Dataindsamling på 10.000 patienter i DanFund undersøgelsen er afsluttet\nDen meget omdiskuterede DanFund undersøgelses dataindsamling er nu afsluttet. Undersøgelsen omfattede knap 10.000 tilfældigt udvalgte københavnere. Undersøgelsens formål var at finde årsagerne til, at så mange udvikler ”funktionelle lidelser”, at finde risikofaktorer, og at få bedre forståelse for sygdommene, fx kroniske smerter, fibromyalgi, kronisk whiplash, irriteret tyktarm m.m.\nUndersøgelsen fortsætter dog de næste 10-15 år.\nDer er ikke fundet store resultater endnu.\nI det følgende er foreningens kommentarer skrevet med kursiv:\nOm årsager til funktionel lidelse skriver de:\n1. Diskrete forandringer mht. inflammation og autoimmune forstyrrelser. Det er forandringer, som også ses ved en række andre sygdomme.\nVi ved alle, at whiplashskadede har inflammation i bla nakken, hvilket svensk forskning har vist. Inflammation og smerter følges desuden ad. Således kan whiplashskadede også have inflammation andre steder i kroppen.\n2. Stress og Arausal. ”En somatoform tilstand menes overordnet af være en kronisk fysisk og psykiske stresstilstand (stress-såbarhedsmodel, bio-psyko-sociale sygdomsmodel).\nHer siges direkte, at ”funktionel lidelse” er lig med somatoform lidelse, som ER en psykiatrisk diagnose. Det er derfor uforståeligt, at der stadig tales udenom og foretages omskrivninger af “funktionel lidelse” til ”sygdomme i grænselandet mellem fysik og soma” eller bio-psyko-social lidelse.\nStress og øget Aruosal (beredskab) ses ved mange sygdomme, fx sygdomme med smerter, fordi kroppen belastes utroligt meget af smerter. Så det er klart, at de finder øget aruosal hos patienterne. Ofte tales der dog om, at det er noget, patienterne er allerede før ulykken/skaden.\n3. Nedsat filterfunktion i hjernen (PET-funktionsskanning kan ikke verificere ændringer ved smerter).\nFilterteorien stammer fra 60´ erne og er trods massiv smerteforskning trukket op af mølposen igen. Men denne teori svarer til forskningen!\nPET skanninger er kriteret for at kunne vise liv i både døde fisk og æbler, så det er måske heldigt, at de ikke er lykkedes med at finde forandringer i hjernen hos smerteramte.\n4. Der er endnu ikke fundet ændringer i det autonome nervesystem.\nAlt i alt synes det, som om det stort set er antagelser og gisninger, de har fundet frem til. Bortset fra inflammationen.\nEn helt anden antagelse kan være, at årsagen til de mange forskellige sygdomme under ”funktionel lidelse” er forskellige, men at lægerne endnu ikke er så dygtige, at de kan finde dem.\nFremover hjælpes de sværest ramte syge i centre for ”funktionel lidelse. Inden årets udgang skal hver region have et center klart.\nNyt Center for Forskning i Patientinvolvering på Aarhus Universitetshospital


Sommerhus Bornholm uge 28 - Vælg mellem 340 sommerhuse - Sommerhussiden.dk\nLej et sommerhus Bornholm uge 28 - Her er huse til alle\nVælg mellem 340 sommerhuse Destinationer under Bornholm\nEmne nr. 038-5530\nGlæd dig til et dejligt ophold sammen med familie eller venner i et sommerhus Bornholm uge 28. Du kan så let som ingenting finde et passende sommerhus hos os.\nLej dit sommerhus Bornholm uge 28 her!\nVi har huse til alle, og der er fuld prisgaranti på hvert og ét af dem. Derfor vil du altid være sikker på at få den lavest mulige pris på markedet, når du lejer dit sommerhus Bornholm uge 28 hos os.\nEt sommerhus Bornholm uge 28 danner ikke alene rammerne om en dejlig ferie med familie eller venner. Under ferien i jeres foretrukne sommerhus Bornholm uge 28 får I nemlig tillige let adgang til det store udvalg af dejlige ferieoplevelser, som området byder på. Nedenunder kan I læse mere om, hvad tidligere gæster i denne dejlige del af Danmark har syntes godt om:\nSkøn lille børnevenlig strand 200 m fra huset\nHvis du har spørgsmål eller særlige ønsker i forbindelse med din søgning efter et sommerhus Bornholm uge 28, så kontakt os endelig. Send en mail til info@sommerhus-siden.dk eller ring på 8724 1270.\nF..... Nemt. Kunne gøre det fra en iPhone :-)


tætpåkræft Kræftens Bekæmpelses Magasin H.H. Prinsesse Alexandra ambassadør for brystkræft - PDF\ntætpåkræft Kræftens Bekæmpelses Magasin H.H. Prinsesse Alexandra ambassadør for brystkræft\nDownload "tætpåkræft Kræftens Bekæmpelses Magasin www.cancer.dk H.H. Prinsesse Alexandra ambassadør for brystkræft"\n1 Nr. 2, Juni 2005, 3. årgang tætpåkræft Kræftens Bekæmpelses Magasin H.K.H. Kronprinsesse Mary hjælper Kræftens Bekæmpelse 7 og 30 Professor Marja Jäättelä i nyt forskningscenter 8 H.H. Prinsesse Alexandra ambassadør for brystkræft Kalenderen og 30\n2 information HER KAN DU FÅ HJÆLP Kræftlinien Tlf Åbningstider: Mandag-fredag kl Lørdag og søndag kl Lukket på helligdage i København og Frederiksberg Strandboulevarden København Ø Tlf Fax på Frederiksberg Magnoliavej Frederiksberg Åben onsdage i ulige uger kl i Københavns Amt Nørgaardsvej Lyngby Tlf Fax i Frederiksborg Amt Møllestræde 6 Baghuset 3400 Hillerød Tlf Fax i Roskilde Amt Jernbanegade Roskilde Tlf Fax Åben mandag til torsdag kl fredag efter aftale i Køge Torvet 11, Køge Tlf Åben hver torsdag kl i Holbæk Lægerne i Kirkestræde Kirkestræde 2, 2. tv Holbæk Tlf Åben hver onsdag kl i Storstrøms Amt Dania 5, Næstved Tlf Fax i Maribo Maribo Sygehus Sdr. Boulevard Maribo Tlf Åben torsdage i ulige uger kl i Bornholms Regionskommune Medicinsk sekretariat Bornholms Centralsygehus 3700 Rønne Tlf i Fyns Amt Vesterbro Odense C Tlf Fax i Nordjyllands Amt Vesterå Aalborg Tlf Fax i Viborg Amt Rådgivningscentret Banegårdspladsen Viborg Tlf i Thisted Thisted Sygehus Højtoftevej Thisted Tlf Tlf. træffetid onsdage kl i Århus Amt M. P. Bruuns Gade Århus C Tlf Fax i Ribe Amt Jyllandsgade Esbjerg Tlf Fax i Sønderjyllands Amt Nørreport 4, Aabenraa Tlf Fax i Ringkøbing Amt Codanhus Fredensgade Herning Tlf Fax i Holstebro Netværks Cafeen De frivilliges Hus Danmarksgade 13 A, Holstebro Tlf Åben hver torsdag kl og kl efter aftale Hvor intet andet er nævnt, er åbningstiden mandag til torsdag kl. 9-16, fredag kl RehabiliteringsCenter Dallund Dallundvej Søndersø Tlf Fax dallund.dk Her kan du få hjælp - cancer.dk/raadgivning tætpåkræft Kræftens Bekæmpelses Magasin Kræftens Bekæmpelse Strandboulevarden København Ø tlf Giro: Tryk: Franzen Offset A/S Oplag ISNN: Redaktør: Kurt Damsgaard, kommunikationschef DJ (ansvarshavende) tlf , I redaktionen: Julie Herdal tlf , Otto Bühring, journalist DJ tlf , Lasse Foghsgaard tlf , Jytte Dreier tlf , Tor Øyan tlf , Kalenderredaktør Lena Møller tlf Billedredaktør og fotograf Tomas Bertelsen tlf Produktion Lisbeth Faarkrog Eg Grafisk tilrettelæggelse Esben Bregninge Design tætpåkræft sendes til Kræftens Bekæmpelses medlemmer fire gange om året Gratis abonnement på Kræftens Bekæmpelses elektroniske nyhedsbrev på cancer.dk/cancernyt 2 tætpåkræft\n3 vi mener FORSKNING I VERDENSKLASSE Det er med stolthed, vi kan notere, at Danmark har forskere på Nobelpris-niveau. Forskere i Kræftens Bekæmpelse har netop været med til at vise, at alle celler har et indbygget alarmberedskab mod kræft. En ny viden, der er så revolutionerende, at den kom på forsiden af verdens mest ansete videnskabelige tidsskrift, Nature. Det viser bl.a. to ting:at forskerne Jiri Bartek og Jiri Lukas, som har arbejdet i Kræftens Bekæmpelse i mere end ti år, er verdens førende inden for deres område. Og at det nytter at støtte forskningen, selvom den ikke fra dag til dag ændrer situationen for kræftpatienten. Kræftens Bekæmpelse betaler ca. halvdelen af kræftforskningen i Danmark. I maj delte vi 52 mio. kr. ud til 38 forskellige forskningsprojekter inden for kræftområdet. Men der var søgt støtte for i alt 260 mio. kr., og mange af de projekter, som ikke slap igennem nåleøjet ved Det Læge- og Naturvidenskabelige Udvalgs uddeling, var kvalificerede. Det kan i sidste ende betyde, at forskning, som kunne komme kræftpatienter til gode, muligvis ikke bliver til noget. Derfor er der stadig brug for penge til forskning. Mange penge. Resultater, som dem Jiri Bartek og Jiri Lukas har præsteret sammen med overlæge Torben Ørntoft fra Skejby Sygehus, kommer, fordi offentlige og private fonde - og foreninger som Kræftens Bekæmpelse - støtter grundforskning. Grundforskningen stiller basale spørgsmål til tingenes sammenhæng og forfølger ikke kun resultater, man med det samme kan tjene penge på. Grundforskning tager lang tid, men erkendelsernes vigtighed og mulighederne, der følger af dem, er uvurderlige. Kræftens Bekæmpelse har netop åbnet Center for Gentoksisk Stress. I spidsen for det står Jiri Bartek og Jiri Lukas sammen med en anden sværvægter i kræftforskningen, professor Marja Jäättelä, som har forsket hos Kræftens Bekæmpelse i 16 år. Centeret har, som det første private center nogensinde, fået næsten 40 mio. kr. i støtte fra Danmarks Grundforskningsfond, - et bevis på, at Danmark kan skabe de miljøer, som forskning i verdensklasse kræver. Kræftens Bekæmpelse er stolt af at kunne rydde Natures forside, men vi må samtidig erkende, at vi ikke har penge nok til at støtte al den kvalificerede kræftforskning, der kunne udføres i Danmark.Vi så gerne, at det offentlige tog et større ansvar for kræftforskningen herhjemme. Og et møde med forskningsminister Helge Sander peger da også i den rigtige retning. Kræft er den sygdom, flest danskere dør af. Stadig flere danskere får sygdommen hvert eneste år, og forskerne er stadig befolkningen svar skyldig på helt basale områder. Det går med små skridt i den rigtige retning, men en håndsrækning fra det offentlige er nødvendig. For forskningens skyld. Og i sidste ende for patienternes skyld. Anne Thomassen Formand Kræftens Bekæmpelse indhold FORSKNING: Ny opdagelse Forskere finder cellers alarmberedskab mod kræft 4 Nyt forskningscenter H.K.H. Mary åbnede Forskningscenter for Gentoksisk Stress 7 Jeg tænkte bare 'what'? Tre unge i 20'erne fortæller om at få kræft og livet bagefter 10 Børn skal undgå røgen - ikke rygerne Passiv rygning gør børn syge 14 Collage Alt det der ikke bliver sagt 16 Det bedste for Amanda Da Amanda fik kræft som niårig, fik hun også alternativ behandling 18 Kræftens Bekæmpelse uddeler 52 mio. kr. til kræftforskning 21 Kalenderen: H.H. Alexandra åbner brystkræftkampagne i Operaen 1 Testamente til fordel for Kræftens Bekæmpelse 6 Kræft rammer hele familien i Århus tilbyder hjemmerådgivning til familier 22 Ny hjemmeside samler viden om alternativ behandling 21 Mad: 6 om dagen - hele dagen Brug mellemmåltiderne, hvis du vil nå op på 600 g frugt og grønt om dagen 28 tætpåkræft 3\n4 ny opdagelse ALARMBEREDSKAB MOD KRÆFT Forskere fra Kræftens Bekæmpelse og Skejby Sygehus har som de første i verden opdaget, at alle mennesker har et alarmberedskab, der fjerner meget tidlige forstadier til kræft. Hvis alarmberedskabet fejler, kan det være kimen til, at kræft opstår. Den ny erkendelse fik verdens førende videnskabelige tidsskrift Nature til at rydde forsiden til fordel for forskernes arbejde. Opdagelsen bliver en central nerve i nyt forskningscenter Af Lasse Foghsgaard Forskere fra Kræftens Bekæmpelse og Skejby Sygehus har i et tæt samarbejde fundet ud af, at alle mennesker har et indre alarmberedskab, der kan bremse celler, der har fået en evne til at dele sig ukontrolleret. Det betyder med andre ord, at en normal celle ikke bliver til en kræftcelle uden sværdslag. Den reagerer prompte, når den mærker det første tegn på en kræftudvikling, og det er en helt ny erkendelse. Det er en af forklaringerne på, at kræft er en relativ sjælden sygdom taget i betragtning, at alle kroppens ca celler er potentielle kræftceller. -Hvis en normal celle af stadig Opdagelsen blev offentliggjort d. 14. april med stor appetitvækker på forsiden af verdens førende videnskabelig tidsskrift Nature. uklare årsager har fået evnen til at dele sig igen og igen, så har vi fundet ud af, at cellerne på grund af det høje tempo får nogle skader på deres arvemasse, og det går altså ikke ubemærket hen. Cellerne sætter hurtigt gang i et indre alarmberedskab, der standser de heftige delinger og om nødvendigt udsletter de syge celler, så de ikke bliver en trussel for kroppen. Det vil sige, at cellerne meget hurtigt erkender, at de er på vej ud på en farlig glidebane, allerede før det bliver til rigtig sygdom, siger professor, ledende overlæge Torben Ørntoft fra Skejby Sygehus, som er en af forskerne bag opdagelsen. Tændt eller slukket Forskerne har under deres arbejde udviklet teknikker, der kan afsløre, hvornår alarmberedskabet er tændt eller slukket. Her har de fundet ud af, at mens alarmberedskabet er slukket på normalt væv, så ser man hos patienter med meget tidlige stadier af kræft, at alarmberedskabet er tændt. Det fortæller, at cellerne 4 tætpåkræft\n5 En normal celledeling. Den grønne farve er cellens arvemasse (DNA), som kopieres og ender i to nye celler. Jiri Bartek og Jiri Lukas kan som de første i verden se ind i levende celler, mens de deler sig. Opdagelsen bliver en central nerve i Kræftens Bekæmpelses nye center, som H.K.H. Kronprinsesse Mary åbnede d. 13. april. Centerets direktør, Jiri Lukas præsenterede cellernes indre alarmberedskab. tætpåkræft 5\n6 ny opdagelse Her går det galt for en kræftcelle, der deler sig. En pludselig opstået bro mellem de to klumper grøn arvemasse gør celledelingen besværlig, og vigtigt genmateriale kan gå tabt. gør alt for at stoppe kræftudviklingen, før de bliver til svulster og får evnen til at sprede sig i kroppen. Rygning kan ødelægge forsvar Men det er ikke altid, at cellens alarmberedskab vinder, for så ville kræft ikke være en sygdom, som rammer ca. hver tredje dansker. Det skyldes ifølge lederen af undersøgelsen professor Jiri Bartek fra Kræftens Bekæmpelse, at én af de mange celler, som pludselig har fået en evne til at dele sig ukontrolleret, får en skade på et af de gener, der ellers sørger for, at alarmberedskabet virker. Så vil den celle overleve, og det kan under uheldige omstændigheder være starten på en kræftudvikling. -Skaderne på cellernes alarmberedskab kan opstå tilfældigt, men man øger risikoen for skader, hvis man udsætter sig selv for kræftfremkaldende stoffer som f.eks. rygning. Det kan ødelægge menneskers første forsvar mod kræft, siger Jiri Bartek. 6 tætpåkræft\n7 REJSEN TIL CELLENS INDRE På en forårsdag åbnede H.K.H. Kronprinsesse Mary Kræftens Bekæmpelses ny Forskningscenter for Gentoksisk Stress. Det var startskuddet til, at forskertrioen Marja Jäättelä, Jiri Bartek og Jiri Lukas kan begynde rejsen ind i cellernes indre. Danmarks Grundforskningsfond støtter centeret med over 39 mio. kr. Af Lasse Foghsgaard Klokken d. 13. april kørte en mørkeblå Audi med den kongelige nummerplade Krone 8 ind foran Kræftens Bekæmpelse, og ud trådte Hendes Kongelige Højhed Kronprinsesse Mary til lyden af viftende flag og hujen fra lokale børnehavebørn. Med langsomme skridt på den røde løber i selskab med Kræftens Bekæmpelses formand, præsident og direktør, trådte hun ind ad døren for at åbne det nye center foran 145 særligt inviterede gæster. Før H.K.H. Kronprinsesse Mary erklærede Forskningscenter for Gentoksisk Stress for endeligt åben, tog centerets direktør Jiri Lukas tilhørerne med indenfor i cellens indre. Her viste han det alarmberedskab, der gør sit bedste for, at menneskets gener forbliver intakte og bliver repareret, når de lider skade fra det konstante bombardement af påvirkninger som f.eks. sollys, tobaksrøg og forurening. Påvirkningerne går samlet set under navnet gentoksisk stress. Det nye forskningscenters hovedopgave bliver at finde ud af, hvordan cellernes beredskab virker helt ned til den mindste molekylære detalje. Hvornår virker beredskabet, og hvornår går det galt og fører til sygdomme som f.eks. kræft? Med en kort tale erklærede H.K.H. Kronprinsesse Mary centret for åbent. Rejsen til cellens indre kan for alvor begynde. fakta FORSKNINGSCENTER FOR GENTOKSISK STRESS Det nye forskningscenter bliver placeret som et selvstændigt center i Institut for Biologisk Kræftforskning i Kræftens Bekæmpelse. Centeret kombinerer ekspertise fra tre internationalt anerkendte forskningsgrupper, der supplerer hinanden inden for områderne cellecyklus, mikroskopi af levende celler, DNA-skader og celledødsmekanismer. Danmarks Grundforskningsfond har støttet centret med over 39 mio. kr., og nu afdøde Mogens E. Andersen har i sit testamente bestemt, at mere end en halv mio. kr. må anvendes til forskningen i hans og hustruen Naja Andersens navn. I øjeblikket består centeret af 40 medarbejdere, og med den store pengeindsprøjtning regner man med at øge antallet med ca. otte nye medarbejdere. Jiri Lukas blev som en overraskelse udnævnt til professor ved Århus Universitet. tætpåkræft 7\n8 nyt center FORSKERTRIOEN Med Center for Gentoksisk stress forener de tre forskere Marja Jäättelä, Jiri Lukas og Jiri Bartek deres kompetencer i et tæt samarbejde. Vi går tæt på de tre forskere og deres arbejde hidtil Af Lasse Foghsgaard Jiri Lukas og Jiri Bartek Når man først har sagt Lukas, kan man ikke lade være med at sige Bartek og omvendt. For 13 år siden tog de to tjekkiske navnebrødre en rask beslutning og forlod deres hjemland, da de havde fået to stillinger, som Kræftens Bekæmpelse havde slået op internationalt. I dag driver de Afdelingen for Cellevækst og Kræft, som er verdens førende inden for sit felt. De offentliggør deres opdagelser i en lind strøm, og det er en undtagelse, når det ikke er verdens førende tidsskrifter som Nature og Science, der står som afsender af nyhederne. Den gør dem til det stof, som nobelpristagere er lavet af. Jiri Bartek og Jiri Lukas har længe forsket i, hvad der er kræftcellernes svar på speeder og bremse. Hvilke gener får kræftcellerne til at dele sig ukontrolleret, og hvilke gener kan genskabe kontrollen. Med den viden er det lykkedes dem i laboratoriets kunstige verden at erstatte en defekt bremse (gen) med en ny, og på den måde har de stoppet kræftcellernes ukontrollable vækst. Det åbner muligheder for at udvikle ny kræftmedicin. Deres nye speciale er, at de som de første i verden har udviklet en teknik, hvor de kan følge cellernes indre arbejde, mens de er i live. Her undersøger de, hvordan celler reagerer, når de får skader på deres gener, som kan være kimen til at sygdomme som kræft opstår. Marja Jäättelä Marja Jättelä er finne og kom til Kræftens Bekæmpelse for 16 år siden i en alder af 26 år. Her har hun etableret sin egen afdeling, Apoptose Laboratoriet, der har speciale i cellers selvmord. Det er en evne, som alle celler er udstyret med, og som sørger for, at skadede eller syge celler bliver tilintetgjort, så kroppen ikke lider skade. En af de store udfordringer for hende og hendes medarbejdere er at få genskabt kræftcellers evne til at begå selvmord. Og det går rigtig godt i laboratoriet. Her kan de ved at fjerne ét af kræftcellens mange tusinde proteiner få kræftcellerne til at begå selvmord. Kunsten bliver at overføre det samme princip til mennesker. Marja Jäättelä blev professor i en alder af 41 år og sætter den internationale dagsorden inden for feltet cellers selvmord. Hun bliver tit opfordret af verdens førende videnskabelige tidsskrifter til at fortælle om, hvad hun nu forventer bliver den nye tendens. Centeret ledes af de tre professorer Marja Jättelää, Jiri Bartek og centerdirektør, Jiri Lukas (th.). 8 tætpåkræft\n9 kort nyt FORSKERE SENDER KRÆFTCELLER PÅ PENSION Forskere i Kræftens Bekæmpelse har opdaget et protein, Hsp70-2, der sørger for, at kræftceller overlever på trods af, at de er skadede og syge. Hvis forskerne fjerner proteinet, ældes kræftcellerne pludselig og holder op med at dele sig eller dør. Det næste skridt bliver at udvikle en medicin, der også virker i mennesker. En undersøgelse af vævsprøver fra brystkræftpatienter viser også, at alle kvindernes kræftceller indeholder proteinet. Men forskerparret Mikkel Rohde og Mads Daugaard fra Kræftens Bekæmpelse understreger, at vejen til en ny kræftmedicin stadig er lang. -Den behandling, vi udsætter kræftcellerne for i laboratoriet, kan vi ikke bruge i mennesker, som den er nu. I laboratoriet ligger kræftcellerne i et fint enkelt lag, og her er det nemt at fordele vores medicin til alle kræftcellerne. Men hos mennesker ligger kræftcellerne kompakt og i flere lag, og her er vores laboratoriemedicin ikke velegnet. Derfor arbejder vi nu på at forstå, hvad stressproteinet gør for, at kræftcellerne overlever. Når vi ved det, kan vi i samarbejde med et medicinalfirma udvikle et lille molekyle, en ny medicin, der rammer stressproteinet meget præcist og får det til at svigte, siger Mikkel Rohde. Kilde: Genes & Development, vol. 19, side , 2005 De to forskere Mikkel Rohde og Mads Daugaard har sendt kræftcellerne på tidlig pension i Kræftens Bekæmpelses Apoptoselaboratorium, der ledes af professor Marja Jäättelä. LANDSINDSAMLINGEN 2005 Kræftens Bekæmpelses årlige landsindsamling var en succes. På en strålende solskinsdag i starten af april samlede ca frivillige 26,6 mio. kr. ind til bekæmpelsen af kræft.temaet for indsamlingen var: "Flere overvinder kræft" danskere rammes hvert år af kræft, men stadig flere vinder over sygdommen. I dag er der over mennesker, som har vundet over kræften eller lever med den. Hvis du vil læse mere om landsindsamlingen og resultatet, kan du klikke dig ind på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside cancer.dk/landsindsamling SÆT OGSÅ FOKUS PÅ DE RASKE SØSKENDE Når et barn får kræft, rammer det hele familien. Ofte fokuserer alle på det kræftsyge barn og overser ubevidst det raske barn. Dette kan få nogle konsekvenser for det raske barn, der ikke har de fornødne redskaber og psykisk overskud til at tackle alvorlig sygdom. En ny pjece Det raske Barn skrevet af psykolog Charlotte Jensen skitserer de reaktionsmønstre og problemstillinger, man ofte møder hos søskende til kræftsyge børn. Du kan læse uddrag fra eller downloade pjecen på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside cancer.dk/soskende tætpåkræft 9\n10 unge og kræft 10 tætpåkræft\n11 JEG TÆNKTE BARE WHAT? Marlene, Tukan og Michael er alle i 20 erne og har haft kræft. Alle gik de til læge med nogle symptomer, som ikke i første omgang blev taget alvorligt. Her fortæller de om at være unge med kræft Af Christina Maria Christophersen Foto Heidi Lundsgaard For Tukan, Marlene og Michael kom diagnosen kræft som et chok. Oplevelser som dødsangst og vrede mod sygdommen fyldte meget. Marlene fortæller, at hun allerede halvandet år før diagnosen var til læge med symptomer. Lægen fandt bare ikke noget dengang... -Da jeg så fik diagnosen, følte jeg bogstaveligt talt, at jeg blev vendt på vrangen. Jeg var vred over, at min læge ikke havde opdaget det ved de tidligere undersøgelser. Jeg nægtede simpelthen, at det var sandt, siger Marlene Pedersen. Michael og Tukan nikker. -Lægerne sagde til mig, at hvis jeg var kommet to dage senere, så var jeg død, så alvorlig var min sygdom. Jeg tænkte bare what det kan ikke være rigtigt. Det groteske var, at jeg ugen forinden havde været hos lægen, fordi jeg var følelsesløs rundt om munden og havde feber. Men han sagde, at det var influenza, og at jeg skulle give det en uge, fortæller Tukan Latifi. Der bliver lidt stille i lokalet. -Jeg syntes, det var en surrealistisk diagnose. Jeg husker, at jeg blev irriteret og tosset. Bare ordet kræft det er jo det rene skræmmebillede. Man ved jo slet ikke, hvad man skal Tukan Latifi er 20 år og går på HTX i Odense. I foråret 2004 fik han konstateret Burkitts lymfom, som er en af de aggressive og dermed alvorlige typer af non-hodgkin lymfom. Tukan kom øjeblikkelig i behandling med højdosis kemoterapi. I dag er han mod alle odds rask. Marlene Pedersen er 26 år og arbejder hos en slagter i Odense. Som 23-årig fik hun konstateret kræft i livmoderen. Men efter 27 strålebehandlinger var kræften væk og Marlene rask. Michael Christensen er 26 år og har sin egen handelsvirksomhed. Michael var 24 år, da han fik konstateret testikelkræft. Den ene testikel blev fjernet, og han kom i kemoterapi pga. spredning til blodbanerne. Michael er i dag rask. tætpåkræft 11\n12 unge og kræft forvente.tre måneder inden diagnosen hævede min testikel op efter et uheld til fodbold. Jeg blev åbnet, men lægerne fandt ingenting og mente blot, at det havde været en snoet testikel. Efterfølgende har jeg da tænkt på, om det allerede var kræft på daværende tidspunkt, fortæller Michael Christensen stille. Syg og indlagt På spørgsmål om behandling og det at være indlagt er Marlene og Michael enige om, at det ikke altid er positivt at være eneste ung på stuen. -Det eneste, jeg tænkte på, var, hvorfor jeg lå her blandt ældre og syge mennesker? Vi havde ikke så meget til fælles, og det var til tider lidt hårdt, fortæller Marlene. Michael nikker. -Jeg startede med at ligge på stue med en ældre herre, som kun ventede på at dø. Jeg bad om at blive flyttet sammen med en mand på min egen alder. Det var fedt og langt mere motiverende, siger Michael. Senere lå Michael sammen med en mand på 50 år. De to havde noget til fælles og kunne sagtens snakke sammen. Michael synes, det er vigtigt, at plejepersonalet tænker over, hvordan de placerer patienterne. -Det er vigtigt, at man har noget til fælles med hinanden, mener Michael. Tukan var tilfreds med de stuer, han kom til at ligge på. -Det var hyggeligt at snakke med dem, jeg lå på afdeling med også selvom de var ældre end mig. Jeg tror også bare, at jeg tænke, at jeg ville have det bedste ud af det og snakkede derfor med alle, fortæller Tukan. Jeg spilder ikke min tid... Tiden efter behandlingen har givet dem forskellige ting i bagagen.tukan kommer oprindeligt fra Iran og er muslim. For ham er religion blevet vigtigere. Men det er også blevet vigtigere at leve i nuet og gøre det, man har lyst til. Marlene fortæller, at hun nok også er blevet bedre til at sige til folk, at hun holder af dem. -Jeg spilder heller ikke min tid. Jeg skal f.eks. giftes til sommer, og når jeg er færdig med kontrol, vil vi forsøge at adoptere et barn, siger Marlene Michael nikker: -Jeg kan da også godt mærke, at jeg er blevet bedre til at sætte grænser og fokusere på de ting, jeg er god til. Men hvis man tror, at man bliver stærkere på grund af en alvorlig sygdom som kræft, så tager man fejl. Man er da angst for, at den skal komme igen, men det må man jo leve med. INSISTER OVER FOR LÆGEN -Nogle unge oplever, at gå til læge med symptomer, som ikke tages alvorligt. Det er naturligvis frustrerende. Men det er vigtigt, at man prøver at se problemstillingen fra to vinkler, siger psykolog og rådgiver Rita Poulsen. Rita Poulsen mener, at lægen automatisk forholder sig til statistikken, når han kigger på en ung patient. Dvs., at han forholder sig til den lille risiko, der er for, at det er kræft. Blandt de 20 til 29-årige i Danmark i 2000 fik 208 mænd og 205 kvinder stillet diagnosen kræft. Det svarer til, at ca. en halv promille om året af 20 til 29-årige får konstateret sygdommen. Kræft er en sjælden sygdom blandt unge, og derfor må lægen også være varsom med at antyde muligheden for, at det er kræft, før han er sikker i sin sag. -Man bør jo ikke skræmme de unge fra vid og sans ved at tro, at det er det værste, de fejler. Det kan skade mere, end det gavner. Men samtidig skal symptomer ikke negligeres, og nogle læger kunne måske blive bedre til tackle den unges tvivl og frustration. Så det er en hårfin balance. Det er også vigtigt, at man som ung lytter til sin krop og insisterer på at bliver undersøgt grundigt, hvis man oplever forandringer i kroppen eller uvante symptomer, siger Rita Poulsen. Unge, der er bange for, at de har kræft, men som måske ikke tør tale med lægen om den angst, kan altid kontakte en kræftrådgivning og finde støtte til, hvordan man får taget hånd om angsten. Marlene og Tukan har begge benyttet sig af rådgivningstilbud og samtalegrupper hos i Odense. Find din rådgivning på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside: cancer.dk/raadgivning Marlene kan sagtens sætte sig ind i, hvordan Tukan havde det, da han fik diagnosen kræft. Hun har selv haft kræft i livmoderen. Læs mere om unge og kræft på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside: cancer.dk/ung 12 tætpåkræft\n13 PAS PÅ SOLEN Lys og varme gør os i godt humør. Men solens UVstråler kan give forbrændinger og skade arveanlæggene i cellerne, og det kan resultere i hudkræft og modermærkekræft. Derfor er det vigtigt at beskytte sig mod solen. De almindelige solråd til alle danskere lyder i prioriteret rækkefølge: Undgå middagssolen Ophold dig i skyggen Tag let tøj på Brug solcreme. Kræftens Bekæmpelse og Matas har i år indledt et fire-årigt samarbejde om solbeskyttelse. Faktor 15 til alle -Al solcreme over solfaktor 15 er spild af penge. F.eks. beskytter faktor 30 slet ikke dobbelt så godt som en faktor 15.Vi anbefaler faktor 15 til så godt som alle danskere, siger projektchef Morten Strunge Meyer, Kræftens Bekæmpelse. Solbeskyttelse i daginstitutioner Et andet samarbejdsprojekt er at få børnehaver over hele landet til at udarbejde en egentlig solbeskyttelsespolitik for institutionen. Denne skal sikre, at børnene i de timer, de opholder sig i institutionen, udsættes mindst muligt for solens stråler. Læs mere på solen.dk ORIGINAL SPONSOR Kort før julen 2004 tilbød firmaet Cadbury i Danmark at donere en arbejdsdag i Kræftens Bekæmpelses tjeneste. Målet var at skaffe penge til den nye kræftrådgivning i Vejle. Cadbury arrangerede en dag, hvor de afholdt bazar og solgte gaver, som var doneret af forskellige firmaer. Man kunne bl.a. købe sprinklervæske, sko, blomster og tøj. De bedste varer blev solgt på en auktion, hvor også en ældre Stimorol-bil blev afsat. Om aftenen var der buffet og foredrag med tidligere jægersoldat Carsten Mørch. Billetterne var sat til salg i dagspressen. Cadbury rejste mere end kr. til i Vejle. Se hvordan din virksomhed kan støtte på cancer.dk/foreningen kort nyt GENNEMBRUD I BEHANDLING AF HJERNEKRÆFT En ny form for kemoterapi kan forlænge livet hos en stor del af de patienter, der lider af glioblastom. Det viser en stor international undersøgelse. -Det er en sejr for patienter med glioblastom og en sejr for den kliniske forskning, siger overlæge Hans Skovgaard Poulsen, Rigshospitalet og medlem af EOR- TCs hjernetumorgruppe. Den nye behandlingsform er allerede taget i brug på danske hospitaler. Undersøgelsen, hvor 573 patienter med glioblastom har deltaget, viser, at hvis man kombinerer den Hans Skovgaard traditionelle Poulsen behandling, som er operation og strålebehandling, med en ny form for kemoterapi (Temozolomide), kan man øge den toårige overlevelse fra ca. 10 pct. til ca. 27 pct. Det vil sige, at chancen for at være i live to år efter, man har fået diagnosen, næsten bliver tredoblet med den nye kemoterapi. Kilde: New England Journal of Medicine (2005; vol. 352 side ). Undersøgelsen blev til i samarbejde mellem den europæiske kræftorganisation EOR- TC og Canadas nationale kræftinstitut og involverede omkring 85 hospitaler. SÆDTEST AFSLØRER TESTIKELKRÆFT Danmark har den højeste hyppighed af testikelkræft i verden. Men nu har en gruppe læger på Rigshospitalet måske fundet en ny testmetode, hvor man kan fange testikelkræften på så tidligt et tidspunkt, at der endnu ikke er dannet en kræftsvulst. -Der er mange fordele ved metoden. For det første er det en test af en sædprøve, hvilket betyder, at det ikke er nødvendigt med en kirurgisk vævsprøve. For det andet kan metoden sandsynligvis fange forstadierne til testikelkræft, og dermed kan man undgå, at sygdommen når at sprede sig, siger læge, ph.d. studerende Christina Høi-Hansen fra Afdeling for Vækst og Reproduktion på Rigshospitalet, der har stået i spidsen for undersøgelsen. I dag bliver de fleste patienter kureret for fremskreden testikelkræft med kemoterapi og strålebehandling. Men behandlingen har desværre også nogle kedelige bivirkninger, som f.eks. kan betyde, at manden mister sin fertilitet. Med den nye metode, hvor man fanger kræften på et tidligere tidspunkt, kan man måske helt undgå brug af kemoterapi og strålebehandling og dermed også undgå bivirkningerne. Undersøgelsen har involveret 100 mænd. Metoden er stadig på forskningsplan og kræver yderligere afprøvning, før den kan tilbydes mænd som screening. Kræftens Bekæmpelse har støttet forskningen med kr. Kilde: Human Reproduction, vol. 20, no. 3, side , 2005 tætpåkræft 13\n14 passiv rygning BØRN SKAL UNDGÅ RØGEN IKKE RYGERNE Børn kan ikke tåle at blive udsat for passiv rygning. De bliver syge, og opgørelser viser, at hvert 12. barn, som indlægges på hospitalet, har fået sin lidelse ved passiv rygning. Det gør stor forskel at fjerne røgen Af Mette Ebdrup -Der kommer hele tiden ny viden om passiv rygning, og vi bliver dagligt ringet op af forældre, der har brug for både den faktuelle viden, men også gerne vil vide, hvordan de så bedst kan handle. Børn kan ikke selv sige fra over for røg, og børn bestemmer ikke selv, hvor de vil opholde sig. Det er de voksnes ansvar at beskytte børn mod passiv rygning uanset om man selv er ryger, eller der på anden måde er røg i barnets omgivelser. Men det er vigtigt at huske, at det er røgen, børnene ikke kan tåle rygerne kan børnene have stor glæde af at omgås, siger overlæge Inge Haunstrup Clemmensen fra Kræftens Bekæmpelse. Kunne undgå indlæggelser Passiv rygning er sundhedsskadeligt for os alle, men børn, der udsættes for passiv rygning, bliver oftere syge og rammes hårdere af en lang række sygdomme end andre børn. Børn, der udsættes for tobaksrøg, har en øget risiko for bl.a. astmatisk bronkitis, luftvejsinfektioner, mellemørebetændelse og vuggedød. Man regner med, at mindst hospitalsindlæggelser af børn i Danmark skyldes røg. Det svarer til, at cirka 10 pct. af alle de indlagte børn kunne undgå at komme på sygehuset, hvis de blev beskyttet mod tobaksrøg. Der er også en risiko for nedsat intellektuel udvikling hos børn i skolealderen udsat for passiv rygning. En amerikansk undersøgelse har vist, at der ikke var nogen nedre grænse for, hvor meget røg børn skal udsættes for, før det spiller ind på deres intellektuelle funktioner. Øget kræftrisiko som voksne Hos børn sættes visse kræfttyper som svulster i hjernen og leukæmi i forbindelse med passiv rygning. En stor europæisk undersøgelse har for nylig vist, at børn, der hyppigt 14 tætpåkræft\n15 REN LUFT TIL UNGERNE fakta TOBAKSRØG I tobaksrøg er der over kemiske stoffer i form af gasser og ultrafine partikler. Lige efter, at der er blevet røget, kan man se og lugte det. Men selv efter udluftning bliver der usynlige og lugtfri partikler tilbage. Man kan ikke fjerne helbredsrisikoen ved ventilation eller ved at lufte ud. Partiklerne spreder sig også fra rum til rum gennem sprækker, og når døre åbnes og lukkes. Bagefter ligger partiklerne i støvet på gulvet og på møbler. Derfra hvirvles de op og spredes fra rum til rum. De indåndes med støvet og bevæger sig fra luftvejene ned i lungerne. Herfra føres de med blodet videre ud i hele kroppen, hvor de kan gøre skade. Passiv rygning er kræftfremkaldende, forårsager til hjerte-karsygdomme, luftvejssygdomme og skader det ufødte barn. fakta MOD PASSIV RYGNING Kræftens Bekæmpelse deltager i netværket "Nej til passiv rygning" sammen med 14 andre organisationer i Danmark. Se netværkets annonce s. 7 i kalenderen. udsættes for passiv rygning, har en næsten fire gange øget risiko for at udvikle lungekræft, når de bliver voksne. Der skal dog flere undersøgelser til for at fastslå en endelig sammenhæng mellem passiv rygning og andre kræftsygdomme. Forbud hjælper børn -Vi bliver nødt til have et forbud på offentlige steder og arbejdspladser især på de arbejdspladser, hvor der er børn som daginstitutioner og skoler haster det.vi tror ikke på skræmmekampagner, selvom en stor del af den nye viden er meget skræmmende. Det eneste, der forhindrer børn i at blive udsat for partiklerne fra røgen, er et forbud mod at ryge indendørs.vi må også ud med viden og information, så alle kan se det fornuftige i det, siger Inge Haunstrup Clemmensen. En ny pegebog for de allermindste med navnet Ren luft til ungerne tager hul på den ny viden om passiv rygning, og hvordan vi tackler den. Der er konkret viden og hjælp til at håndtere beskyttelse af børn, selvom forældre, venner og bedsteforældre ryger Af Mette Ebdrup -Alle forældre kender dilemmaet: Hvordan sikrer man børnene mod skaderne ved passiv røg samtidig med, at de omgås rygende bedsteforældre og venner? Hvordan er det lige, jeg får sagt, at jeg ikke tør udsætte børnene for sundhedsskaderne ved passiv rygning uden, at det bliver opfattet som en kritik af mormors levevis? Siger overlæge i Kræftens Bekæmpelse Inge Haunstrup Clemmensen. Det er svært at fortælle om sin bekymring, men Kræftens Bekæmpelse håber, at bogen kan hjælpe til at forstå, at passiv rygning ikke er en unødig bekymring, men en reel fare, man som forældre er nødt til at handle på. -Med den nye pegebog er det muligt på en stilfærdig måde og uden de store konflikter at få meldt ud, at børn ikke må udsættes for passiv rygning, siger Inge Haunstrup Clemmensen. Pegebogen er skrevet af Kræftens Bekæmpelse i samarbejde med Sundhedsstyrelsen. På den ene side er bogen forsynet med søde tegninger af et lille barn, som sover, bor, leger og spiser i ren luft. På den anden side findes en lang række fakta om passiv rygning, og hvordan vi bedst tackler omgangen med de kræftfremkaldende stoffer i social sammenhæng. Den sidste side er skrevet til bedsteforældre. Den kan afrives og afleveres til dem. Pegebogen kan bestilles på Kræftens Bekæmpelse hjemmeside cancer.dk/materialer og hos Sundhedsstyrelsen på tlf eller bestilling af mange eksemplarer er det billigst at bestille hos Sundhedsstyrelsen. tætpåkræft 15\n16 collage Alt det der ikke bliver sagt Tekst og foto: Esben Vognsen-Jensen 3. marts 2003 er jeg bloddonor. De måler min blodprocent til 7,9 da jeg går. Hmn, tænker jeg, men heller ikke mere. Det var en hård tid på arbejde og privat, så det var naturligt, jeg var træt. Tænkte jeg. 14. maj. Går jeg til lægen. Jeg har fået en lille bule ved brystbenet. Jeg spørger: "Hvad er det?". Og med et skævt smil: "Er jeg ved at dø?". Jeg får et klart svar: "Nej, du er ikke ved at dø, det sidder i knoglen". Han nævner gigt som en mulig årsag. 17. juni. Må jeg gå hjem fra arbejde. Jeg er sgu for træt; kan ligesom ikke mere. 18. juni. Går jeg til lægen. Blodprocenten er sølle 5, juni. Daghospitalet i Herlev. Endetarmen bliver endevendt, lungerne får røntgen, lægen lytter og banker og spørger, og jeg fortæller om vægttab, bule og blod og hoste. 27. juni. Jeg er til samtale på dag-hospitalet. Damen er uforberedt, fremstår mekanisk og hård. Resultaterne er ikke entydige; jeg har ingen allergi, ingen infektion, men måske en bindevævs-sygdom? Noget er galt, det står klart, men hvad ved ingen! 1. juli. Jeg kommer, men det er ikke til den varslede ctscanning. Den er lavet om til ultralyds-scanning af brystet. Det forstår jeg ikke. Men jeg forstår, at de nu har opdaget noget, som ikke er "bare 16 tætpåkræft\n17 lige". Og jeg forstår af alt det, der ikke bliver sagt (fordi det ikke kan siges, før de er helt sikre), at det her kan være vise sig at være ganske slemt. Jeg har ikke lyst til selv at opsøge viden. Jeg læser ikke, ringer ikke til lægerne i familien. Jeg beskytter min sjæl, forbereder mig på et chok ved at gå i dvale. De ringer. NU skal jeg ctscannes. Og have en biopsi i mave og bryst. Og. Og. te komme til akut indlæggelse på 21. sal med det samme. På godt 30 timer har jeg talt 14 minutter med en kompetent nærværende læge. At 14 minutter kræver indlæggelse er gådefuldt, men jeg skal sådan set ikke brokke mig, for jeg lærte afdelingen at kende. Det er ikke nogen sjov afdeling. Og jeg havde ikke lyst at komme igen! 30. juli starter behandlingerne. 30. januar får jeg en ct-scanning. 10. februar 2004 kl : Lægen smiler. Fruen og jeg klemmer hinanden i hænderne. Smiler. Undres. Og smiler igen. Livet er med et et andet. Oktober. Anden kontrol. Ugen før kom smerterne. I lysken, i armhulen, i brystet. Pudsigt nok alle de steder, jeg ved, der er lymfer. Kontrollen gik fint. Min fornuft bekæmpede angsten, og jeg gik derfra og var rolig. Det varede lige nøjagtig 20 minutter, så væltede uroen frem igen. Det har jeg prøvet før, og det kommer jeg til at prøve igen. 2. juli. En sjæl fyldt med usikkerhed, ja måske snarere fyldt med ingenting? for alt er fortrængt en sådan sjæl har brug for holdepunkter. Jeg har lymfekræft, malignt lymfom. Der er mange undertyper af malignt lymfom, men jeg har altså fået besøg af Hr. Hodgkin. Jeg ringer til min praktiserende læge. Hun mener, jeg kan være allergisk over for mig selv. Det er måske sandt på et andet plan? Det udvikler sig til et mærkeligt bekendtskab. Han har taget bolig i min krop, u-inviteret og uvelkommen. Han skal gasses ud, skal han. 9. juli. Hun havde de dejligste klare øjne. "Kræft?". Hun behøvede jo ikke svare, for hele situationen havde svaret for hende. Det blev en rædselsfuld uge. Jeg vidste, at jeg havde kræft, bare ikke hvilken. Derfor vidste jeg heller ikke, hvad jeg måtte have lov at håbe. Status var egentlig ganske enkel: Jeg kunne dø, hurtigt eller langsomt, lidende eller mindeligt. Men der ville gå en stund inden da, og al den stund måtte nødvendigvis bruges til at forberede tiden efter. For mig og for andre. Børn, frue, kæreste, kone og de andre. Men nok mest for mig for jeg havde ikke tænkt mig at give mig uden kamp! Humor er svær, men nødvendig. Et halvt år med kemo. Men tiden er ingen faktor alt er kogt ind til to opgaver: For det første, gang på gang at stille med den mest parate krop til behandling, så lægekundskaben får det bedste grundlag at arbejde på. For det andet at pleje psyken, at have det bedst mulige liv, for psyken styrker kroppen, giver energi og modstandskraft og hurtigere restituering. Forløbet kan lemlæste enhver. Og det gælder familien mindst lige så meget som patienten. 14. juli ringer telefonen. Jeg er hjemme, og lægen i den anden ende vil lige sige, at det er Hodgkin. Og at jeg gerne måt- 13. januar får jeg sidste portion kemo. Læs hele Esben Vognsen-Jensens beretning på Kræftens Bekæmpelses hjemmside: cancer.dk/collage tætpåkræft 17\n18 alternativ DET BEDSTE FOR AMANDA Da Amanda fik kræft som niårig, var hendes forældre ikke i tvivl om at søge alternativ behandling og fortælle om det på sygehuset Af Tor Øyan fakta OVERVEJELSER OM ALTERNATIV BEHANDLING Hvad er formålet med at søge den? Hvor kan du få oplysninger om den? Hvor ofte og hvor længe vil du bruge den? Hvem skal vurdere, om den virker? Hvis der bruges flere præparater og behandlinger samtidig, hvordan ved du så, hvad der virker? Kan der være bivirkninger ved den, og kan den tages samtidig med kræftbehandlingen på sygehuset? Kan du tale med lægen om overvejelserne? Hvor megen tid og penge kan og vil du bruge på alternativ behandling? Kan du få en uforbindende samtale med den alternative behandler? Hvordan finder du en alternativ behandler, og hvad er vedkommendes faglige baggrund og erfaringer med kræft? "Ambulancen står klar til at køre jer til Rigshospitalet med det samme", var den besked, Judi og Carsten Lund fik på Roskilde Sygehus, efter at en blodprøve havde vist, at deres ni-årige datter Amanda havde leukæmi (blodkræft). -Nej tak, vi kører selv, svarede Judi og Carsten. De ville først hjem og fortælle det til sønnen, Mads på 14, og søge råd hos deres alternative behandler i Karlslunde, der har arbejdet med emnet i over 40 år. Hun gav straks Amanda en behandling for at forberede hendes krop på det, hun nu skulle igennem. Så gik turen til Rigshospitalets børneafdeling og i alt 24 måneder med kemobehandling og også en omgang strålebehandling. Judi fik orlov og blev indlagt sammen med Amanda. Carsten og storebror Mads rykkede sammen for at klare skærene derhjemme. Og heldigvis havde Carsten en meget forstående arbejdsgiver, som gav ham den frihed, der var behov for. En sådan sygdom rammer hele familien. Det var i april 2002,Amanda blev indlagt. Hun havde haft noget influenzalignende i et par uger. Det viste sig at være akut lymfatisk leukæmi (ALL), blodkræft. Nu tre år efter sidder familien sammen i sofaen i rækkehuset i Greve og fortæller om, hvad de har været igennem. Amandas kræft ramte hele familien, som alle benyttede alternativ behandling. Amanda i midten og fra venstre storebror Mads, far Carsten og mor Judi. Alternativ behandling som supplement -At søge alternativ behandling var helt naturligt for os, siger Carsten og fortsætter: -Efter at jeg havde fået hjælp mod migræne i 1983, havde 18 tætpåkræft\n19 tætpåkræft 19\n20 alternativ vi alle i perioder gået hos den samme alternative behandler. Hun var ikke i tvivl om, at Amanda skulle have den behandling, som blev tilbudt på sygehuset, så målet med den alternative behandling var at supplere.at styrke Amandas immunforsvar og få giftstofferne ud af kroppen.at holde gang i kredsløb og fordøjelse og at løsne op for spændinger og angst.teknikkerne var kinesisk kiropraktik, hvor man arbejder med organerne ved at massere og trykke samt zoneterapi og healing. Selv om der ikke kan føres videnskabelige beviser for effekten af den alternative behandling,amanda har fået, er familien Lund ikke i tvivl om, at den har hjulpet hende. -F.eks. da Amanda på sygehuset fik indopereret et venekateter. Det bruges til at give medicin og sidder på brystet. Hun var bange for, at nogen skulle komme til at røre ved det. Derfor krummede hun overkroppen som for at beskytte det. Det gav nogle spændinger, som den alternative behandler fik løst op for, så hun igen kunne gå normalt. Derudover stillede Rigshospitalet også en god fysioterapeut til rådighed, fortæller Judi. -Faktisk fik hele familien hjælp hos den alternative behandler til at løse op for angsten for, hvordan det skulle gå med Amanda.Vi har selv betalt behandlingerne, og Amanda har været af sted ca. en gang om måneden gennem de seneste tre år. Det har været hver en krone værd, siger Carsten. Det er tre år siden, Amanda fik kræft og mistede håret som følge af behandlingen. Dengang gik hun med tørklæde. Amanda er i dag 12 år, og hendes eget hår er ved at få længde igen. fakta ALTERNATIV BEHANDLING Alternativ behandling er behandling, lægerne ikke tilbyder på sygehuset. Det kaldes også supplerende behandling eller komplementær behandling. Alternativ behandling kan være: - Ændring af den daglige kost - Præparater, man skal spise, drikke eller smøre på huden - Kropsbehandlinger som massage og akupunktur - Mentale eller spirituelle teknikker og behandlinger Meget af vores viden om alternativ behandling er baseret på erfaringer og ikke på et videnskabeligt grundlag. Det betyder, at det ikke er bevist, at behandlingen virker Kræftens Bekæmpelse mener ikke, at alternativ behandling skal bruges i stedet for behandlingen på sygehuset. Man kan bruge alternativ behandling som et supplement, som f.eks. en hjælp til bedre livskvalitet Inden man starter en alternativ behandling, bør man bede om en uforpligtende samtale med behandleren, hvor man kan stille spørgsmål og bagefter vurdere, om man vil bruge behandlingen Det er vigtigt at fortælle sin læge, at man bruger alternativ behandling. Visse alternative behandlinger kan påvirke den behandling, man får på sygehuset Læs mere om behandlingsformer, overvejelser, rettigheder og forskning på Kræftens Bekæmpelses hjemmeside cancer.dk/alternativ Åbenhed på sygehuset -Vi har spillet med åbne kort overfor sygehuset. Børn fortæller jo, hvad de oplever, og vi ville ikke sætte Amanda i en situation, hvor der skulle være noget, hun ikke måtte fortælle. Lægen på Rigshospitalet sagde: "Hvis I ønsker det, og tror det kan hjælpe, så gør det". Og de var ikke imod vores brug af alternativ behandling. Faktisk tog de hensyn, så Amandas program kunne tilpasses aftalerne med vores alternative behandler, siger Carsten. I det hele taget er familien Lund fulde af lovord overfor lægerne og personalet på børneafdelingen. At dele erfaringer og oplevelser På børneafdelingen møder man også andre forældre i samme situation som en selv. -Man kommer helt ind under huden på hinanden. Det er ingen facader, siger Judi og fortæller om foreningen Cancerramte børn, som både danner netværk for forældrene og sørger for en masse gode oplevelser for børnene. Så når Amanda skal fortælle, hvad hun bedst husker fra sit sygdomsforløb, fortæller hun om motorcykeltur til Bakken, tivoliture, teaterbesøg og ikke at glemme de trofaste underholdere på børneafdelingen: Frederico, Pjerrot og SpilleTom. Og sidst men ikke mindst gaven fra Ønskefonden, som i efteråret 2004 sendte hele familien til Key Largo i Florida, hvor de kom ud at svømme med delfiner og en søløve! I dag er Amanda i skole igen. Judi er tilbage på sin arbejdsplads, og hun og Carsten er enige om, at de har gjort det bedste, de kunne gøre for Amanda. 20 tætpåkræft


01.11.14 | Claire Veale\nBolivia: Genvalg til Morales - revolutionær forandring stadig på dagsordenen?\nTil gengæld – som vi har set i Venezuela – må MAS planlægge fremad for at forblive stærke, når Morales epoke er forbi for at kunne skubbe videre på Proceso de Cambio - forandringsprocessen. En måde at styrke regeringens position i samfundet ville være at ændre taktik i konfrontationen med sociale bevægelser og kritiske røster generelt - og anerkende, at oprindelige folks og faglige bevægelser bør behandles anderledes end den højreorienterede oppositions forsøg på at afmontere regeringens politik. Den nuværende konfliktorienterede strategi vil kun svække MAS på langt sigt og føre til, at partiet mister troværdighed og støtte fra venstrefløjen.\nFor at undgå misbrug skal du nedenfor i feltet "Kodeord" indtaste: VQc8cx


Dong Energy Nye forsyninger – M&E Engineering\nI forbindelse med en stigende efterspørgsel efter elforsyningsanlæg i Dong Energy A/S’s forsyningsområde indgik vi kontrakt med NESA A/S om at stille ressourcepersoner til rådighed for entrepriseafdelingen. Vi skabte en værdi til kunden ved at tilføre ressourcer i en spidsbelastningsperiode til at aflaste de fastansatte medarbejdere i organisationen. Vores medarbejdere indgik som projektledere for projekter fordelt over hele NESA A/S’s forsyningsområde. Projektet omfattede i hovedtræk etablering af nye forsynings- og vejbelysningsanlæg samt ombygning af eksisterende.\nOpgaverne omfattede møder med kunder (forbrugere) og lodsejere om indgåelse af forsyningsaftaler, myndighedsbehandling, identificering og registrering af eksisterende forsyningsanlæg og installationer, projektering af installationerne, tids- og ressourceplanlægning, bestilling af materialer og udstyr, igangsætning af entreprenører in-/eksterne samt planlægning af afsluttende test og afprøvning.


EU vil udelukke Gazpromneft, Transneft og Rosneft fra de europæiske lånemarkeder.\nOffentliggjort: 08.09.14 kl. 11:08\nDen amerikanske avis Wall Street Journal oplyser, at den har læst dokumenter om udvidede EU-sanktioner over for Rusland. Sanktioner, der forventes at blive offentliggjort tirsdag. Det skriver norske Dagens Næringsliv.\nIfølge dokumenterne går EU efter at ramme russiske olievirksomheder. EU vil således udvide antallet af selskaber, der bliver udelukket fra de europæiske lånemarkeder, til at omfatte Gazpromneft, Transneft og Rosneft.\nDet er langt fra første gang, at sanktionerne imod Rusland har enten direkte eller indirekte indflydelse på shippingbranchen. Eksempelvis blev Rosneft allerede midt i august ramt af USA’s sanktioner og lukning af lånemuligheder, hvilket fik oliegiganten til at bede den russiske stat om et gigantlån.\nDen 1. august blev der ligeledes iværksat sanktioner målrettet russernes olieindustri. Det var i den forbindelse, at Rosneft viste, at den trods USA’s låneembargo ikke var komplet drænet for rubler. Lige før sanktionernes indtræden indgik den russiske oliegigant aftaler med dels olieserviceselskabet Weatherford Group for omkring 500 mio. USD, og med John Fredriksens North Atlantic Drilling til en værdi af 4,25 mia. USD.\nUndtagelse for gas og atomer\nI de nye sanktioner skulle der være lagt op til en undtagelse for selskaber, der producerer og eksporterer naturgas, som er essentiel for energiforsyningen i mange europæiske lande. Ikke mindst Tyskland, der får 38 pct. af sin naturgas fra Rusland. Det angivelige sanktionscharter skulle desuden indeholde en undtagelse for eksport, der er tiltænkt russisk rumfartsindustri og civile atomkraftsvirksomheder.\nFacit er en moderat udvidelse af de sanktioner, der blev iværksat ved udgangen af juni. Her blev en række virksomheder inden for våbenproduktion og produktion af elektronisk optik og mekaniske konstruktionsprodukter nægtet adgang til al lånekapital med en løbetid på mere end 30 dage. Med den nye stramning af sanktioner desuden gælde fem statskontrollerede banker. Hidtil har bankerne, der inkluderer Sberbank og VTB Bank ikke kunne optage lån med en løbetid på mere end 90 dage.\nSanktioner kan ophæves\nSanktionerne skyldes russernes engagement i urolighederne i Ukraine og støtten til separatisterne i den østlige del af landet. EU-lederne sagde i forrige uge, at de nye tiltag kan blive ophævet, såfremt der er klare beviser for, at Rusland hjælper til med at etablere end reel politisk løsning i Ukraine.\nDisse beviser inkluderer permanent overvågning af grænsen mellem Ukraine og Rusland, tilbagetrækning af illegale væbnede grupper i Ukraine samt at russiske kamptropper, der opholder sig ulovligt på ukrainsk territorium.\nDe stridende parter indgik våbenhvile i fredags. I den forbindelse var der forlydender om, at EU eventuelt ville udsætte sanktionerne. Men søndag var der meldinger om væbnede kampe i to ukrainske byer, hvilket ikke er blevet tolket som et utvetydigt godt tegn i forhold til at overholde denne våbenhvile.\nAnalytiker: Dongs olie- og gasforretning bekymrer på sigt\nHvad er der mon galt med olien?


28. december 2020, 19.10\nEt stort skridt ind i 2021.\nVi udvider arbejdet for at få psykisk sårbare og socialt udsatte ind i foreningsfællesskabet.\nEfter at have skabt et godt samarbejde med Recovery Bulls tager vi i BK Skjold i 2021 endnu et skridt på det sociale område og indgår i et bredt samarbejde med OMBOLD, Kbh.Kommune samt B1908 og Nørrebro United og tre sociale tilbud.\nSammen har vi fået midler til et treårigt metodeudviklingsprojekt, der har til formål at inkludere psykisk sårbare og udsatte målgrupper i foreningsidrættens fællesskaber som spillere og frivillige.\nDet skal ske gennem aktiviteter i fodboldklubberne, der tager hensyn til de udsatte spillers livssituation og sociale funktionsniveau.\nI Bk Skjold vil vi tage vores sociale ansvar alvorligt, og der skal være plads til forskelligheder – også socialt udsatte mennesker, der måske har svært ved at betale kontingent eller har nogle sociale udfordringer.\nDet er bare ikke altid muligt at skabe de mest optimale betingelser for udsatte i en klub, der er baseret på frivillighed.\nDerfor er samarbejdet vigtigt.\nJeg glæder mig til at komme i gang med projektet og afprøve forskellige måder til, hvordan vi kan åbne vores klub endnu mere op.\n”Udsatte og mennesker med psykisk sygdom er langt oftere ramt af ensomhed og social isolation end resten af befolkningen” fortæller Mia Nyegaard (B) socialborgmester i København og fortsætter. ”Idræt og foreningsliv, hvor fællesskabet er i fokus, er en rigtig god måde at skabe nye sociale relationer og give deltagerne et betydeligt socialt, sundhedsmæssigt og personligt udbytte. OMBOLD har altid haft en høj stjerne hos mig, og jeg glæder mig til at følge det nye projekt.”\nKultur- og fritidsborgmester Franciska Rosenkilde er glad for, at der er etablereret et bredt samarbejde mellem aktører inden for idrætten og det sociale område.\nOgså OMBOLDs direktør Martin S. Pedersen er begejstret og ser et kæmpe potentiale i samarbejdet.\n” Vi ved af erfaring at fodbolden og det fællesskab der følger med, gør en kæmpe forskel i hverdagen for udsatte mennesker og er med til at få dem ud af ensomhed. Det er dog ikke noget der sker af sig selv og kræver at de udsatte målgrupper får lidt hjælp med på vejen. Med det brede samarbejde mellem foreningsidrætten, kommunen og sociale aktører, der har den daglige kontakt til målgruppen er jeg overbevist om at vi kan få skabt optimale betingelser for inklusion af mennesker i udsatte positioner i foreningslivets fællesskaber. ”


Brandfolkenes Organisation nr.2 / April 2008 / årgang 86 - PDF\nDownload "Brandfolkenes Organisation nr.2 / April 2008 / årgang 86"\n1 Brandfolkenes Organisation nr.2 / April 2008 / årgang 86\n2 LEDER INDHOLD: Side 4: Leder Side 5: Redderuddannelsen Side 6: De faglige klubber Af: Jesper Broneè Formand Brandfolkenes Organisation Formandens ord, skriftlige aftaler og sammenhold Brandmesterklubben har på en afstemning den 7. april 2008 besluttet, at man ikke længere ønsker at være en del af Brandfolkenes Organisation. Jeg skal ønske de medlemmer, som nu flytter væk fra BO, held og lykke med dette. Side 8: Overenskomsten 2008 Side 9: Se hvad jeg har Midten: De Grå Sider Side 12: Skal fagforeningen splittes Side 15: Dødsbrand på Nørrebro Side 16: Seniornyt Side 19: BI-nyt Forsidefoto: Læs resten på side 4 Mindre ildløs i tag efter tagarbejde. Den 1. April kl blev en standardudrykning sendt til Ålholmvej 6. Bygningen var under renovering og tagdækkere havde forladt bygningen kl. ca en times tid efter steg der sort røg op fra taget og brandvæsenet blev rekvireret. Det viste sig at være en mindre ildløs i tagkonstruktionen som hurtigt kunne slukkes med 1 HT er. Pionererne skar taget op omkring branden og ved denne lejlighed fandt mandskabet en fuglekirkegård fugleskeletter lå under tagkonstruktionen og på billedet ses et komplet fugleskelet. Foto: Videogruppen Udgivet af: Brandfolkenes Organisation Vilhelm Thomsens Alle Valby Tlf Fax Ansvarlig efter Medieansvarsloven: Jesper Broneé Formand for Brandfolkenes Organisation Mail adr.: Redaktør: Tommy Kjær Telefon: Mail adr: Fotograf: Gert Jensen (PF/DJ) Mobiltelefon: Økonomiansvarlig: Per Keldsen Konstitoeret Næstformand Brandfolkenes Organisation Mail adr: Administration & abonnement: Sanne Henriksen Telefon Mail adr.: Annoncesalg: Tommy Kjær Telefon: Mail adr: Løssalg kr. 30,00 Årsabonnement kr. 166,00 Deadline: Næste nummer 31/ Næste nummer udkommer i uge: 25\n3 PERSONALIA Københavns Brandvæsen. Ansættelse: Brandmand 329 Per Christensen er ansat som overchauffør pr. 01. april Brandmand 947 Jes Haugaard Borchersen er ansat som brandmester pr. 01. april Redder 684 Stefan Dahl Langstrup er pr 01. marts 2008 blevet genansat. Brandmand 107 Nicolaj Krogstrup er pr. 01. marts blevet genansat. Brandmand 844 Kelly Hansen er ansat som overchauffør pr. 01. marts Afgang: Brandmand 645 Kim Christensen er afgået med udgangen af marts måned STT-assistent 653 Lars Kalstrup afgår med udgangen af maj måned Ambulancemester 787 Carsten von Holstein er afgået med udgangen af februar måned. Brandmester 258 Keld Børge Hansen afgår med udgangen af april måned Brandmand 282 Erik Bergstrøm afgår med udgangen af maj måned Brandmand 235 Tom Vagn Mikkelsen er afgået med udgangen af februar måned Vestegnens Brandvæsen. Jubilæum: Underbrandmester 27 Benny Olsen har 25 års jubilæum den 1/ Frederiksberg Brandvæsen. Følgende har 20 års jubilæum den 01. maj Michael Aggergård 5103 Mads Nielsen 5104 Niels Søndergård 5106 Per Bech 5109 Kenneth Nagel 5112 Michael Svenssson Jan Idorn har 25 års jubilæum den 01. juni 2008\n4 LEDER FORTSAT Denne beslutning betyder imidlertid en masse ændringer i BO, idet jeg som formand har det svært med, at FOA og Afd. 1 s underskrifter åbenbart ikke betyder noget, når der indgås aftaler med dele af FOA s medlemmer, i dette tilfælde brandfolkene. Der ligger i FOA en aftale mellem FOA1 og BO, som er underskrevet af begge parter (Ken Petersson og Bo A. Jensen), og denne aftale taler om branchens (BO) suverænitet. Jeg tolker disse ord på en måde, som betyder, at BO har alle brandfolk ansat i de brandvæsener, som vi forhandler med, som selvskrevne medlemmer. Men det betyder ordene imidlertid ikke alligevel. Mestergruppen i København har haft held og dygtighed til at forfølge egne mål, og det er et godt mål at sætte sig. Desværre betyder dette, at man også klart tilkendegiver, at man har nogle mål, som ikke alle i brandvæsenerne skal nyde godt af. Når jeg kigger hen over disse linjer, har jeg meget svært ved at se, hvordan fagforeningerne skal overleve, som vi kender dem i dag, i fremtiden. FOA1 s formand havde et mål om at imødekomme nogle medlemmers ide om en overflytning, vel vidende at dette stred imod en aftale, som er underskrevet af to parter (bl.a. ham selv). Mestergruppen valgte at gå efter egne mål og dermed forlade fællesskabet i BO og sætte sig over på ledernes side i det daglige. Hvad gør BO nu? Jeg er af den overbevisning, at repræsentantskabet i BO skal se på, hvilke muligheder der ellers byder sig i vores omgivelser i forhold til det faglige ståsted, for er vi det rette sted længere? Jeg har haft en tro på, at fællesskabet gjorde stærk; men dele af medlemmerne mener noget andet. Nu skal repræsentantskabet så se på, hvilke andre muligheder der er, for jeg har svært ved at se, at FOA nødvendigvis er det rette sted for os. Vi har dog fået klar besked om, at såfremt vi vælger andre fysiske faciliteter, betragter man os som gul fagforening, idet vi ikke bor i Afd. 1, som vi har en samarbejdsaftale med. Til gengæld har jeg haft svært ved at se, hvor Teknik- og Servicesektoren har været henne, da der skulle kæmpes for at beholde medlemmerne i BO. Men det er også af mindre betydning, når begge grupper er en del af TSS. Solidariteten er væk! Aftaler, som kun gælder den ene vej, er vel ikke det, som man i en overenskomstperiode skal være stolte af. Derfor håber jeg nu, at medlemmerne bakker op om de valgte, som sidder i BO, og bakker op om de beslutninger, som disse tager. Formand Jesper Broneè\n5 Redderuddannelse Version 2.0 Torsdag d. 10/4-08 kom de sidste detaljer på plads, omkring den nye redderuddannelse. Strukturen er bevaret fra den oprindelige uddannelse, men alligevel er meget ændret. Jeg vil prøve at give et overblik de ting der er ændret, og hvad det kommer til at betyde for elever og fastansatte. For at opnå større fleksibilitet, og øget indtag, på erhvervsuddannelserne, besluttede undervisningsministeriet at trindele uddannelserne. Brancheudvalget Redder i Transporterhvervets Uddannels Råd, besluttede at opdele den eksisterende redderuddannelse i 2. Redder med speciale ambulance, og redder med speciale autohjælp. Den nye uddannelse passer bedre til de behov der er i branchen, både for de kommunale brandvæsenernes vedkommende, men også for Falck, der er begyndt at specialisere deres reddere i langt højere grad. Uddannelsen til redder med speciale ambulance, kommer til at indeholde de almene skolefag, grunduddannelse indsats(brand), redning og selvfølgelig ambulancetekniske og teoretiske fag. Længden af uddannelsen bliver 115 uger, cirka 2 år og 3 måneder, hvilket er et halvt år mindre end den oprindelige uddannelse. Det skyldes at funktionsuddannelse indsats og autohjælp er pillet ud, hvilket både afkorter skoleuddannelsen og praktikken. Sosu modulet og ambulancefagene er uændret, dog er praktikken gjort mere fleksibel i 2.modul, så målene nemmere kan nås. Ungdomseleverne i den nye uddannelse, bliver fritaget for at gå på grundforløb. Kravene for at starte direkte på uddannelsen bliver, at man er fyldt 21 år, har kørekort og har gennemgået en anden ungdomsuddannelse. Det bliver dejligt for eleverne, at de ikke skal spilde et halvt år af deres liv på en grunduddannelse, som er irrelevant, hvis man skal ud og køre ambulance. Fordi uddannelsen er mindre krævende for praktikvirksomhederne, er der kommet flere aktører på banen, hvilket er en meget glædelig nyhed. Frederiksberg Brandvæsen, Roskilde Brandvæsen og Gentofte Brandvæsen er blevet godkendt som praktikvirksomheder. At flere entreprenører tager ansvar for at uddanne elever, betyder at uddannelsen bliver beriget med kultur fra flere aktører, og det skaber flere praktikpladser, hvilket der er stort behov for. Version 2 af redderuddannelsen starter op d. 1/8-08. Dette sker på Hamlet, Hillerøds Tekniske Erhvervsskole, og på Humanica, Sosuskolen i Hillerød. TEC ønskede ikke at forlænge deres skolegodkendelse til redderuddannelsen. Dette skete efter lang tids hårdt økonomisk pres på uddannelsen, som i større og større omfang begyndte at gå ud over kvaliteten af undervisningen. Alle der har kendskab til uddannelsen, ved at der har været meget kritik og samarbejdsproblemer med TEC. Derfor ser jeg positivt på, at den nye uddannelse starter op i et miljø, der godt nok ikke har den store erfaring, men til gengæld engagement og et ønske om at få uddannelsen sat godt i gang. I skrivende stund er det ikke helt afklaret, hvordan overdragelsen af uddannelsen, fra TEC til Hamlet finder sted, men vi forsøger at løse udfordringen på bedste vis. 5 Just Kielberg Faglig sekretær Ambulance BO.\n6 ORIENTERING FRA D Brandfolkenes klub Frederiksberg BKF Konstitueret Formand: Jan Hemmingsen 5082 Intet nyt fra BKF Telefon: Brandfolkenes klub Gentofte GBK Formand: Henrik Poulsen 09 Intet nyt fra GBK Telefon Brandfolkenes klub København BKK Formand: Lars Ousen 355 Fælledvej Brandstaton Fælledvej 20A, 1th 2200 København N Telefon Intet nyt fra BKK Brandmandskluben Rudersdal Hørsholm BRH Formand: Torben Blomberg 10 Telefon Intet nyt fra BRH\n7 7 E FAGLIGE KLUBBER Intet nyt fra Tårnby Den faste klub Tårnby Formand: Jan Jørgensen 04 Telefon Udskiftningen og gennemgangen af personale på Thule Basen fortsætter. Siden den 23. januar og frem til maskinen den 16. april, har der været en udskiftning på omkring 33% af styrken. Ud over dette, så er der ikke sket det helt store heroppe, men det er jo også voldsomt nok i sig selv. Så alle ønskes et rigtigt godt forår. Jørgen Wegeberg Thule air base Formand: Jørgen Wegeberg Mobil Dk: Mobil GL: Intet nyt fra Vestegnen Brandfolkenes klub Vestegnen Formand: Michael Schou 54 Telefon\n8 Overenskomstområde /nettokroner/OK2008/jb Antal dec 07 OK 2008 Netto-kroner Bruttoløn dec 07 Års bruttoløn Stigning 12,22 % Stigning i kr. Nettoløn dec 07 Års nettoløn Stigning 12,22 % 1.215, Til nedenstående tabel: Hertil skal lægges 1.819,- til alle ikke-ledere om året. Bruttoløn er incl. alle tillæg og pension, men uden overarbejde. OVERENSKOMSTEN 2008 Beredsk.pers. i basis-og mesterstill , Beredskabsassistenter 235, Beredskabsmestre 95, Brandmestre, grundløn 24 51, Brandmestre, grundløn 25 21, Brandmænd 529, Overbrandmestre 42, Overchauffører 30, Reddere, erhvervsuddannede 79, Underbrandmestre, grundløn 23 17, Vagtcentralmestre 9, Vagtcentralmestre (stormestre) 5, Vagtcentralpersonale 58, Viceberedskabsmestre 15, Vicebrandinspektører 14,\n9 SE HVAD JEG HAR Brandmand 66 Lars Rasmussen har en fortid i Gentofte Brandvæsen, som ambulancebehandler og brandmand, hvor han startede den 1. august Den 1. maj 2003 startede han i Vestegnens Brandvæsen i Hvidovre, hvor han blandt andet har taget kursus i frigørelse, så han i Vestegnen nu også kan kalde sig pioner. Da Vestegnen ikke driver ambulancetjeneste er Lars, med sin baggrund på ambulancen i Gentofte god at»støtte«sig til på et skadested med patienter. Iøvrigt er Lars en habil badminton spiller og»tæver«gerne kollegaerne på vagt i motionstiden. Flere kollegaer har i tidens løb sagt til mig, at de kunne tænke sig en side i Brandmanden, hvor man kan sælge eller købe ting og sager, der er relateret til brandvæsen. Så det vil jeg prøve at opfylde. Du må også bare vise det frem du har, hvis det er lidt specielt og kan en lille sjov historie om det. Tag et billede, skriv prisen eller historien og mail det til mig. Alle brandmænd i hele landet er velkommen. Redaktøren 9 Gammel Brandalarm fra Kastrupvej 170 sælges for 5.000,-. Prisen kan forhandles, så kom med et bud. Henvendelse til tidligere 720 Anders Bertelsen. Tlf Mobil Lars fra Vestegnen, st. Hvidovre Side 9\n10 »DE GRÅ Jeg vil gerne sige tusind tak for opmærksomheden i forbindelse med min fødselsdag den 7. februar til Københavns Brandvæsen og Seniorklubben. Med venlig hilsen tidl. 139 Kurt Nielsen En stor tak til Jan Axlev, brandvæsnet og til stiftelsesforeningen, for opmærksomheden ved min 70 års fødselsdag d. 9 marts. - Det var dejligt, at vide, at nogen tænker på en selv om det går den vej hønsene skraber. tdl. 352 Knoblauch, kendt som lilleknob Problemer med Alkohol? -Her kan du få hjælp Har du problemer med alkohol kan du ringe til Anonyme Alkoholikere (AA) på tfl eller til Ib Frøby på tlf Hendvendelse kan ske anomymt. Alle er velkomne Anomyme Alkoholikere har også en hjemmeside på Internettet: Husk det er ikke en skam at være alkoholiker, det er en skam ikke at gøre noget ved det!\n11 SIDER«På marts holdets 1983 og egne vegne vil jeg gerne takke alle Jer der var med til, at gøre vores 25 års jubilæum til en uforglemmelig dag d. 3 marts. En stor tak til musikforeningen for deres dejlige musik i remisen, tak til de to søde damer der passede buffeten, og en stor tak til Formeren og Kurt for deres hyggelige underholdning. Ingen nævnt ingen glemt, tak skal I have. På holdets vegne 822 Peer Harpsøe. Tak til Københavns brandvæsen og seniorklubben for opmærksomheden ved min 80 års fødselsdag. Forhenværende Nr.8 Egon Thomsen Afgik som Obmr INDLÆG TIL»DE GRÅ SIDER«MAILES TIL :\n12 SKAL FAGFORENINGEN SPLITTES? I den senere tid har der været en del debat blandt medlemmerne i Brandfolkenes Organisation (BO) en debat om, hvem der er mellemledere, og hvor mellemlederne skal være organiseret. Som det ser ud i dag, er alle, som er omfattet af overenskomsten for brand- og ambulancepersonale, organiseret i BO, uanset om man betragter sig selv som mellemleder. Hele debatten udspringer af, at Brandmesterklubben (i Københavns Brandvæsen) ikke mener, at der bliver taget nok hensyn til brandmestrenes ønsker. Man udnævner derfor selvbestaltet klubben til talsmand for alle de øvrige brandvæseners mellemledere og i stedet for at forsøge at rette op på de problemer, man mener, der er, vender man ryggen til alle forsøg på samarbejde og leder febrilsk efter en måde at bryde ud af BO på. Set i lyset af, at 3 ud af de sidste 5 formænd for BO var fra mestergruppen og at BO s repræsentantskab flere gange i de sidste år har haft et flertal netop af mellemlederne så er det lidt pudsigt at lytte til, at mellemlederne ikke har indflydelse. At påstå, det er manglende indflydelse, må vel nærmest kunne betegnes som klynk. Hvis man forestillede sig en opdeling mellem mellemlederne og dem på gulvet, så ville der være en hel række af problemstillinger, man skulle have på plads først. Bl.a. kan nævnes: Hvem og hvad definerer, hvem der er mellemledere? Skal mellemledere repræsenteres på A-siden (ledersiden) eller B-siden (medarbejdersiden) i forhold til MED-udvalg (samarbejds- og sikkerhedsudvalg, red.)? Hvem skal repræsentere brandpersonalet i forbindelse med overenskomstforhandling? Hvis begge parter sidder ved bordet og ikke er enige, så er der frit valg for arbejdsgiveren. Vil man fremover skulle have fælles køkken og opholdsrum på stationerne eller bliver det nødvendigt med opdelte faciliteter? Dette er blot nogle få, men meget vigtige, problemstillinger. I BO er der en mangeårig tradition for, at brandmestergruppen og brandfolkene står sammen. Alt andet ville også være tåbeligt, for man skal jo løse en fælles opgave, og dagligdagen på stationerne fungerer også bedst, når man føler sig som medspillere i stedet for modspillere. Så opfordringen fra sidelinjen må være, at Brandmesterklubben finder en plads i BO-regi, hvor man kan føle sig mere sikker på direkte indflydelse. På BO s netop afholdte generalforsamling blev der vedtaget et forslag, som udvider repræsentantskabet i BO med 2 medlemmer, som vælges af og blandt brandmestrene. Så kan man da i hvert fald ikke komme tættere på beslutningerne. Faktaboks Sven Præst valgt til BO s daglige ledelse valgt som formand for BO 2003? valgt som formand i Seniorklubben Bo A. Jensen valgt til BO s daglige ledelse valgt som formand for BO Den måde, utilfredsheden fra Brandmesterklubben indtil nu har været grebet an på, er helt hen i vejret og overhovedet ikke noget, der foreningsteknisk holder i byretten. For at belyse det er det nødvendigt med en kort historisk gennemgang. nr. 2 / April 2007 /\n13 SKAL FAGFORENINGEN SPLITTES? Brandmesterklubben I Københavns Brandvæsen har man for mange år siden oprettet en brandmesterklub. Da man i 1992 oprettede Brandfolkenes Klub København (BKK), blev Brandmesterklubben naturligvis også en integreret klub i klubben. Brandmesterklubbens formand fik fast plads i bestyrelsen for BKK og fik tildelt den ene af BKK s to pladser i BO s repræsentantskab. Sådan har brandmestrene i København været sikret indflydelse, indtil der i 2007 opstod samarbejdsproblemer mellem Brandmesterklubben og BKK. Brandmesterklubben valgte da at trække sig ud af BKK s bestyrelse og med den beslutning mistede man også pladsen i BO s repræsentantskab, idet man jo sad på den ene af BKK s pladser. Efterfølgende har Brandmesterklubben arbejdet ihærdigt på at løsrive sig fra BO. Rent teknisk ønsker man, at gruppen af mellemledere i alle brandvæsener i BO s område bliver overført til sekretariatet for arbejdsledere i FOA 1. Klubben har da også haft held til at få FOA 1 til at afholde en urafstemning i den gruppe af BO s medlemmer, som FOA 1 og Brandmesterklubben i fællesskab har udpeget som mellemledere. Der er efter vores mening tale om en afstemning, som ikke alene strider mod BO s love og den samarbejdsaftale, som BO har med FOA 1 den strider også mod hele intensionen i oprettelsen af FOA 1. FOA 1 bliver til Sidst i 1980 erne begyndte FOA, primært pga. en decentralisering af a-kassen, at debattere, hvor små enhederne kunne være, når a-kassen flyttede sammen med de faglige afdelinger. Debatten tog fart i starten af 1990 erne, og fra starten af 1996 blev afdeling 1 (senere FOA 1) en realitet. Afdelingen blev stiftet af 8 tidligere små og mellemstore FOA-afdelinger, heriblandt BO. De 8 afdelinger kom i den nye afdeling til at hedde brancher. I fællesskab oprettede de 8 brancher den fælles afdeling 1, som varetog opgaverne, der gik på tværs af samtlige brancher. De 8 brancher fik hver sin (enslydende) samarbejdsaftale med afdeling 1, som beskrev bl.a. arbejdsfordelingen mellem branchen og afdelingen. Den egentlige sagsbehandling skulle foregå i brancherne, og nye medlemmer blev fordelt mellem brancherne ud fra, hvilken overenskomst de arbejdede under. Medlemmer under overenskomsten for brand- og ambulancepersonale bliver således placeret i BO. I dag er BO den eneste af de oprindelige brancher, som stadig fungerer som selvstændig branche med en samarbejdsaftale idet de 7 andre i løbet af årene siden 1996 enten har valgt at sammenlægge sig eller nedlægge sig. 13 Samarbejdsaftalen I samarbejdsaftalen, som senest er revideret i 2003, står der bl.a. beskrevet: Om branchens suverænitet: Afdelingen forestår på branchens foranledning videreførelse og eventuel viderebringelse af sager. Branchen fastlægger egne love. Branchens medlemmer indgår ikke i afdelingens besluttende organer.\n14 SKAL FAGFORENINGEN SPLITTES? Om opsigelse af samarbejdsaftalen: Samarbejdsaftalen kan opsiges af begge parter med et års varsel. Opsigelse indebærer, at branchens medlemmer enten kollektivt forlader afdelingen, eller branchen opløses, således at medlemmerne indgår i afdelingen. Der er således ingen slinger i valsen: FOA 1 må ifølge samarbejdsaftalen kun beskæftige sig med brancheanliggender, i det omfang branchen ønsker det og der er heller ikke tvivl om, hvorvidt BO s love er gældende. BO s love Samarbejdsaftalen slår altså fast, at BO som branche fastlægger egne love. I disse love står der bl.a., at: Intet medlem må uden daglig ledelses sanktion forhandle om sager af fælles interesse. Urafstemning kan finde sted, hvis repræsentantskabet skønner det fornødent, eller mindst 10% af medlemmerne fremsætter skriftlig begæring herom. Repræsentantskabet skal arrangere urafstemningen og stemmerne skal optælles af de valgte bilagskontrollører og næstformanden/kassereren. Urafstemningen Brandmesterklubben har altså, uden om de sædvanlige beslutningsprocesser og imod BO s love rettet henvendelse til FOA 1 s formand, som imod sin egen samarbejdsaftale med BO arrangerer en ulovlig urafstemning blandt en udvalgt gruppe af BO s medlemmer med det formål at forsøge at overføre denne gruppe medlemmer fra BO til FOA 1. Det er fuldstændig utroværdigt, og indtil nu også uhørt, at en FOA-afdeling på den måde går på strandhugst blandt andre FOA-medlemmer. Det ville svare til, at BO forsøgte at rekruttere brandfolk fra nogle af de øvrige FOA-afdelinger ude i landet et ønske, vi flere gange har modtaget fra nogle af provinsbrandfolkene, men pænt takket nej til. Enhver, som har arbejdet med foreningsteknik i mere end 14 dage, burde også vide, at urafstemninger kun er vejledende, medmindre bestyrelsen har besluttet at følge resultatet. Og når nu vi er ved resultatet af afstemningen kan man så overhovedet stole på det resultat, der bliver offentliggjort af FOA 1, når man åbenbart ikke kan stole på, at FOA 1 overholder en samarbejdsaftale, som formanden har underskrevet? Sidst, men ikke mindst: En gruppe af BO s medlemmer kan ikke kollektivt udmeldes af BO. Indmeldelse i BO er sket individuelt, hvilket i sagens natur også kræver en individuel udmeldelse. Myten om lønstigning I hele debatten om brandmestrenes tilhørsforhold har nogle brandmestre fortalt, at man er blevet lovet en lønstigning på mellem og kr. om måneden, hvis man bare blev overflyttet til mellemlederne i FOA 1. Ifølge et opslag fra Brandmesterklubben er der 103 mellemledere alene i Københavns Brandvæsen. Forestiller man sig, at disse 103 mellemledere hver især skulle have bare kr. pr. måned, så skulle lønbudgettet i Københavns Brandvæsen tilføres kr. årligt, ekskl. pension og ekskl. feriepenge. De penge skulle kommunen altså bevillige, blot mellemledergruppen skiftede fra BO til mellemlederne i FOA 1. Vi tror, det er en myte hvad tror du?\n15 15 DØDSBRAND PÅ NØRREBRO Person indebrændt ved voldsom lejlighedsbrand Den 3. april kl. kvart i tre blev brandvæsenet sendt ild i lejlighed på Nørrebrogade 175. Ved fremkørsel orienterede VC om, at der formentlig var personer i lejligheden og at lejligheden formentlig var overtændt. Disse oplysningen viste sig at være korrekte. Ilden stod ud af to vinduer i lejligheden på 3. sal og da mandskabet trængte ind i det brændende rum, fandt de en person med kraftige brandskader, der var uforeneligt med liv. Branden blev slukket med 1 HT er og der blev udlagt endnu en HT er da der var meget røg i tagetagen. Røgdykkerne kunne dog hurtigt meddele, at der ikke var ildløs i tagetagen og at der blot skulle luftes ud. Drejestigen fra st. H blev rejst for nedtagning af skifferplader på taget. Flammerne fra branden i lejligheden havde påvirket kanten af taget og som sikkerhed blev tagpladerne fjernet for et eftersyn. Nørrebrogade var afspærret ca. halvanden time mens brandvæsenet arbejdede på stedet. Foto: Videogruppen\n16 SENIORNYT Generalforsamlingen 2008 blev afholdt tirsdag den 12. februar i Amager Selskabslokaler. Her var 75 friske fyre, som havde trodset vind og vejr, mødt op til denne årlige begivenhed. Det er dejligt at se, at selv medlemmer, der bor i den anden ende af landet, også møder op. Ejgil Nielsen blev igen i år valgt som dirigent, og han ledede med hård men retfærdig hånd generalforsamlingen igennem dagsordenen. På forespørgsel til generalforsamlingen, om der skulle findes andet lokale til afholdelse af efterårsfesten, idet der kun deltog 62 sidste år, var der ingen kommentarer. Vi vil igen forsøge, om vi kan få plads i Amager Selskabslokaler til årets efterårsfest. Valg til bestyrelse og bilagskontrollanter var hurtigt overstået alle blev genvalgt uden modkandidater. Efter formandens beretning var der på dagsordenen afsat tid til formanden for Brandfolkenes Organisation, Jesper Bronée. Han ville gerne igen i år komme og give forsamlingen en orientering om, hvad der rører sig i de lokale brandvæsener. Men Jesper kom ikke han var pludselig blevet forhindret af et andet møde i fagforeningen. Efter generalforsamlingen var Seniorklubben vært ved et par stykker smørrebrød, en øl og en snaps, og så var der rigtig tid til at snakke om de gode, gamle dage. nr. 6 / december 2003 /\n17 SENIORNYT Arken museet for moderne kunst har en stor udstilling af Skagensmalerne, som Seniorklubben besøgte onsdag den 27. februar. Det var et arrangement med ledsager, og der havde tilmeldt sig 57 personer. Vi blev mødt af to meget kunstinteresserede unge mennesker, som delte os op i to grupper, hvorefter vi fik en rigtig god, detaljeret forklaring og rundvisning, som varede ca. en time. Efter rundvisningen havde alle en time til på egen hånd at beskue udstillingen inden frokosten, som blev indtaget i Ishøj havn i restaurant Hummeren. Her blev der serveret 3 stykker smørrebrød samt en øl og en snaps. Kurt Wilken havde i dagens anledning taget sin guitar med og underholdt efter spisningen med et par viser, så vi fik også musikalsk kunst med i arrangementet. Sommerudflugten 2008 Tirsdag den 3. juni går turen til Gyrstinge Skovkro. Vi mødes på hjørnet af Istedgade og Ingerslevsgade ved DGI-byen senest kl Der starter busserne med retning mod Fjenneslev ved Sorø. På vej til Gyrstinge Skovkro vil der naturligvis blive et stop, idet vi forventer, at vejret er med os den dag, så solen står højt på himmelen, og det er varmt. Her vil der være mulighed for at klare de små fornødenheder og få en forfriskning, så legemet igen kan komme ned i nærheden af de 37 grader. Programmet for udflugten udsendes først i maj måned. 17\n18 SENIORNYT Fredagsmøderne er slut for denne sæson, og bestyrelsen siger tak for den gode tilslutning, der er til disse møder. Fredag den 17. oktober er første møde i den nye sæson. Derefter er møderne fredag den 14. november og fredag den 12. december. Runde fødselsdage i maj: 6. maj 2008: Harry Andersen, Rørsangervej 15, 2680 Solrød, 90 år 7. maj 2008: Gunner Godballe, Rønnebærhaven 18, 3200 Helsinge, 75 år 11. maj 2008: Bent Wenneberg, Brogade 7, 5. mf., 4300 Holbæk, 75 år Der er ingen runde fødselsdage i juni i år! Dødsfald: Overbrandmester Henrik Ulrik Hansen (Søløven) 338 er død den 28. februar Husk at give besked til kassereren, hvis adresse eller telefonnummer ændres, og får I en ny -adresse, så send den venligst til Sven Præst Bestyrelsen, som den ser ud efter generalforsamlingen i februar 2008: fra venstre formand Sven Præst, næstformand Erik Christensen, kasserer Bent Wenneberg, sekretær Bent Nielsen, bestyrelsesmedlem Palle Rosenvard og suppleant Erling Salhauge. 8 nr. 2 / April 2008 /\n19 Badminton Bjergklub Cykling Dykkerklub Ergometerroning Floorball Fodbold Golf Kajak Motion MTB Orientering Skiklub Skydning Svømning - Triatlon SPORT Leveret af BI-news Redaktør: 834 Henrik Ø. Hansen, tlf , BI-news i Brandmanden BI-news fortsætter med en fast side i Brandmanden i hvert nummer gennem hele året. Her vil blive bragt uddrag af tidligere artikler af BI-news, samt evt. kommende store arrangementer i BI regi Alle artikler kan læses på Bjergklubben Tyveri af udstyr!!!! Bjergklubben har før jul mistet en masse udstyr til klippeklatring for ca kr. Det er fjernet fra det skab på Vesterbro Brandstation, hvor det normalt opbevares. Da der ikke er kvitteret for lån af udstyr og ingen fra bestyrelsen har hørt noget, må vi gå ud fra, at det er væk. Hvem der har taget det vides ikke, men da man skal have kode eller bruge nøgle for at komme ind, må man jo desværre tænke sit. Skulle man nu have noget liggende, som man har glemt at aflevere, bedes man aflevere det hurtigst muligt. Skytteafdelingen Feltskydning i Halk Skydeterræn, Sønderjylland Den juni 2008 Læs om hele arrangementet i BI-news nr. 192 Bjergklubben Bjergklubben på High Rope actiondag. Vi var endnu en gang taget til det gamle B&W. Her fik afprøvet vores psyke og kræfter i det tyndere luftlag. I op til 50 meters højde klatrede vi op ad diverse rebstiger, lavede samarbejdsøvelser, sprang ud i fri luft og skulle gribe en trapets, og ikke mindst udspring fra Læs det hele i BI-news nr. 192 Venlig hilsen Henrik 834, BI-news redaktør NYT fra Bestyrelsen Brand go i d r æ t juni 2008 Aalborg Startskuddet til Brand go idræt lød i 2001, med afholdelse af det første landstævne i København. Et stævne med en række forskellige idrætsarrangementer og efterfølgende fest om aftenen, hvor det sociale samvær imellem kollegaer fra det meste af landet var i højsædet en tradition var startet! Sports gren e: Ergometerafdelingen C2-Cup afd. Vinder af 5. afd. blev 181 John Busk, som præsterede en virkelig god tid og satte ny personlig rekord på de 5000 m med 18.02,6 min. I den samlede stilling blev det som ventet 198 Torben Kristiansen, som løb med den samlede sejr og bliver ny ejer af C2-Cup Vandrepokalen det næste år. 19 Det var så slut for C2-Cup Igen blev det til ny rekord hvad Guldmedalje: 198 Torben Kristiansen 72 point. Sølvmedalje: 181 John Busk 69 point. Bronzemedalje: 829 Jan Ruby 65 point. Pokal og medaljer vil blive uddelt til den store BI- fest i Parken den 29. marts. angår Bordtennis - C y k elløb-bowling Golf-Løb5& 10 km-4 mands hock ey Læs det hele i BI-news nr. 189 Læs det hele i BI-news nr man dsfo dbold-minigolf NYT fra Bestyrelsen Tilmeld dig og støt Foreningen Vi er blevet tilmeldt KlubSupport, der er et koncept, som gør det muligt for os at tjene penge til Foreningen når vi e-handler. Du har derfor nu mulighed for at støtte os, når du køber tøj, rejser, CD er, bøger, dagligvarer og en helt masse andet på nettet UDEN at det koster dig ekstra! Det eneste du skal gøre er at tilmelde dig som supporter på Læs det hele i BI-news nr. 190\n20 Brandfolkenes Organisation Vilhelm Thomsens Allè Valby ID nr BO s generalforsamling. Foto: Kenneth Meyer Et lille udvalg af bilafbrande under urolighederne i bl.a. København Foto: Kenneth Meyer Foto: Kenneth Meyer Foto: Gert Jensen Set af fotograf Gert Jensen Foto: Gert Jensen\nBrandfolkenes Organisation nr.1 / Februar 2009 / årgang 87 Leder INDHOLD: Side 4: De faglige klubber Midten: De Grå Sider Side 12: Det er da løgn Af: Jesper Broneè Formand Brandfolkenes Organisation Den


Livet i Crypto Time | DK.democraziakmzero.org\nI denne udtalelse stykke, Enneking sammenligner krypto aktiv plads med de tidlige dage af internettet, hvor tiden bare syntes at flyve hurtigere.\nCrazy volatilitet! Standardafvigelse! Sharpe ratio gennem taget! Irrationelle overflod kubik! Impossible prisbevægelser!\nVi har alle hørt nogle variation af det meste af ovenstående - og formentlig meget mere - og vi giver en række forklaringer og svar.\nHer er nogle ekstra, og måske nye, ammunition i krigen (OK, undskyld den lille melodrama) at forsvare cryptocurrencies, specifikt og krypto aktiv plads i almindelighed.\nGentag efter mig: Tid i krypto rum kører anderledes, end det gør i fiat finansielle verden.\nEn 24-timers marked\nNu kan du spørge, "hvad så?" Tiden løber forskelligt i krypto rum, så beregningerne bør justeres i overensstemmelse hermed.\nFørst mit indtryk fra handelsaktiviteter cryptocurrencies. I første omgang troede jeg, at handel flytter fandt sted omkring fem gange hurtigere i krypto plads i forhold til den fiat verden. Men, der hurtigt syntes at være utilstrækkelig, så jeg flyttede mit estimat til 12 (så en måned i det krypto rum var lig med et år i den "rigtige" verden).\nDet kan lyde langt ude, men samtidig forklarer min logik, og hvordan det påvirkede teknisk handel og trendanalyse i krypto rum, jeg indså, at dette ikke blot var en helt subjektive indtryk.\nNYSE er åben 6,5 timer om dagen, fem dage om ugen. LSE er åben 8,5 timer om dagen, fem dage om ugen. Den HKSE åbner og lukker på samme tidspunkter som NYSE, men med en times frokostpause. Den NSE (National Stock Exchange i Indien) er åben 6,5 timer om dagen, fem dage om ugen, etc.\nGenerelt er den gennemsnitlige, større fiat børs er åben omkring 6,5 timer om dagen, fem dage om ugen, i alt 32,5 timer om ugen. (Langt den største outlier i gruppen, LSE, er åbent 42,5 timer om ugen, hvilket påvirker den gennemsnitlige mere end nogen anden udveksling.)\nCryptocurrencies udvekslinger, derimod, er åbne 24/7, i 168 timer om ugen.\nDet betyder krypto markeder er åbne næsten 5,2 gange længere end udvekslinger fiat. Tilføj i helligdage (der spænder fra otte til 30 dage om året, afhængigt af fiat udveksling), og vi mageligt komme til lige over 5,3 gange længere.\nDet er den helt objektiv del af analysen.\nNu til den mere subjektive del.\nEr der nogen udover mig huske internet tid fra de præ-dot-com nedbrud dage næsten 20 år siden? Standarden sætning var "et år i internettet rum er lig med fem år i den virkelige verden."\nSelvom der kan have været en smule vilkårlig, det er ikke helt tilfældigt. Når en sektor oplever eksplosiv vækst, enorm entusiasme, tilsyneladende grænseløs energi og fænomenal investeringer (lyder bekendt?), Ting til at ske langt hurtigere end i "almindelige" verden.\nDet er klart, det nøjagtige forhold er umuligt at sætte tal på, men det er hverken et lille antal eller en enorm én. Hver teknologi vedtagelse kurve viser en stigende kurve fra "fornyere" til den "tidlige flertal" (eller hvad andre stort set samme ordlyd kan anvendes).\nAt stigende kurve kan måles i, hvor meget hurtigere tiden går (eller hvor hurtigt begivenheder ske, to forskellige sider af samme sag) sammenlignet med "sene innovatorer" og andre som kurven toppe og derefter begynder at falde (og som tiden " sinker" og begivenheder finder sted på et mere afslappet tempo).\nSå i mangel af et bedre tal, og i betragtning af, at det er bestemt ikke en urimelig én, lad os bruge 5.\nHvilket bringer os til den relevante samlede multiplikator for forskellen mellem krypto tid og tid i den "rigtige" verden: 25.\nMen hvad er denne erkendelse godt for? Hvad er en praktisk anvendelse af dette koncept? Tag et kig på den seneste "bære" markedet (som officielt døbt af Bloomberg) i cryptocurrencies.\nAfhængigt af hvad du gerne vil bruge som en startdato, er det varede en uge eller op til 10 dage (anlagt den hovedsageligt af den enorme optakten tidligere på året og udløst af mediedækningen af en mulig Bitcoin hård gaffel). Alligevel har opsvinget allerede begyndt.\nSiden hvornår har en bjørn marked vare mindre end to uger? I fiat verden gør det ikke. Men når du ganger denne periode med 25 og få næsten et år gør det, meget mere mening - bjørnen markedet varede en "normal" periode.\nHvis du anvender den samme logik til teknisk analyse, Sharpe ratio, osv, de målinger ser stort set identisk med fiat finansielle målinger. (OK, de er stadig mere volatile.)\nHvorfor er det vigtigt? Fordi, set i det lys, den krypto verden er et langt mere behageligt sted at analysere, investere, handel og diskutere.\nDet giver os også alle en meget godt argument i at forklare, hvad vi er op til, når vi taler med dem, fiat Luddites!


Midtoceanisk ryg - Wikipedia's Mittoceanisk rygg as translated by GramTrans\nWikipedia's Mittoceanisk rygg as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Mittoceanisk rygg fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-06-19 19:21:09. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nNy jordskorpe dannes ved de midtoceaniske vige tilbagere hvor opstigende magma gør at de oceaniske plader presses fra hinanden med en hastighed på omkring 1-5 centimeter per år. Undervandsvulkaner er almindelige ved vige tilbagerne.\nIllustration: Robert Simmon, DØRSÆLGE GSFC.\nHavbund er yngst (rød) ved de midtoceaniske vige tilbagere og gammelle (blå) ved djuphavsgravene .\nKort: NOAA , 1996. ( PD)\nDen oceaniske del af litosfæren dannes ved de midtoceaniske vige tilbagere for at presses tilbage ned i astenosfæren ved djuphavsgravene .\nIllustration: NASA .\nJordens midtoceaniske rygge er forbundne med hinanden og med sin totale længde på omkring 60.000 kilometer udgør de derfor verdens længste bjergkæde.\nMidtoceaniske rygge er geologisk aktive zoner hvor havbund konstant nydannes ved at ny magma stiger op fra kåben for at krystalliseres til basalt og gabbro . De bjergarter som de oceaniske plader består af er derfor yngste, normalt mindre end 200 millioner år gamle, ved de midtoceaniske rygge og de gammelle ved subduktionzonerne , det vil sige ved djuphavsgravene , hvor de presses ned i kåben. De midtoceaniske vige tilbagere kaldes af samme anledning for "konstruktive grænser" og subduktionzonerne for "destruktive grænser".\n3 Liste over midtoceaniske rygge\nSpredningen ved mittoceanryggene forårsages i varierende grad af to kompletterende, geologiske processer. Ved vige tilbagerne presser tyngden fra den nydannede jordskorpe den oceaniske plade bort. Samtidigt trækkes pladen ved subduktionszonen ned i astenosfæren når den kolliderer med en anden tektonisk plade.\nMan har også foreslået at konvektionsstrømme i astenosfæren skal drive på oceanpladerne. Studier antyder dog at astenosfæren er aldeles for plastisk til at tilstrækkeligt stor friktion skal kunne opstå i mødet med litosfæren . Seismologiska studier tyder desuden på at den magmaflod som når jordens areal ved de midtoceaniske vige tilbagere opstår ved blot 400 kilometers dybde som kan betyde at det er trækkraften ved subduktionzonerne som er den stærkest bidragende kraft til de tektoniske bevægelser i havet.\nSpredningshastigheden ved vige tilbagerne måles normalt i millimeter per år og kategoriseres i "hurtig" (>100mm/år), "medium" (60-20 mm/år) og "langsom" (mm/år). <20 I det nordlige Atlanterhavet sker spredningen med en hastighed på 10 mm/år mens den i Stillehavet kan løbe op på 40-60 mm/år.\nJordens magnetfelt er ikke konstant men bytter retning med uregelmæssige intervaller (i gennemsnit omtrent hver 250.000 år). Da basalt som udpresses ved en ryg køler af under Curie-temperaturen at bevares en ferromagnetisk " afbildning" af magnetfeltets retning ved tilfældet. Midtoceaniske rygge kan derfor anvendes for at aflæse hvordan jordens magnetfelt har varieret med tiden, ligesom det mønster som variationen i magnetisme danner kan anvendes for at afgøre havbunds alder.\nDe midtoceaniske vige tilbagere blev først opdaget i 1950'erne da havbund mere systematisk begyndte at kortlægges. Først blev Atlantiska centralryggen opdaget da det amerikanske forskningsskib "Vema" korsede Atlanterhavet og opdagede den gigantiske bjergkæde i havets mit. Inledningsvis troede man at ryggen var et fænomen unik for Atlanterhavet. Senere undersøgelser af havbund har dog vist at midtoceaniske rygge findes i alle have.\nOpdagelsen af Atlantiska centralryggen tvang geologer, som tidligere har affærdiget Alfred Wegeners teori om kontinentaldrift , at ændre mening. Plattektonik blev dermed vedtagen blandt forskere.\nListe over midtoceaniske rygge\nDen centralindiske ryg\nDen sydvestindiske ryg\nDen sydøstindiske ryg\nDenne artikel bestod oprindeligt af en oversættelse af tilsvarende engelsksprogede artikel den 19 august 2006 .\nNedenstående er den originale artikel Oceanryg fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-09-06 06:02:54. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nEn oceanryg er en undersøisk bjergkæde, som opstår på grund af kontinentaldriften.\nOceanryggene er geologisk aktive områder, hvor nyt magma konstant vælder op gennem en langstrakt revne i oceanets bund. Revnen er dannet, fordi to tektoniske plader driver væk fra hinanden. Da det kun er et tyndt lag nydannet skorpe, som dækker bunden, er der knyttet en hel række, vulkanske aktiviteter til oceanryggene: undersøiske vulkaner (og vulkanøer, f.eks. Hawaii og Island), varme kilder, "black smokers" og jordskælv.\nOceanryggenes stenmaterialer er yngst tæt på revnen og ældst langt borte fra den. Det skyldes, at ny magma hele tiden skydes frem i takt med at ældre, størknet materiale føres bort fra revnen. Derfor er oceanbunden betydeligt yngre end Jorden og også yngre end det faste land oven på kontinentalpladerne.\nOversættelsesdato: 2017-06-19 19:21:09