, ikke er i vækst. Kulturinstitutioner og kulturarv Et godt og varieret kulturliv er med til at gøre Aalborg Kommune til at spændende sted at være, og det bidrager til at synliggøre oplevelsesmulighederne. Selvom kommunen yder lokale- og driftstilskud til en række foreninger og institutioner, hviler kulturlivet overvejende på en indsats fra frivillige, engagerede mennesker. I 2005 blev der brugt 215 mio. offentlige kr. på Aalborgs kulturliv. Hertil kommer hvad private erhvervsdrivende og sponsorer tilfører området. Et godt samarbejde mellem det private Branding Aalborg Aalborg har gennem de senere år været genstand for Branding Aalborg kampagnen som en del af en oplevelsesøkonomisk satsning. Projektet løber i perioden Aalborgs værdier er Samarbejde, Handlekraft, Kontraster og Højt til Himlen. Kampagnen skal ruste Aalborg til en rolle som byen, der giver plads og muligheder til kreative og innovative medarbejdere. Kilde: Kultur- og oplevelsesøkonomi i Region Nordjylland omsætningstilvækst værditilvækst vækst i beskæftigelsen Oplevelsesøkonomien i tal 2002: 88,9 mia kr. 2002: 6,0 mia kr. 2002: 29,6 mia kr. 2002: 2,4 mia kr. Danmark Nordjylland 2003: personer 2003: personer %\n20 20 Aalborg - Nordjyllands hovedstad erhvervsliv og kommunens kulturinstitutioner betyder, at kulturen trives og har råderum til at udvikle sig. Som eksempel herpå havde sportskoncernen AAB i 2006 en omsætning på 88,3 mio. kr. Indtægterne fra sponsorer var 4,5 gange så store som entreindtægterne. Et andet eksempel er Nordjyllands Kunstmuseum der i 2007 har indledt et formidlingssamarbejde med filmselskabet Zentropa Interactions, som skal sætte fokus på museets formidling af kunst og arkitektur. Øvrige eksempler som, Aalborg Opera Festival, Nibe Festival, Karnevalet og Kulturnat er med til at synliggøre kulturlivet i bybilledet. Kommunens museer har fokus på oplevelsesøkonomien som en del af de fremtidige udviklingsmuligheder, og samarbejder bl.a. med AAU, APEX* herom. En satsning der er med til at understøtte udviklingen i regionens kompetencer på disse felter, er udviklinge af nye teknologiske virkemidler i forbindelse med udstillingerne, som blog, spil på mobiltelefoner og 3D-animerede spil. Teatrene i Aalborg eksperimenterer med nye samarbejdskonstellationer - anført af Det Hem lige Teater, som opfører Aalborgs gruopvækkende historie i levende byvandringer. Kommunens Kunstfond arbejder med at forskønne byrummene og de offentlige bygninger. Karnevalet i Aalborg er Nordeuropas største, og fylder 25 år i gæster og hjælpere lægger vejen forbi Skalskoven til Nibe Festival hvert år i juli. Næsten 2 millioner mennesker årligt træder indenfor hos Aalborg bibliotekerne. Du kan se vildheste, kongeørne og vildsvin i Lille Vildmose. Aalborghallen har Danmarks største scene og plads til siddende tilskuere. Aalborgtårnet bringer dig 105 meter op over Limfjorden. Aalborg Zoo som den første zoo i verden er blevet miljøcertificeret efter DS/EN ISO Internationale relationer I Aalborg er der fokus på internationale samarbejder, som kan være med til at markedsføre og udvikle kommunen. Aalborgs mange venskabsbyer betyder, at der sker en udveksling af ideer og holdninger mellem Nordjylland og 33 andre byer. Sammen med Aalborg Universitet er kommunen i færd med at udvikle en international masteruddannelse i Urban Quality Development and Management som en del af projektet Water Based Cities. Med projekterne Liveable Cities, Aalborg Commitments, WaterFront Communities og B-sure er der fokus på de bæredygtige og kvalitetsbevidste aspekter i udviklingen af en storby. Aalborg Commitments udspringer af Aalborg+10 konferencen, som blev afholdt i Siden har næsten 500 byer tilsluttet sig Aalborg Chartrets retningslinjer og visioner. Aalborg Kommunes engagement strækker sig langt ud over Danmarks grænser. Først og fremmest markerer kommunen sig i forhold til miljøet ved at være grundlægger af principperne i Aalborg Commitments. Aalborg Commitments er et charter, som sigter mod at skabe bæredygtige byer og som ligger til grund for Aalborg Kommunes Bæredygtighedsstrategi 2007, som er udarbejdet sideløbende med Planstrategien. Kommunen er med i samarbejdet Waterbased Cities. Tall Ships Race har flere gange lagt vejen forbi Aalborg. Aalborg har hele 33 venskabsbyer - flere end nogen anden dansk by. Gennem NordDanmarks EUkontor er Aalborg involveret i 10 EU projekter. Aalborg er basishavn for Grønlandstrafikken.\nOversigt over ændringerne til Kommuneplan\nOversigt over ændringerne til Kommuneplan 2017-29 I Planstrategi 2015 for Kommune blev det besluttet, at der skulle foretages en delvis revision af kommuneplanen. Det betyder, at den samlede kommuneplan


5 ting du ikke vidste om cykellygter | Samvirke\nVidste du, at man i gamle dage måtte tisse i cyklelygten, hvis man skulle langt? Få 5 sjove facts om cykellygter og reflekser.\nTekst: Kristian Herlufsen | Foto: Line Falck | 30. september 2018 |\nDe små cykellygter er ulovlige\nCykellygter skal være fastmonteret på cyklen. De små lygter, der hænger i en lille elastik, har ikke været lovlige siden 2012.\nDet er heller ikke lovligt, hvis du kun har lygter monteret på din hjelm eller krop, lygterne på hjelmen kan dog været et fint supplement.\nKoldt vejr giver mindre lys i lygterne\nLangt de fleste cykellygter er drevet af batterier. I koldt vejr bruger batterierne den "opsparede" energi hurtigere end i varmt vejr. Det er derfor, du vil opleve, at cykellygterne kan lyse i kortere tid en kold vinteraften end på en klar sommernat.\nNye cykellygter skal ifølge loven altid kunne holde lyset tændt i 5 timer, når batterierne er nye.\nVirker cykellygten ikke eller har du glemt den derhjemme, er bøden på 700 kroner, hvis du bliver stoppet af politiet.\nLangt hjem? Så tis i cykellygten\nFør dynamolygterne og batterilygterne brugte man blandt andet karbidlygter på cyklen. Lygten lyste ved, at man hældte vand på calciumcarbid, der var i en beholder bag et glas. Når stoffet blev vådt, udvikledes acetylen, som antændtes og ved forbrænding gav et kraftigt hvidt lys.\nHavde man langt hjem, måtte man af og til af cyklen og tisse på calciumcarbidet, så der kunne dannes nyt acetylen, der kunne brænde.\nBlink en masse gange\nMindst 120 blink i minuttet. Så mange blink skal der være, hvis det skal være lovligt, når du bruger din blinkende cykellygte. Som tommelfingerregel skal lygterne kunne ses på 300 meters afstand.\nHusk også, at der skal være gule, bevægelige reflekser, der kan ses bagfra samt reflekser på hjulene.\nDu kan ikke sætte lygter efter gadelyset\nCykler skal have lys på fra solnedgang til solopgang.\nGadelygterne tænder forskelligt i forskellige byer, og du kan ikke bruge gadelyset som pejlemærke for, hvornår lygterne skal være tændt.\nHusk, at man også skal have lys på, hvis der er dårlig sigtbarhed som eksempelvis tåge, tæt regn og snevejr.\nCyklistforbundet: Love og regler for lys på cyklen\nPoliti.dk: Nye regler for lys på cyklen


Apartment Le Robinson i Saint-Gervais-les-Bains til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n-, Saint-Martin, Saint-Gervais-les-Bains, Frankrig, 74170 - Se på kort\nMere om Apartment Le Robinson\nMed en praktisk beliggenhed i Saint-Gervais-les-Bains er Apartment Le Robinson et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Saint-Gervais-les-Bains. For at nævne blot nogle få af hotellets faciliteter tilbydes der blandt andet familieværelse.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvaskemaskine, mikroovn, vaskemaskine, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Apartment Le Robinson.


Vedligeholdelse - Portico Sport\nPlan for vedligeholdelse af vores produkter\nDet er essentielt at padel baner vedligeholdelse korrekt for at sikre de bedste spil forhold - og for at få størst værdi af den investering som er lavet.\nPÒRTICO SPORT tilbyder derfor en altomfattende vedligeholdelse af padel baner og overdækning til alle kunder som ønsker det.\nOptimal vedligeholdelse er altafgørende:\nForlængelse af banens levetid gør investeringen mere rentabel.\nDet er bevist, at en dårlig vedligeholdelse accelerere forringelse af alle banens elementer, hvilket fremskynder behovet for udskiftning af disse. Ved at lave en grundig vedligeholdelse af hele banen, kan vi reparere skader på et tidligt tidspunkt, så dyre udskiftninger ikke er nødvendigt.\nMed god vedligeholdelse opretholder vi optimale spilleforhold og sikkerhed på banen i hele banen levetid\nRegelmæssig vedligeholdelse af banens underlag er afgørende for spillernes sikkerhed, spillets kvalitet, banens holdbarhed og banens æstetiske udseende. For eksempel kan nedtrådt kunstgræs, med uregelmæssige dosering af sand, forårsage spillerskader ved, for eksempel, at glide på kunstrgræsset - dette skal undgås.\nDet æstetiske aspekt af banen er afgørende for et positivt indtryk hos spillerne. Det er essentielt med orden, renlighed og god stand på banen for at give spillerne den bedste oplevelse.\n· Vedligeholdelse ·\nPÒRTICO SPORT tilbyder forskellige former af vedligeholdelse til hver enkelt kunde og vi tager hånd om alt selv ned til en mindste detalje. Vores service gælder ikke kun vores egne baner, men gælder også for eksisterende baner fra andre brands.\nEr Inkluderet i det første år som garanti til alle PÒRTICTO SPORTs kunder.\nSend gerne forespørgsel om vedligeholdelse, Portico Sport helt uden forpligtelser. Specialisterne hos PÒRTICO SPORT vil rådgive dig om, hvilken type vedligeholdelse der er bedst for dine padel baner. Du er meget velkommen til at kontakte os.


Fostla AMG GT R: Når det bedste ikke er godt nok - Boosted Magazine - Boosted.dk\nHome / Tuning / Fostla AMG GT R: Når det bedste ikke er godt nok\nFostla AMG GT R: Når det bedste ikke er godt nok\nAf Kasper Erling den 31. januar 2019\nFirmaet fra Hannover hader standardbiler. Også når det gælder i forvejen lynhurtige biler fra AMG.\nSelvom Mercedes har brugt utallige timer på Nürburgring for at forfine AMG GT R-modellens performance ned til mindste detalje, så er de tyske tunere da ikke blege for lige at skulle nive de sidste heste ud af den store maskine, der som standard gemmer på 585 hk og 700 Nm.\nHer er det Fostla Concepts fra Hannover, som har haft fingrene i den hurtige AMG. De har fundet en del flere heste blot ved hjælp af ændret motorstyring og et mere effektivt luftfilter-system. Så nu har bæstet 650 hk og 770 Nm.\nUdvendigt er det svært at gøre en AMG GT R meget vildere, så her har Fostla fokuseret på en meget speciel folie, der giver et hidsigt – og meget opmærksomhedskrævende – udseende. Men vi kan li’ det.\nSe mere om deres projekter her!\nHer får du flere billeder:


Yoga undervisning i københavn Hatha Yoga, for alle, Yoga for gravide, Yoga efter fødslen, Yoga event, yoga for virksomheder i København og Norsjælland\nHjem Yoga event Yoga i virksomheden Yoga og stresshåndtering De 5 Tibetanere Personlig træning Yoga hold Weekend med Yoga Yogalærer uddannelse Profil Referencer\nYoga hold i Nordsjælland\nHold for dig der ønsker at fordybe dig i din yogapraksis og få individuel træning\nYoga hold hensyntagende.\nYogahold for dig der har brug for blid træning indiviuelle og særlige hensyn,\nhar smerter, piskesmæld, skader, gigt er kronisk syg, kol, fibromyalgi, kroniske smerter, så er du velkommen.\nYoga for gravide, her kan du gå i hele graviditeten\nDu får arbejdet kroppen blidt igennem og styrket musklerne\nVi ligger meget vægt på åndedræt, afspænding og fødselsforberedende øvelser\nDu medbringer baby og sammen med andre mødre og træner du dig langsomt op\nBækkenbunds workshop er en fast del og vi har også tid til at vende emner der er vigtige\nBækkenbundsworkshop Lær at bruge bækkenbunden i hverdagen,\nfinde de rigtige muskler på en ny måde og bliv inspireret til at bruge den under fysisk træning\nDu ser nye datoer hold og tider ved at følge linket her\nHusk navn på bankudskrift\nDu kan starte på yogaholdene, midt i et forløb, uanset hvornår det er startet, du betaler kun for de gange der er tilbage i det igangværende yoga forløb.\nYogaholdende fortsætter hele året.\nHvis du kun kan komme hver 2 gang, kan du lave særlig aftale, ved at skrive til mig, og høre om der er plads, på igangværende Yogahold til denne ordning. Ønsker du at opleve en prøvetime og se om yogaholdet er noget for dig, koster dette 150 kr.\nHvis du aflyser, er syg eller af anden årsag ikke kommer til Yoga, er der ingen refusion. Hvis underviser aflyser, yogaundervisningen pga. sygdom eller andet, tilbydes en extra Yogatræning, eller du kan vælge at få refunderet undervisningsgangen.\nDer kan forekomme aflysninger af yoga undervisning, da jeg er delvist sygemeldt efter en faldulykke, og ikke er stabilt frisk endnu.\nAl undervisning foregår ved mundtlig instruktion efter Hatha Yoga traditionen ved Guni Martin.\nPersonlig yogatræning og private Yoga hold, Skriv til Camilla kontakt@yogakey.dk\nved Camilla Lund Sørensen\nAvderødvej 20 A\nArb Tlf: 51226076\nPrivat akut 60153102\nOm Yogacenter Yogakey\nalle hold er små, så der er tid til individuel vejledning. Nærvær og kendskab til eleverne er en af de største værdier hos os.\nYogacenteret ligger i landsbyen Avderød på en gård i rolige omgivelser, men kun 3 min kørsel fra afkørslen Kokkedal/Fredensborg fra Helsingør motorvejen. Vi ligger lige midt i mellem Hørsholm, Hillerød og Fredensborg og der er p pladser til alle på gården.\nDu kan starte på yogaholdet hvilken som helst dato, når du ønsker det, men holdet er opdelt i perioder, for at lette betalingsdelen. Du dividere bare de resterende gange i forløbet, skriver en mail med fuldt navn og tlf. nr. og hører om der er plads og indbetaler, så er din plads reserveret.\nYoga vejen til frihed


Fynsgade 3, 8560 Kolind - Villa på 146 kvm - Sagsnr. 288-2017071\nEjerudgift pr.md. 1.782\nSjældent udbudt moderniseret bindingsværkshus\nHuset som frem til 1956 befandt sig i Nimtofte Skov, blev købt og flyttet stump for stump til Kolind. I 1998 blev huset overtaget af dets nuværende ejere, som har restaureret og moderniseret dette til en unik perle midt i Kolind. I 2003 blev over etagen skiftet med tømmer fra Skarresø og genopført med stråtag.\nHuset er gennem tiden blevet moderniseret og er i rigtig god stand, og fremtræder særdeles velindrettet med store værelser, hvor alle familiens medlemmer kan indrette sig. På indretningsfronten kan man se frem til lyse, flotte rum, der forener nutidige elementer med husets originale stemningsfulde ånd.\nDet første man møder, når man ankommer til boligen, er en stor, åben hall med højt til loftet. I den ene side af lokalet snor trappen sig op til husets 1. sal, hvor en åben repos skaber samme luftige rumfornemmelse med kig ned til hallen. Fra repos er der adgang til de 3 tre store værelser. Samtlige rum indeholder god, integreret skabsplads og er derudover charmerende indrettet med loft til kip og hvide loftsbjælker. Fine detaljer, der er med til at bevare husets oprindelige stemning.\nI stueplan er endnu et værelse, også med integrerede skabe. Etagen byder også på bryggers (med opbevaringsmuligheder og integrerede vaskefaciliteter). Husets bad og toilet er udført i særdeles flot standard. I bryggers og bad er der indsat LED spotlys i lofterne. Det samme gør sig gældende i husets dejlige køkken/alrum, som står indrettet med en halv væg i råt murværk, masser af dagslys fra de småsprossede vinduespartier samt et flot klinkegulv. Fra køkkenet er der adgang til en hyggelig stue med bjælker i loftet og lyst gulv, der danner rammen om hyggelige hverdagsstunder foran den knitrende brændeovn. Fra stuen kan man tilmed bevæge sig direkte ud på den anlagte fliseterrasse mod haven, der følger solen hele vejen omkring huset.\nPå grunden er endvidere opført et isoleret skur på 32 m2, ej opvarmet, med støbt gulv, der fungerer som opbevaringsrum og værksted.\nDen centrale beliggenhed i stationsbyen Kolind - kun 50 m. fra Kolind Centralskole - gør placeringen for denne villa oplagt til børnefamilier. På Fynsgade 3 venter jer dette idylliske bindingsværkshus med stråtækt tag, som med sin romantiske udstråling charmerer alt og alle omkring sig.\nDette skønne hjem ligger et kort øjeblik fra alle Kolinds hverdags faciliteter, som både tæller skole, børnehave, vuggestue, kultur- og idrætscenter og selvfølgelig et godt handelsliv. Der er også gode transportforhold i den hyggelige stationsby med den kommende letbane, der gør det nemt at komme fra Grenaa til Århus.\nBrt./Nt. ekskl. ejerudg. 7.317 / 6.370\nBoligen ligger i Kolind. I dette nabolag finder du blandt andet 2 børnehaver og 60 virksomheder.


Løs te 1 kg - Restaurant 5\nMargaret's Hope Darjeeling 1 kg\nPlantagen er grundlagt for omkring et århundrede siden, og det usædvanlige navn âMargarets Hopeâ er fra 1927 hvor ejeren Mr. Cruikshank opkaldte den efter hans datter, Margaret. Hun var dybt fortryllet af skønheden i plantagen og var dybt knyttet til\nMargaret's Hope 1 kg\nBehagelig sødme gør denne te til en interessant te og den høje kvalitet afspejles også i det fint udseende og perfekt formede blad.Â Keemun er forenklet kinesisk for ââ"Qimen rød te" og er en berømt kinesisk sort te. Den blev først produceret i slutni\nUrtete med lakrids, med sin behagelige og stærke sødme og dejlige æblestykker. Meget fint citrongræs med frisk karakter og forfriskende pebermynte, der tilføjer finish. NB: I tilfælde af forhøjet blodtryk bør overdreven forbrug af denne te undgås.Â Brygge\nPai Mu Tan 1 kg Øko\nDe høje spidse topblade frembringer en vild og dog fin og frugtagtig afbalanceret karakter. Exceptionel økologisk hvid te. Hvid Te Hvid te høstes primært i Kina, for det meste i Fujian-provinsen, men produceres også i det østlige Nepal, Taiwan, Thai\nNyd og se denne fantastiske te. Smag af passionsfrugt, ananas og jordbær udgør en perfekt symbiose som basis. Frugt stykker og blomster gør den yderligere attraktiv.Â Â Bryggetid:Â 2-3 min.Â Temperatur:Â 80 grader celsius. TeâensÂ Specifikationer: Typ\nGrøn te - Sencha Fukujyu 1 kg\nTe fra Shizuoka på Fujiyama-bjergskråningerne, hvor halvdelen af den japanske te produceres. Høstes mekanisk om efteråret. Stængler og brudte stykker fjernes manuelt. Sencha betyder "dampet te". Behandles omhyggeligt og dampes let, før den rulles og tørre\nGrøn Te Jasmin 1 kg\nGrøn te fra Kina med fin aroma af jasmin blomster. Jasmin Te Jasmin te er parfumeret med aroma fra jasmin blomster for at give en duftende te. Den typiske jasmin te har grøn te som te base, men kan også forekomme med sort og hvid te. Det giver en sm


Hospital afskediger akutlæger | TV 2 Lorry\nHospital afskediger akutlæger\nHerlev Hospital dropper ambitiøs plan om at have specialuddannede akutlæger til tage imod de akutte patienter, der kommer til hospitalet. Ordningen, hvor Herlev ellers har været foregangshospital, er droppet frem til 2016. Det skriver Frederiksborg Amts Avis.\n10. jun 2010, kl. 08:09 Opdateret: 22. okt 2010, kl. 14:32\nHerlev Hospital udskyder nu en ambitiøs plan om at lade specialuddannede akutlæger stå for den første vurdering og behandling af alvorligt syge patienter, der kommer ind til hospitalet. Det sker efter kun fire måneders drift, hvor ambitionen var at hæve niveauet i akutbehandlingen.\nFire læger, der er efteruddannet til akutlæger, er netop blevet opsagt og en femte stilling bliver ikke besat. Tilbage er kun en enkelt læge, og akutmodtagelsen må gå tilbage til en model, hvor akutmodtagelsen skal trække på speciallæger fra hospitalets andre afdelinger.\n- Det er ikke den vej, vi gerne vil, men det vi er nødt til på grund af, at det er ikke har været muligt at rekruttere læger nok til 24 timers vagtdækning året rundt. Samtidig er de fysiske forhold ikke gode nok til, at patienterne kan blive på akutmodtagelsen til observation. Der bliver først plads i 2016, når en ny fælles akutmodtagelse står klar, siger hospitalets kommunikationschef, Jens-Peter Wehlitz.\nHerlev Hospital er områdehospital for borgere i blandt andet Furesø, Egedal og Rudersdal, og hospitalets akutenhed blev etableret 1. februar med intentionen om at opbygge en selvstændig lægestab inden for fagområdet akutmedicin. I stedet går hospitalet tilbage til en model, som også kendes fra de fleste andre hospitaler, hvor akutte patienter bliver modtaget og vurderet af sygeplejersker, som kan trække på lægelig ekspertise fra hospitalets øvrige afdelinger.\nFormanden for Dansk Selskab for Akutmedicin, læge Dan Brun Petersen, ser fyringen af speciallægerne som et stort tilbageskridt for de akutte patienter.\n- Fyringerne skal vel ses i lyset af en trængt økonomisk situation, men timingen er ekstraordinær dårlig; Ugeskrift for Læger har netop trykt artiklen om, at de yngste læger modtager og behandler de akutte patienter med meget lidt supervision. Status er, at man i de fleste skadestuer og modtagelser ikke har oplevet de store ændringer. Nogle få steder forsøger man heldigvis at opgradere kompetencerne i akutafdelingerne, men det er åbenbart ikke længere ambitionen på Herlev Hospital, siger han.


Brinkmann, Auken og Morgenthaler: Sådan får vi tid til at læse skønlitteratur\nDe fleste vil gerne læse bøger i hverdagen, men det er svært at finde tid - for der er så meget andet, ud over familie og arbejde, f.eks. Netflix, nyheder og sociale medier. Her er tre bud på, hvordan man får tid.\nMange synes, at de er svært at få tid til at læse, og mange siger, at mobilen og andre skærme er en tidrøver, som tager tiden fra læsningen.  Foto: Kristian Djurhus  Ritzau Scanpix Fold sammen\nTirsdag d. 23. oktober 2018, kl. 17.00\nSvend Brinkmann, professor i psykologi på Aalborg Universitet og forfatter til bøger som »Stå fast« og »Gå glip«:\nHvordan får du tid til at læse i hverdagen?\n»Jeg har altid læst meget, både fag- og skønlitteratur. Jeg bruger også skønlitteraturen i min forskning. Senest har jeg skrevet om sorg og har i den forbindelse også læst romaner og lyrik om sorg, f.eks. Naja Maria Aidts »Har døden taget noget fra dig så giv det tilbage«. Jeg har, siden jeg var jeg en lille dreng, haft det faste ritual at læse, inden jeg skal sove. Jeg KAN ikke lægge mig til at sove, uanset hvor træt eller beruset jeg måtte være, uden først at læse. Det er et fast ritual, og jeg læser helst skønlitteratur.«\nSvend Brinkmann, psykologiprofessor og forfatter, har et fast ritual: Han læser altid, inden han lægger sig til at sove. Foto: Liselotte Sabroe  Ritzau Scanpix Fold sammen\nEr det som et ritual, pligtlæsning eller lystlæsning?\n»Det er begge dele, men selvfølgelig lyst. Hvis jeg ikke følte lyst til det, ville jeg ikke have det princip. Men jeg læser også de dage, hvor jeg ikke har lyst lige nu og her, men jeg har lyst til at have princippet. Det er vigtigt for mennesker, og måske særligt for sådan en som mig, som professionelt interesserer sig for, hvad det vil sige at være menneske, at se verden fra forskellige perspektiver. Det gør man, når man læser skønlitteratur.«\nHar du et råd til, hvordan man får tid til at læse?\n»Jeg tror meget på ritualer. At man fast vælger at læse, når man lægger sig til at sove, eller at man har en bog liggende på badeværelset, eller man gør det til en vane altid at have en bog med sig. Det har jeg altid selv. Så når jeg sidder i toget eller flyet, læser jeg i stedet for at tage mobilen frem.«\nIda Auken, cand.theol., folketingsmedlem (rad.) og tidl. miljøminister:\nHvordan får du til til at læse i hverdagen?\n»Jeg har fundet ud af at omlægge den tid, som jeg ellers i rastløshed ville have brugt på mobilen, til læsning af bøger. Jeg sætter mobilen på lydløs og lægger den væk, sætter mig i en god lænestol og læser. Jeg har svært ved at slippe mobilen, så bogen bliver faktisk en god måde at komme væk fra den på. Jeg har haft nogle år med små børn, hvor jeg har haft svært ved at finde tid til at læse, men i sommerferien i år fik jeg læst otte-ti bøger - i stedet for at sidde og kigge på skærmen. Lige i øjeblikket læser jeg Leonora Christina Skovs »Den der lever stille«, og jeg har altid et par fagbøger i tasken, som jeg kan læse i, hvis jeg har nogle pauser i løbet af dagen.\nIda Auken, folketingsmedlem og cand.theol., siger, at skønlitteratur er en vigtig del af livet, og hun bruger bøger til at afgifte sig selv fra mobilen og andre skærme. Foto: Mathias Løvgreen Bojesen  Ritzau Scanpix Fold sammen\nFor mig er skønlitteratur en vigtig del af livet. Når man læser romaner, kan man få en indsigt i andre menneskers liv, som man ellers kun kan få gennem virkelig gode samtaler. De minder en om de vigtige ting i livet. En af de bedste bøger, jeg læste denne sommer, var Delphine de Vigans »Alt må vige for natten«, som handler om en kvinde, der lige har mistet sin mor. Læsningen giver en en følelse af meningsfuldhed, ro og nærvær. Det er også en måde at finde ud af at være alene på.«\n»Man skal finde sin bedste stol og kaffe og lægge mobilen og andre elektroniske devices væk. Bogen kan være en måde at afgifte sig selv på i forhold til mobilen og andre skærme.«\nAnders Morgenthaler, tegner, forfatter og filminstruktør:\n»Jeg læser et par bøger om måneden, både skøn- og faglitteratur. Jeg prøver at have en bog med mig hele tiden, og jeg har en bog med i tasken og en bog liggende på toilettet. Jeg læser mest om aftenen, inden jeg skal sove, og på toilettet, og nogle bøger hører jeg som lydbøger. Jeg bruger skønlitteratur som en metode til at undgå computere og telefoner. Bøgerne er pauser.\nAnders Morgenthaler, tegner og forfatter, kan godt lide at læse på toilettet og anbefaler alle at købe en squatty poddy, en toileskammel, som gør det behageligt at sidde at læse på toilettet. Foto: Asger Ladefoged  Ritzau Scanpix Fold sammen\nJeg læser meget på toilettet. Jeg har købt en squatty potty, en skammel som kan skubbes ind under toilettet. Den hæver dine knæ, så man kan sidde længere og mere behageligt på toilettet uden at få hæmorider og anden ondskab. Det er virkelig perfekt at sidde der og læse 20 minutter. Squatty poddy og skønlitteratur burde sælges sammen. Det er vigtigt for mig at læse skønlitteratur, fordi jeg selv er historiefortæller. Skønlitteratur er som at kunne leve flere liv samtidig. Man kan opleve et andet menneskes liv, og hvis det er godt lavet, har man det næsten, som om man selv har levet det liv. For nyligt har jeg læst »Et lille liv« af Hanya Yanagihara, som var fantastisk. Jeg har ikke svært ved at få tid til at læse, men nogle gange kan jeg have svært ved at rive mig løs fra skærmen.«\n»Køb en squatty poddy, hav en bog liggende på toilettet og læs 20 minutter i stedet for at scrolle på telefonen. Og lad være med at starte med de svære bøger.«


Aalborg Escorts Intim Massage Vejle / Casual Sex Vesthimmerland\nForest Foos 29/04/2018 Danske porne 0\n: Aalborg escorts intim massage vejle\nStripper fyn order escort online Antonia is an exciting, curious and delicate woman who is motivated to ever quit your ambition. Lækker nips på 53 kg. Jeg er en naturlig dansk kvinde med blød timeglasfigur og ikke mindst et smukt ansigt indrammet af flotte, røde krøller. Vicki Kiki - Service: Hex af Guds Nåde!!! Alt blidt er inklusisv i min pris - ingen tillæg!\nModen dansk fisse massage østerbro aalborg Eroguide jylland www escort service com\nAalborg escorts intim massage vejle Hot Latina naomi Service: Jeg er den skønneste frække brunette. Her magnificent smile fits her busty figure. Mød mig torsdag i Valby. Odense C fredag ulige uger! Maria dansk gudine i Valby hos valbypigerne. Din uartige drøm, frække fantasi og forbudte lyst\nTyk pik escort for you\nmar Viser alle Sex og escort annoncer i Ålborg, Århus, Skive, Struer, Billund, Vejle, Esbjerg, Herning Tilbyder alt dejligt kærligt sex, alt med gummi. Engtoften 16 A, Viby Massage og Escort:Hello gentlemen. store liderlige kvinder intim massage aalborg nov Naugty girl in Vejle I dag, kl. nov MeeSuk Thai Massage escort hvordan kommer jeg over utroskab Knustildig Gratis Chat For Unge Massage I Aalborg Tæbring Gratis Sex Chat Dk / sexymouse Meget skeptisk tog den gode tur til Vejle, havde fundet et par.\nTrans sex massage billeder fisse\nThai massage i vanløse thai massage med afslutning\nEscort side 6 escort holstebro\nescortpiger i vejle modne kusser\nfisse film escort græsk\nmassage escort nordjylland escort i holbæk


Simon Grønvaldt - Wikipedia, den frie encyklopædi\nSimon Grønvaldt (født 30. januar 1991) er en dansk ishockeyspiller der i sæsonen 2008-09 skal repræsentere Kitchener Rangers i den stærke canadiske juniorliga Ontario Hockey League (OHL). Grønvaldts foretrukne position på isen er back.\nGrønvaldt fik sin ishockeyopdragelse i Rødovre hvor han debuterede på superisligaholdet i sæsonen 2007-08 i en alder af bare 16 år.\nPå baggrund af den sæson blev Simon Grønvaldt draftet af OHL-holdet Kitchener Rangers i den såkaldte CHL Import Draft hvor holdene fra de tre store junior-ligaer i Canada fordeler rettighederne til de bedste europæiske junior-spillere imellem sig. Han skrev en tre-årig kontrakt med Kitchener og han skal således spille sæsonen 2008-09 for Kitchener i Ontario Hockey League. Grønvaldt er af NHL's officielle talentspejder-firma Central Scouting Bureau rangeret som den 103. bedste spiller i Nordamerika forud for NHL's draft i 2009 (målmænd ikke medregnet).\nGrønvaldt deltog for Danmark ved Junior 20 A-VM i ishockey 2008 hvor det blev til 1 assist i 6 kampe. Grønvaldt deltog ligeledes for Danmark ved Junior 20 B-VM i ishockey i december 2008, hvor det blev til 1 mål og 1 assist i 5 kampe.\nSimon Grønvaldt – Niagara Icedogs\nStatistik fra Eliteprospects.com\n↑ 2008-09 CSB Midseason Rankings\nHentet fra "http://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Simon_Grønvaldt&oldid=6457032"\tKategorier: Født i 1991Levende personerIshockeyspillere fra DanmarkTidligere superisliga-spillere fra Rødovre Mighty BullsSkjult kategori: Påbegyndte biografier om sportsudøvere\tNavigationsmenu\nDenne side blev senest ændret den 7. oktober 2012 kl. 11:01.


Papir i kompost er dejlig ormemad - Kompostorm.dk\n26. august 2014 / Louise Toft Petersen\nMå man gerne blande makuleret papir i kompost? Ja det må man da, orm vil helt sikkert sørge for en sikker kompostering af alle hemmeligheder. Sørg for at det bliver godt vådt, tørt papir rør de nemlig ikke, til gengæld elsker de vådt og snavset papir i kompost. Det er de vidst ene om at elske, ja måske lige på nær geder de er vist heller ikke kræsne.\nEr det alt papir i kompost der er godt?\nNormalt vil jeg jo sige at man skal sortere sit papir til genbrug af papir og det synes jeg fortsat man skal. Men der er jo noget papir der ikke må lægges i til genbrug, fx snavset og vådt papir. Så vådt papir i kompost er fint. Man kan også kompostere køkkenrulle og den sukker klæbende bager pose og spare forbrændingen for vådt materiale og istedet få god kompost ud af det. Vær opmærksom på evt. plast ruder i bagerposer og andre plastik dele der er klæbet sammen med papir. Orme spiser bare ikke plastik, men de gnaver det pænt rent skal jeg hilse og sige.\nKan man kompostere pap?\nÆgge- og pizzabakker må heller ikke lægges i til papaffald, men til kompost er de meget velegnede. Riv dem i små stykker inden du blander dem med i din kompost. Hvis din kompost har tendens til at blive for tør, så blød dem op i vand, det gør dem meget lettere at rive i stykker. Børn elsker at at få lov at rive i stykker og her kan de få lov at afreagere. Det man skal undgå er farve reklamer (skal man ikke altid det) og papir med plast på, fx smørbakker og mælkekartoner. De sidstnævnte skal med affaldet til forbrændingen, farvereklamerne skal med til genbrugspapir hvis ikke man vil afmelde dem.\nSpiser kompostorme ispinde af træ?\nJa det gør de, men de skal ligge i komposten og nedbrydes af mikroorganismer i flere år inden ormene kan gøre kål på dem. Så hvis man kan en kompostbunke i haven der får lov at ligge i flere år kan man godt smide dem i der. I en mindre beholder vil jeg i hvert fald knække den så meget som muligt for at mikroorganismerne får så meget overflade som muligt at kaste sig over. Det kommer også an på hvor findelt en kompost man har brug for, til bede i haven må den gerne være mere grov end til at blande i sin pottemuld til stueplanterne.\nBestil dine orm på vores webshop OrmePosten.dk\n← Ormeposten.dk er klar til at sende orm med posten\nOvervintering af kompostorm →


Designpartner - design concern\nBrug os som din\nSådan sikrer du den røde tråd og skaber værdi via design.\nSætter du uforvarende dit brand og din troværdighed på spil – og bruger du samtidig mere tid ved at gøre det hele selv?\nMed design concern som fast designpartner får du en erfaren samarbejdspartner, som spiller dig god – såvel strategisk som praktisk. Uanset om du har brug for en designpartner, der løbende holder hånd i hanke med din virksomheds identitet og dit website, eller om du blot har brug for hjælp en gang imellem.\nSkal vi være din nye designpartner?\nDu kan regne med os – vi er der for dig.\nDu får hjælp til at sikre at din værdiskabelse via design ikke løber ud i sandet – og at den røde tråd forbliver gennemgående for din virksomheds tilstedeværelse på markedet.\nMed design concern som erfaren og effektiv designpartner skaber du unikke brugeroplevelser og differentierer din virksomhed. Og det er en nødvendighed, hvis du vil vækste i et stærkt konkurrencepræget marked.\nVi arbejder både på projektbasis og på timebasis med klippekortordning, og med individuelle faste aftaler, som det passer dig bedst. Kontakt os gerne, så vi i fællesskab kan finde den løsning, der passer til dine behov.\nDesign af visuel identitet, logo og subbrands\nDesign af brochurer, skilte, visitkort, brevpapir- og PowerPoint-skabeloner, årsregnskaber o. lign.\nDesign af displays og messeartikler samt branding på biler og arbejdstøj\nUdvikling og design af emballage og merchandise\nDesign, udvikling og vedligehold af websites og webshops\nOpsætning af digitale konfiguratorer\nProduktion af content i form af tekst, illustrationer, fotos og animationer\nGenerel support og sparring mv.


Udbredelse af corona i indvandrermiljøer kan true genåbningen | hsfo.dk\nPia Kjærsgaard, MF og udlændingeordfører (DF) og tidl. formand for Folketinget\nCorona: Dansk Folkeparti har længe efterlyst tal for udbredelse af smitte blandt ikke-vestlige indvandrere og deres efterkommere. De er nu endeligt kommet.\nTallene viser, at corona-smitten hos yngre efterkommere af indvandrere fra ikke-vestlige lande er tre gange så høj som hos etniske danskere i samme aldersgruppe. Det fremgik også, at 18 procent af dem, der er testet positivt for coronavirus, er ikke-vestlige indvandrere eller efterkommere, men kun udgør ni procent af befolkningen.\nDenne befolkningsgruppe er således klart overrepræsenteret blandt coronasmittede. At ikke-vestlige indvandrere og deres efterkommere er overrepræsenteret blandt smittede kommer ikke som en overraskelse. Helt tilbage i marts kunne Belgien oplyse, at personer med tyrkisk baggrund udgjorde op mod halvdelen af alle coronapatienter på nogle hospitaler i den flamske del af landet. Lignende undersøgelser fra Sverige og Storbritannien har også vist, at etniske minoriteter er overrepræsenteret blandt coronasmittede og blandt dødsofre for smitten.\nDer har været mange forklaringer på denne overrepræsentation. En af dem er, at indvandrere og efterkommere ofte bor flere på samme adresse, og derfor har en større risiko for at blive smittet. Men det er næppe den eneste forklaring. Der er ingen tvivl om, at en væsentlig årsag er, at visse etniske grupper ganske enkelt ikke følger med i, hvad der foregår her i landet, fordi de lever i parallelsamfund, og at de ikke gider at overholde de regler, som kommer fra myndighederne. Det er et kæmpe problem for resten af landet, fordi grundlaget for genåbningen af Danmark risikerer at skride, når nogle grupper opfører sig uansvarligt.\nDet har vi set i indvandrermiljøet, hvor en stor gruppe muslimer eksempelvis var samlet til fælles bøn ved Gellerupparken. Indvandrermiljøer, hvor smittetallet er højt, må tage sig sammen og udvise ansvarlighed og samfundssind. Ellers truer det genåbningen af vores land. Desværre tror jeg ikke det vil ske. Det virker som om, at der er nogle i visse etniske grupper, der hverken kan eller vil efterleve de regler som resten af danskerne følger.


Natur Lig Vis | Page 2 | Aalborg Bibliotekerne\nNordkraft, Generatorscenen, Teater Nordkraft\nIfør dig dine vandrestøvler – for vi flyver jo ikke – og kom med ind på Generatorscenen, hvor vi taler om klima, hvad det vil sige at være øko-woke i udkantsdanmark, om hjemløse og mange flere virkelig svære emner, som vi skal tale om.\nMalte Tellerup – i samtale om det danske landskab og et økologisk perspektiv på skriften, ud fra sin seneste roman ”Hedeselskabet”. Den moderne hjemstavnsforfatter Malte Tellerup er generelt meget optaget af hvordan Danmarks areal er blevet og bliver forvaltet, ikke mindst hvad det gør ved de mennesker der bor hhv. i byen og på landet. Og hvad så, når landet bliver til udkant og alt lukker og gårdene og husene forfalder…\nGerd Laugesen, Hanne Højgaard Viemose, Shëkufe Tadayoni Heiberg\nKritisk performance med Shëkufe Tadayoni Heiberg, Hanne Viemose og Gerd Laugesen der kaster frø og utopi omkring sig. De planter nyt og gammelt i Inge Eriksens ark, og finder sammen med publikum vej mellem stjerner og bombestøv, grænser og sprog. Shëkufe, Hanne og Gerd tager skoene af og mødes ved den størknede å Østerå, den sandede.\nMikael Josephsen og Peder Frederik Jensen\nSamtale mellem Mikael Josephsen der er storaktuel med romanen ”De andre” der handler om hjemløses umenneskelige vilkår i Danmark og Peder Frederik Jensen der senest har skrevet romanen ”Det Danmark du kender” om det netop skæve Danmark.\nVindposen – minikoncert fra kloakkerne under København. Undergrunds-rap med bidende samfundskritiske tekster og en energi der får selv hårene hvor der altid er skygge, til at stritte.\nNogle gange må man gøre ting, også selv om det er farligt. Ellers er man ikke et menneske, men bare en lille lort!\nSådan siger Jonatan til lillebror Tvebak i Brødrene Løvehjerte. Bogen der også fortæller om eventyrlandet Nangijala, hvor alt er som det skal være … Vi lever desværre ikke i et Nangijala i verden i dag og meget snart er vi nødt til at gøre noget som er farligt og svært. Vi må stå op for vores klode og dem der har det skidt, for Naturen i og om os, for ellers ender det hele i Lig; vi må Vise at tiden er inde til en 180 graders vending. For vi er mennesker og ikke lorte.\nIfør dig dine vandrestøvler – for vi flyver jo ikke – og kom med ind på Generatorscenen og den jyske hede hvor nymaterialisten Malte Tellerup vil give os sin version af, hvad det vil sige at være øko-woke i Udkantsdanmark. Og smut da også lige med Gerd Laugesen, Hanne Højgaard Viemose og Sheküfe Heibierg Tadayoni på deres Road Trip rundt i alt det organiske, alt det der på trods af verdens tilstand alligevel og på trods giver håb og grøde.\nEn anden konsekvens af den samfundsmodel vi har valgt, vil også blive taget under kærlig behandling når Mikael Josephsen og Peder Frederik Jensen taler sammen om alle dem vi helst ikke ser: de hjemløse, socialklasse 5, de udkantede, misbrugerne - inden vi til sidst får blæst vores tunge hoveder helt væk som fik man en højtryksrenser sat til det ene øre, og – POW! Det vil rap duoen Vindposen med garanti stå for, og have succes med...


Rejsende i Billund Airport evakueret efter fejl - tvsyd.dk - TVSyd - Nyheder - Lokal - Billund\n07-08-12 · kl. 13.57\nRejsende i Billund Airport evakueret efter fejl\n*) skal udfyldes.\tEn teknisk fejl udl�ste tirsdag formiddag brandalarmen i Billund Airport. Cirka 200 rejsende blev evakueret og m�tte en tur ud af lufthavnen.\n- Vi kunne af tekniske �rsager ikke med det samme fastsl� at det var en teknisk fejl. Over h�jtalerne bad vi passagererne om at s�ge mod n�rmeste udgang, siger leder af brand og redning i lufthavnen Lars Hansen til jv.dk.H�ndelsen medf�rte ingen forsinkelser p� flyafgangene.Lufthavnen er nu i gang med at unders�ge, hvad den tekniske fejl skyldtes, s� det ikke sker igen\n20-06-2013 11:24 Prins Joachim �bnede nyt s�larium\n500.000 liter saltvand og 18 mio.kr. skulle der til: Men s� har s�lerne p� Fiskeri- og S�fartsmuseet ogs� f�et nyt hjem. Det nye s�larium blev i formiddag indviet af prins Joachim. 20-06-2013 10:57 Frygt for at ny b�rnelokker er p� spil\nSyd- og S�nderjylland f�r 48 millioner kroner til kollektiv trafik og cykler i den aftale, som regeringen onsdag indgik med Venstre, Dansk Folkeparti, Konservative og Liberal Alliance. Seneste tv-nyheder\n12:10 Danske Aller k�ber Norges tredjest�rste avis


Hvilken bog læser du for tiden? - Side 49 - Debatten\nDato og tid er 23. jul 2019, 20:56\nSide 49 af 76\nLikede indlæg: 18052\nIndlægaf paint » 15. jul 2018, 22:39\nLikede indlæg: 3329\nIndlægaf dykkersild » 16. jul 2018, 08:11\nOvervejer Ben Elton - To brødre som en af bøgerne til ferien. Fik den for 5 kr. på biblioteket - men nu bliver jeg i tvivl. Er der i virkeligheden tale om sød-suppe for det orker jeg ikke?\nIndlægaf dykkersild » 16. jul 2018, 08:12\nSpændt på at høre hvad du syntes om afslutningen.\nKort karma: 2224\nLikede indlæg: 24196\nIndlægaf Daine » 16. jul 2018, 12:25\ndykkersild skrev: Overvejer Ben Elton - To brødre som en af bøgerne til ferien. Fik den for 5 kr. på biblioteket - men nu bliver jeg i tvivl. Er der i virkeligheden tale om sød-suppe for det orker jeg ikke?\nSå vidt jeg ved er det ikke sød-suppe. Min tidligere kollega var ret begejstret for bogen, og hun læser ikke sød-suppe bøger. Jeg mener hun satte den i kategori med “alt det lys vi ikke ser”, selvom jeg er lidt usikker på om jeg husker det rigtigt.\nIndlægaf honeybee » 16. jul 2018, 12:35\nJeg synes den er rigtig god og bestemt ikke sød-suppe\nIndlægaf dykkersild » 16. jul 2018, 12:36\nÅh nej - for jeg var nok den eneste som absolut ikke var vild med alt det lys vi ikke ser - det var plidder-pladder for mig.\nIndlægaf Daine » 16. jul 2018, 12:43\nDamn. Ja, jeg er ikke helt 100 på det, men jeg ved hun også var rigtig glad for ADLVIS. Jeg har ikke læst nogen af dem.\nIndlægaf paint » 17. jul 2018, 20:31\nSlutningen, var ret overraskende. Måske endda lidt for overraskende\nIndlægaf dykkersild » 18. jul 2018, 09:11\nEnig - jeg blev sådan lidt; ej var det nu også nødvendigt for nu blev det så lidt "åndsvagt".\nLikede indlæg: 5049\nIndlægaf TinaW » 19. jul 2018, 09:01\nIndlægaf Daine » 19. jul 2018, 09:04\nSøren Sveistrup: Kastanjemanden\nDen tegner godt.\nIndlægaf Flora » 19. jul 2018, 09:07\nLars Kepler: Sandmanden\nIndlægaf Little_Woman » 22. jul 2018, 17:21\nLikede indlæg: 1292\nIndlægaf Alphilia » 22. jul 2018, 18:03\nMin geniale veninde af Elena Ferrante\nIndlægaf Afskylia » 25. jul 2018, 12:03\nOnkel Toms hytte - Harriet Beecher Stowe


Events4Singler er ikke som andre datingsider - Greys\nEvents4Singler er ikke som andre datingsider\nHvis du er single og ikke ser en oplagt mulighed for at finde kærligheden i det virkelige liv, har du helt sikkert overvejet at lede efter den på datingsider. Måske har du allerede prøvet dig frem med diverse datingsider, men så har du helt sikkert også erfaret, at det ikke nødvendigvis gør det meget lettere. De fleste datingsider har nemlig et ry for at være en portal, hvor du mest af alt finder kortvarige forhold, hvis de overhovedet når at blive til forhold. Events4Singler er dog slet ikke som andre datingsider. I denne artikel kan du blive klogere på, hvordan Events4Singler skiller sig ud fra alle andre datingsider.\nDating for voksne med singlefester og dating rejser\nEvents4Singler er en løsning for dating for voksne og dating for single forældre, men E4S er slet ikke som de normale datingsider. E4S er nemlig meget mere end dating for voksne og dating for single forældre.\nE4S er singlerejser, dating rejser, singlefester og singlefest arrangementer. E4S er hvad du gerne vil have det til at være. Med Events4Singler kan du kan få lige den oplevelse, du ønsker.\nDu bliver en del af et større singlenetværk, hvor du har mulighed for selv at tage kontakt til de andre medlemmer. Du kan gøre det online ligesom på andre datingsider, men du kan også gøre det i det virkelige liv. For som medlem af Events4Singler bliver du inviteret til alverdens singlefester og singlefest arrangementer, og det er op til dig, hvad du vil få ud af dem. Ligeså kan du tage på singlerejser og få nye rejsevenner, eller du kan se det som dating rejser, hvor målet er at finde en kæreste.\nSåledes er Events4Singler slet ikke som andre datingsider. Events4Singler er et sted, hvor du kan tage på dating for single forældre og et sted, hvor du kan tage på dating for voksne uden børn. Ligeledes er Events4Singler et sted, hvor du kan finde nye rejsevenner, som du kan tage på singlerejser med. Og ligeledes er Events4Singler et sted, hvor du kan tage på dating rejser og finde kærligheden blandt disse rejsevenner.\nTag på singlerejser allerede nu\nEvents4Singler udbyder singlerejser og dating rejser hele året rundt, så du kan tage på en singlerejse allerede nu. På denne singlerejse kan du opleve verden og møde nye rejsevenner, som du kan tage på flere singlerejser med. Tag med, når E4S tager på singlerejser til Samos og til Cambodia og Vietnam, eller kom i form på deres singlerejse til Playitas, hvor sport og venskab er i fokus. Alle disse singlerejser er hvad, du gør dem til, så hvis du har et ønske om at komme på dating rejser, så kan du møde kærligheden på en romantisk singlerejse sammen med andre rejsevenner.