Det er ikke kun for sine vine, at Saint-Émilion er værd at rejse til. Der er meget at opleve i den franske kirke- og kulturby. Her ligger blandt andet Europas største monolitkirke – udhugget i én enorm stenblok.\nHusene i smukke Saint-Émilion er opført i områdets karakteristiske bløde kalksten – limsten – der er hentet op fra undergrunden under byen gennem mange hundrede år. Fold sammen\nTorsdag d. 25. maj 2017, kl. 19.00\nLaura Kjestrup Nielsen, rejseliv@berlingske.dk\nRigtig meget handler om vin i Saint-Émilion, der ligger omkring 40 kilometer fra storbyen Bordeaux. Middelalderbyen Saint-Émilion er omringet af vinmarker, og på den livlige hovedgade op gennem byen nærmest gnubber vinbutikkerne og udskænkningsstederne sig op ad hinanden. Det virker faktisk ikke, som om man kan købe andet end vin i den charmerende franske by.\nSaint-Emilions mange vine\nSaint-Émilion blev i 1999 udnævnt til UNESCO-verdensarv som det første vinområde i verden. Ifølge UNESCO er vinområdet Saint-Émilion et enestående eksempel på et historisk vindyrkningslandskab, der har overlevet i sin oprindelige form helt op til nutiden.\nFransk vin er en videnskab i sig selv, så det kan være en god idé at læse lidt op på stoffet, inden turen går til Saint-Émilion eller andre sydfranske vinbyer. Alternativt kan man selvfølgelig altid smage sig frem! Vinene fra markerne omkring Saint-Émilion blev første gang klassificeret i 1955, og de klassificerede vine hedder enten ’premier grand cru classé’ (de fineste) eller ’grand cru classé’. Klassifikationen blev sidst revideret i 2012, hvor der var 18 ’premiers grands Crus classés’ og 64 ’grands crus classés’. Den mest brugte drue i området er merlot, evt. i kombination med cabernet franc, cabernet sauvignon, carmenère eller pressac. Topvine fra Saint-Émilion kommer eksempelvis fra Château Ausone, Château Cheval Blanc og Château Figeac, men i alt er der ca. 1.000 châteauer i vinområdet, så alle prisklasser og niveauer er tilgængelige. Der er også stor forskel på størrelsen på de forskellige produktionssteder, for mens nogle af de mange châteauer rent faktisk er flotte, imponerende vinslotte, er andre châteauer blot små gårde uden de store dikkedarer.\nEt sikkert hit – hvis pengepungen er fuld – er en flaske fra det nærliggende vinområde Pomerol, der er berømt for sine fløjlsbløde, elegante, prestigefyldte – og dyre – vine. Lidt billigere er vinene fra naboområdet Lalande de Pomerol, hvor der er god chance for at gøre et rigtig godt kvalitetskøb til prisen.\nKilder: Politikens Vinbog af Flemming Hvelplund og www.vinlex.dk\nDet skulle da lige være de små makroner, som byen også er berømt for. De mundrette bidder er ikke helt billige, for der er i et vist omfang tale om en klassisk turistfælde – men en ganske velsmagende en af slagsen, og man kan hurtigt komme til at falde i den søde fælde.\nKombinationen af vinsmagning og stemningsfuld middelalderby trækker mange turister til Saint-Émilion, men bevæger man sig lidt væk fra butiksgaderne, får man ro til at indsnuse atmosfæren mellem de gamle stenhuse. Byens fæstningsværker og bevarede vagttårne fra Middelalderen vidner om en lang historie, hvor der har været andet end vin på programmet. Og særligt Saint-Émilions kirkehistorie fascinerer mange turister.\nVinmarkerne når helt ind til Saint-Émilions gamle fæstningsmure. Her er der blevet produceret vin siden Middelalderen, og nogle kilder vurderer endda, at vinproduktionen her går helt tilbage til den tid, hvor romerne regerede i området. Fotos: Morten Herlev og PR/Office de Tourisme du Grand Saint-Emilionnais Fold sammen\nKirken hugget i sten\nVinbyen med de blot 2.000 indbyggere gemmer blandt andet på Europas største monolitkirke, som man kan få en rundvisning i. Den fascinerende kirke er født ud af én eneste enorm stenblok, ligger midt i byen og blev møjsommeligt udhugget engang i 1100-tallet. Kirken rummer ikke meget inventar – blot et par udhuggede engle i loftet og et ufuldendt relief over alteret. Lyset falder ind i det enkle, men meget stemningsfulde kirkerum fra vinduerne ud mod pladsen foran, der i dag rummer livlig udendørsservering.\nMen inde i kirken er der stille, intimt og en lille smule trykkende. Man kan ikke undgå at lægge mærke til revnerne i loftet og stilladserne, der støtter søjlerne. Stilladserne er sat op for at undgå kollaps, for oven på monolitkirken troner et 500 tons tungt kirketårn. Det er derfor med en vis lettelse – men også en meget speciel kirkeoplevelse rigere – at man igen træder ud i lyset.\nInde i monolitkirken er stemningen intens og lidt trykkende. Man kan ikke lade være med at tænke på, om søjlerne kan klare presset på længere sigt. Fold sammen\nHvis benene og modet er til det, kan man også bestige de 196 trin til toppen af klokketårnet, der er Saint-Émilions højeste punkt. Herfra er der en flot panoramaudsigt over byen og de omkringliggende vinmarker. Men vil man i stedet nyde udsigten til kirketårnet, skal man gemme kræfterne til det bastante middelaldertårn Tour du Roy: Kongetårnet.\nTransport: Saint-Émilion ligger omkring 40 kilometer fra Bordeaux i det sydvestlige Frankrig. Der er ingen direkte fly mellem Danmark og Bordeaux, men der er flere udmærkede forbindelser med Air France og KLM fra både København og Billund med mellemlanding i Paris eller Amsterdam. Regn med omkring 2.000 kr. tur/retur.\nOphold: Saint-Émilion er ikke nogen billig by, men for 800-1000 kr. pr. nat kan man få et dobbeltværelse.\nRejsetidspunkt: I marts og april kan man sagtens opleve ret lune dage med færre mennesker i Saint-Émilions gader end om sommeren. Efteråret med gyldne farver og vinhøst i markerne er også en skøn tid i området.\nI en hule ved siden af monolitkirken slog munken Émilion sig ned i 700-tallet. Han blev kendt for at udrette mirakler og grundlagde byens første menighed. En klosterby voksede gennem århundrederne frem af klipperne, og den helgenkårede munk fik den ære at lægge navn til byen Saint-Émilion.\nDen første munk blev efterfulgt af en række munkeordener i byen, og sideløbende med det religiøse liv blev Saint-Émilion rig på udvinding af blød kalksten fra byens undergrund. Derfor er Saint-Émilion den dag i dag nærmest udhulet under jorden af huler, katakomber og udgravningssteder. I begyndelsen af 1900-tallet blev udvindingen indstillet. Det var simpelthen for risikabelt for byens stabilitet at fortsætte, og desuden var priserne på kalkstenen heller ikke så gode længere.\nI dag bruges mange af hulerne under byen som vinkældre. Med en temperatur på 13-15 grader og ingen luftfugtighed er der optimale betingelser for opbevaring af byens fine dråber. For i dag er det som bekendt vinproduktion – og ikke stenudvinding – der sikrer Saint-Émilions position på både det franske landkort og vinkort langt ud over landets grænser.


3 Grøde i vandløb - Grødeskæring i vandløb - Erfaringsopsamling af metoder, praksis og effekter\n3 Grøde i vandløb\nOrdet ”grøde” bruges - og har i mange år været brugt - som samlebetegnelse for den vegetation, der vokser i vandløb, det vil sige ude på vandløbsbunden, langs bredderne på overgangen mellem vand og land og på brinkerne. Grøden omfatter således alle de planter, der vokser i vandløbsprofilet, og som på grund af deres forskellige voksesteder og deraf følgende individuelle forskelle kan kategoriseres i tre grupper: vandplanterne, kantplanterne og brinkplanterne. Der er ganske vist tale om en kunstig opdeling, idet der er glidende overgange mellem de tre grupper, men af praktiske årsager er det hensigtsmæssigt at anvende opdelingen.\nVandplanterne vokser næsten udelukkende ude på vandløbsbunden og er for flertallets vedkommende knyttet til den permanent vanddækkede del af vandløbet, det vil sige, at de vokser vanddækket med rodfæste i bunden og skud og blade, der strækker sig op i vandet.\nFigur 3.1. Eksempler på vandplanter i vandløb. Øverst til venstre et lille hurtigtstrømmende vandløb med især vandstjerne på gruset bund. Øverst til højre store tæppeformede bevoksninger af smalbladet mærke i et mellemstort vandløb. Nederst til venstre puder af vandstjerne med islæt af sødgræs og vandranunkel i et mellemstort vandløb. Nederst til højre rene, bunddækkende bevoksninger af enkelt pindsvineknop i et langsomtstrømmende mellemstort vandløb med blød bund.\nVandplanterne udviser forskellig grad af afhængighed af permanent vanddække. Nogle kræver permanent vanddække og tåler ikke selv kortvarig tørlægning, mens andre tåler periodevis tørlægning, idet de danner særlige sumpformer, der kan være mere eller mindre forskellige fra de typiske vandformer.\nAndre vandplanter er egentlig sumpplanter, der i sumpformen vokser langs bredderne med oprette luftblade og -skud, men som i tilfælde af vanddække kan danne særlige vandformer, der til forveksling ligner ægte vandplanter. For nogle arters vedkommende udgør vandformen det tidlige udviklingsstadium i vækstperioden eller artens vinterform, mens vandformen hos andre arter er den primære form og sumpformen den sekundære form.\nKantplanterne vokser i deres typiske form som oprette planter, hvis rødder er forankret i den vanddækkede del af vandløbsbunden eller i fugtig jord umiddelbart over vandspejlet. Længst ude mod vandløbets midte vokser planterne således typisk op gennem vandet og breder blade og skud ud over vandoverfladen, og over vandspejlet vokser planterne i deres fulde længde over vandet.\nFigur 3.2. Eksempler på kantplanter i vandløb. Øverst til venstre store bevoksninger af græsser med islæt af andre arter af kantplanter i et mellemstort vandløb. Øverst til højre store bevoksninger af høj sødgræs omkring et mellemstort vandløb. Nederst til venstre udsædvanligt veludviklede bevoksninger af gul iris i et lille vandløb. Nederst til højre spredte bevoksninger af smalbladet mærke i et kanaliseret, mellemstort vandløb.\nBrinkplanterne vokser typisk i den tørre, kun sjældent vanddækkede del af vandløbsprofilet, det vil sige over sommervandspejlet. Brinkplanterne er den mest artsrige af vandløbenes tre grødegrupper, og den rummer planter, der er knyttet til våd bund og som tåler periodisk vanddække såvel som egentlige tørbundsplanter, der ikke tåler vanddække. Blandt de arter, der er knyttet til brinken, finder man planter, som har stor lighed med kantplanterne og som det derfor kan være vanskeligt at placere i den ene eller den anden gruppe. Det mest velkendte eksempel på en sådan plante er lådden dueurt, der kan vokse i både kantzonen og på de mere tørre dele af brinkerne.\nFigur 3.3. Eksempler på brinkvegetation langs vandløb. Der er grundlæggende tale om samme type brinkvegetation bestående af høje græsser og urter, men brinkvegetationens relative betydning afhænger meget af vandløbenes størrelse. Billedet til venstre viser et lille, dybt nedskåret vandløb, hvor brinkplanterne flere steder når sammen over vandoverfladen og skygger alle vand- og kantplanter bort. Billet i midten viser et mellemstort vandløb, hvor brinkplanterne trods den dybe nedskæring ikke er i stand til at bortskygge vandplanterne. Billet til højre viser et stort vandløb, hvor brinkvegetationens mængdemæssige betydning er meget lille.\n3.4 Det indbyrdes forhold mellem vand-, kant- og brinkplanter i vandløbsprofilet\nDet mængdemæssige forhold mellem de tre grødegrupper – vandplanterne, kantplanterne og brinkplanterne – er meget forskelligt i forskellige størrelser af vandløb, og på tilsvarende vis er forekomsten af de enkelte arter i de enkelte grødegrupper forskellig i de forskellige størrelser af vandløb. Endelig er vandløbenes profilform og dybden under terræn af stor betydning.\n3.4.1 Små vandløb (bundbredde <2 meter)\nDe små vandløb er en meget uensartet gruppe i henseende til grødens fordeling på de tre plantegrupper.\nDe mindste vandløb (bundbredde <1 meter) er ofte helt uden forekomst af vandplanter, mens kantplanterne er den dominerende plantegruppe i den om sommeren vanddækkede del af profilet. Hvis vandløbene er skåret dybt ned under terræn, er der almindeligvis stor forekomst af brinkplanter på de dele af brinkerne, der ligger over normalt sommervandspejl.\nDenne fordeling hænger sammen med, at kantplanterne – og brinkplanterne – i kraft af deres størrelse fylder meget og skygger for de vandplanter, der måtte kunne forekomme i de helt små vandløb. Dertil kommer, at mange af kantplanterne kan danne vandformer, hvilket de ofte gør i vinterhalvåret og tidligt i sommerhalvåret. Mens de om sommeren fortrinsvis står med oprette skud og blade.\nDet er først, når vandløbene når en vis bredde (>1 meter), at kant- og brinkplanterne slipper tilstrækkeligt med lys ned til vandet, at der her kan vokse vandplanter. Det er dog sjældent, at der under naturlige forhold er stor endsige dominerende forekomst af vandplanter i gruppen af små vandløb. Men hvis de små vandløb er genstand for grødeskæring af kant- og brinkplanterne eller kreaturgræsning af samme, kan mængden af vandplanter øges. Det samme gælder, hvis kreaturgræsning er med til at holde brinkplanterne nede.\n3.4.2 Mellemstore vandløb (bundbredde 2-10 meter)\nI de mellemstore vandløb forekommer der stort set altid vandplanter på vandløbsbunden, og den relative mængde af undervandsvegetation er almindeligvis stigende med stigende bundbredde, mens det forholder sig omvendt med kantvegetationen. Mængden af brinkvegetation afhænger af, hvor dybt vandløbet er skåret ned under terræn, men det forholder sig generelt sådan, at den relative mængde af brinkvegetation er faldende med stigende bundbredde.\nI de mindste af de mellemstore vandløb er det naturlige vegetationsbillede således, at mængden af undervandsplanter er moderat, mens kantvegetationen kan være den dominerende plantegruppe, eventuelt med stor forekomst af brinkvegetation.\nI de største af de mellemstore vandløb er der ofte undervandsvegetation på hele vandløbsbunden, med mindre stor vanddybde (eller uklart vand) forhindrer det. Og kantplanterne vil i de største af de mellemstore vandløb almindeligvis have en mere underordnet rolle og udbredelsesmæssigt være begrænset til et bælte langs bredderne, i hvert fald for så vidt angår sumpformerne med oprette skud og blade. Til gengæld kan der i de mellemstore vandløb være udbredt forekomst af kantplanter i vandformen på hele vandløbsbunden.\nI de mindste af de mellemstore vandløb kan brinkvegetationen have en mængdemæssig betydning, særlig i de dybt nedskårne vandløb, men med stigende bundbredde mindskes brinkvegetationens andel af den samlede grøde hurtigt.\n3.4.3 Store vandløb (bundbredde >10 meter)\nI de store vandløb er vandplanterne almindeligvis den helt dominerende plantegruppe. Kantplanterne er begrænset til bælter langs bredderne, og brinkvegetationen er almindeligvis uden mængdemæssig betydning.\nVandplanterne omfatter dels en række ægte vandplanter og dels en række vandformer af kantplanter. Undervandsvegetationen kan have stor lighed med den rankegrøde, man finder i søer. Kantvegetationen kan have meget varierende udbredelse og mægtighed, vekslende fra spredte bevoksninger til en egentlig rørsump som den, man finder i søer.\n3.5 Grødens vækstformer\nDe to plantegrupper, der udgør hovedparten af grøden, og som derfor er de vigtigste i henseende til både grødeskæring og vandløbsmiljø, er vandplanterne og kantplanterne. Tilsammen repræsenterer disse to plantegrupper en række forskellige vækstformer, som det er af værdi at kende til, når der skæres grøde.\n3.5.1 Spidsvækst og basisvækst\nBlandt de mange grødearter er der to måder, hvorpå blade og skud vokser.\nFlertallet af planterne har vækstpunkterne placeret i spidsen af skuddene. Det betyder, at al længdevækst i skuddene sker oven for vækstpunkterne, hvorfor de dele af stænglerne, der findes under eller bag vækstpunkterne, er færdigudviklede uden mulighed for yderligere vækst.\nSkærer man ved grødeskæring spidsen af skud med spidsvækst, fjerner man vækstpunktet, og det berørte skud kan derefter ikke fortsætte med at vokse. Til gengæld begynder sideskuddene at vokse. Det forholder sig nemlig sådan, at så længe hovedskuddet er intakt, vil sideskuddenes vækst være reguleret af signalstoffer/hormoner fra hovedskuddets vækstpunkt. Når hovedskuddets vækstpunkt fjernes, får sideskuddene mulighed for at udvikle sig uhindret, hvorved sideskuddene i realiteten overtager hovedskuddets rolle – et fænomen der er velkendt hos mange kulturplanter.\nNogle arter er bedre end andre i stand til at danne sideskud, hvorfor nogle arter bedre tåler grødeskæring end andre. Dertil kommer, at ikke alle arter vokser lige hurtigt og har samme vækstmekanismer. Der er derfor stor forskel på, hvordan planter med spidsvækst reagerer på grødeskæring\nPlanter med spidsvækst – vandranunkel og vandaks\nVandranunkel opfattes almindeligvis som en af de ”gode” grødearter på grund af dens mange positive funktioner i vandløbene. Vandranunkel er en flerårig, vintergrøn plante, det vil sige at den overvintrer med grønne blade, men den har ingen kraftig jordstængel. Vinterperioden er generelt præget af dårlige lysforhold og lave temperaturer, hvilket er nogle af årsagerne til at bevoksninger af vandranunkel almindeligvis er præget af korte skud i vinterperioden. Bevoksningerne kan derved få et tæppeagtigt udseende.\nAllerede tidligt på foråret begynder skuddene at strække sig i takt med, at lysindstrålingen øges, og temperaturen stiger, og skuddene kan i løbet af relativt kort tid nå en længde på indtil flere meter. I takt med at skuddene vokser – og udvikler mange sideskud – øges den samlede grødemængde og når maksimum sidst på foråret eller først på sommeren, på hvilket tidspunkt skuddene udvikler flydeblade på overfladen og sender blomster op over vandet. I takt med at der udvikles flydeblade reduceres lysindfaldet til de nedre dele af skuddene, hvorved mange af bladene visner bort. I forbindelse med blomstring er det ikke ualmindeligt, at hovedparten af grødemængden er koncentreret på og lige under vandoverfladen, forankret til bunden af mere eller mindre bladløse stængler. På dette stadium i udviklingen har vandranunkel så at sige parallelforskudt biomassen fra bunden op i overfladen.\nSkærer man vandranunkel inden blomstring, det vil sige inden biomassen er blevet forskudt fra bunden op i overfladen, vil vandranunkel – dens mange gode kvaliteter til trods – almindeligvis reagere med en kraftig genvækst som følge af øget vækst hos eksisterende sideskud og udvikling af nye sådanne.\nSkærer man derimod først vandranunkel efter eller i forbindelse med blomstring, opnår man to væsentlige ting, nemlig dels en effektiv fjernelse af store mængder grøde og dels en langt mindre genvækst, sidstnævnte fordi de store biomasser i overfladen ofte er forankret på begrænsede dele af vandløbsbunden.\nVandaks er i vandløb især repræsenteret af store, flerårige arter med kraftig jordstængel, men i modsætning til vandranunkel er de fleste af vandaks-arterne ikke vintergrønne, idet de overvintrer med blad- og skudløse jordstængler. Når der hen på foråret udvikles skud fra jordstænglerne, sker det i takt med at temperaturen øges, men ofte inden at lysforholdene er blevet rigtig gode. Den første skuddannelse sker på grundlag af oplagsnæring i jordstænglerne. Når skuddene vokser til, kommer de længere op i lyset, samtidig med at lysforholdene almindeligvis forbedres, hvorved skuddene i stigende grad begynder at vokse på grundlag af lyset.\nOgså skuddene hos vandaks har spidsvækst, hvorfor afskæring af hovedskuddet betyder stop for skuddets længdevækst og mulighed for genvækst via sideskud. Nogle af de store vandaks-arter (eksempelvis glinsende vandaks) vokser langsomt og er af naturgivne årsager ikke i stand til fuldt ud at kompensere for skæring gennem udvikling af sideskud. Disse arter er derfor følsomme overfor grødeskæring og ses kun sjældent eller i begrænset mængde i vandløb med regelmæssig grødeskæring. Andre af de store vandaks-arter – eksempelvis hjertebladet vandaks – tåler grødeskæring langt bedre, ikke mindst hvis den finder sted efter at skuddene er fuldt udviklede, hvilket typisk betyder, at de har nået en længde på indtil flere meter og har udviklet blomster.\nSkærer man hjertebladet vandaks efter, at skuddene er fuldt udviklede, kan genvæksten være både hurtig og mængdemæssigt omfattende. Det hænger sammen med, at så snart planterne begynder at vokse på grundlag af lyset, sker der en genopfyldning af næringslagrene i jordstænglerne, og når skuddene har nået fuld udvikling, er næringslagrene fyldte. Skærer man skuddene, er planterne i stand til at gendanne nye skud på grundlag af oplagsnæringen i jordstænglerne, og da lysindfaldet om sommeren almindeligvis er stor, vokser skuddene hurtigt og kan forårsage en stor genvækst.\nØnsker man at begrænse genvæksten, har det vist sig nødvendigt at skære bevoksninger af hjertebladet vandaks så tidligt i vækstperioden, at jordstænglernes næringslagre er helt eller delvis tømte og derfor ikke kan danne grundlag for fornyet udvikling og vækst af skud. Et lignende forhold gør sig muligvis gældende for andre vandaks-arter med jordstængel.\nEn del grødearter har vækstpunktet placeret ved basis af blade og skud. Denne morfologiske forskel fra planterne med spidsvækst gør, at både blade og skud hos planter med basisvækst fortsætter med at vokse, selvom man klipper spidsen af dem. Det skyldes, at de dele af bladene og skuddene, der befinder sig kort ovenfor vækstpunktet, er færdigudviklede, hvorfor de ikke påvirkes af skæringen. Til gengæld fortsætter væksten nedefra, som om spidsen stadig var til stede og stopper først, når fuld udvikling er nået, uanset om spidsen er intakt eller ej.\nPlanter med basisvækst - pindsvineknop\nDer findes i danske vandløb især to arter af pindsvineknop – enkelt pindsvineknop, der almindeligvis kun udvikler neddykkede eller flydende båndblade, og grenet pindsvineknop, der almindeligvis kun udvikler stive, oprette luftblade.\nBegge arter har en kort, lodret jordstængel, fra hvilken blade og blomsterbærende stængler udvikles. Vækstpunktet sidder i realiteten øverst i jordstænglen og udgør det sted, hvorfra blade og stængler udgår. Længdevæksten sker ved at der – indtil fuld længde er nået – bygges på blade og stængler nedefra. De synlige plantedele er således færdigudviklede. Skærer man dem af oven over vækstpunktet, fortsætter de væksten, hvis de endnu ikke har nået fuld længde. På den måde minder bladvæksten hos pindsvineknop om væksten hos græsser. Og ligesom hos græsserne kan man afslå bladene gentagne gange uden at væksten hæmmes, blot man ikke beskadiger vækstpunktet eller slår så ofte, at planterne bliver udpinte og går til.\nDet meste af den grødeskæring, der praktiseres i danske vandløb, indebærer afskæring af skud og blade lidt over eller ved bundens overflade. En sådan praksis efterlader vækstpunktet ubeskadiget, idet jordstænglen typisk er placeret 5-10 cm eller dybere nede i sedimentet. Og den typiske reaktion på grødeskæring er, at endnu ikke fuldt udviklede blade fortsætter deres vækst som om grødeskæring ikke havde fundet sted, dog med den ene undtagelse, at bortskæring af de fuldt udviklede blade øger lysindfaldet til de yngre, endnu ikke fuldt udvoksede blade. Hvilket kan resultere i en hurtigere længdevækst.\nSkærer man pindsvineknop på traditionel vis, det vil sige ved afskæring af bladene kort over vandløbets bund, sker der uvægerligt det, at strømrenden gradvis opfyldes af vandstandsende blade, hurtigst til at begynde med og langsommere i takt med, at bladene kommer til at skygge for hinanden og i takt med at de når den naturlige maksimallængde.\nBladenes vækst afhænger af især lysindfaldet, men både enkelt og grenet pindsvineknop er kendt for en hurtig bladvækst. 5 cm længdetilvækst per døgn er ikke ualmindelig, og betydeligt hurtigere længdevækst er registreret. Denne hurtige længdevækst betyder, at planterne efter skæring kan udligne de bortskårne blade i løbet af blot 1-2 uger med selvindlysende effekt på vandstanden og vandføringsevnen til følge.\nNår det gælder grødeskæring af pindsvineknop, er der ikke som hos vandranunkel og vandaks noget tidspunkt i vækstsæsonen, der synes bedre end andre i henseende til at undgå eller begrænse genvæksten. I hele den periode, hvor planterne er bladbærende (sommerhalvåret), vil deres vækst og genvækst ikke kunne reguleres, så længe bladene afskæres over bundens overflade.\nForsøg har vist, at når først bevoksningerne af pindsvineknop har bredt sig og dækker store bundflader, kræver det meget radikale indgreb at ændre på forholdene. Og en af de metoder, der har vist sig mest effektiv, er at føre et klippebord af den type, der sidder på mejekurve, gennem sedimentet i den dybde, hvor jordstænglerne sidder rodfæstet.\n3.5.2 Bevoksningernes former\nBlandt vandplanterne antager bevoksningerne forskellige former. Nogle arter danner altid bevoksninger med bestemt form, mens bevoksningernes form hos andre arter veksler med årstiden, vanddybden og strømhastigheden.\nDer er ofte glidende overgange mellem de enkelte former, og der er som regel også en årstidsbestemt dynamik.\nFigur 3.4. Forskellige vækstformer hos vandplanter. Øverst til venstre: pudeformede bevoksninger af fladfrugtet vandstjerne. Øverst midt i: flade, tæppeformede bevoksninger af smalbladet mærke (i undervandsformen). Øverst til højre: rankeformet bevoksning af storblomstret vandranunkel. Nederst til venstre: meget tætte bevoksninger af svømmende vandaks med flydeblade i overfladen. Nederst midt i: tætte forekomster af grønne trådalger (dusk-vandhår). Nederst til højre: bunddækkende bevoksninger af enkelt pindsvineknop med meterlange båndblade.\nFlere arter danner velafgrænsede, pudeformede bevoksninger. Mest udpræget er denne vækstform hos vandstjerne, men man finder den også hos vandkrans. I nogle tilfælde vil de pudeformede bevoksninger være indbyrdes adskilt af vegetationsløse strømrender, mens de pudeformede bevoksninger i andre tilfælde med tiden vokser sammen og danner en sammenhængende grøde.\nNogle få arter danner lave, tæppeformede bevoksninger. Mest udpræget er denne vækstform hos smalbladet mærke, når den vokser i større vandløb med god strømhastighed eller stor dybde. Men man finder også denne vækstform hos vandranunkel og kruset vandaks, men da som regel kun i vinterhalvåret eller på steder med meget kraftig strøm.\nBåndformen finder man fortrinsvis hos den gruppe af kantplanter, hvis vandformer har båndformede blade. Det drejer sig først og fremmest om enkelt pindsvineknop, men derudover finder man båndblade hos pilblad, brudelys og sø-kogleaks. Samt i sjældnere tilfælde hos græsser, der vokser neddykket.\nAdskillige arter er i stand til at udvikle indtil flere meter lange skud, der som lange ranker strækker sig fra bunden op mod eller helt op i overfladen. Den rankeformede grøde træffer man først og fremmest i større og eller dybe vandløb. Nogle arter – eksempelvis hjertebladet vandaks, børstebladet vandaks og tusindblad – optræder udelukkende i rankeformen, mens andre – først og fremmest vandranunkel - kan ændre vækstform fra pudeform til rankeform i forbindelse med skuddenes tiltagende vækst først i sommerhalvåret.\nNogle af vandløbenes arter er typiske flydebladsplanter. Det drejer sig først og fremmest om almindelige arter som gul åkande og svømmende vandaks, der i den typiske vækstform udvikler langstilkede flydeblade henholdsvis opstigende skud med flydeblade fra jordstængler i bunden. I vandløb er det strømmende vand imidlertid ofte årsag til, at disse arter ikke optræder i den typiske form. Gul åkande kan således danne undersøiske bevoksninger af store, slappe blade i stedet for de typiske, læderagtige flydeblade. Og for svømmende vandaks vedkommende kan strømmen tvinge skuddene under vand, hvorved også flydebladene tvinges under vand.\nNogle arter med flydende vækstform har ingen forankring i bunden, men er afhængige af at kunne vokse i strømlæ, typisk i bevoksninger af andre arter langs bredderne. Det drejer sig om arter af andemad samt frøbid.\nTrådformen finder man stort set kun hos trådalger. Nogle arter danner kompakte, pudeformede bevoksninger, hvor det kan være vanskeligt at erkende trådformen, men særlig én art – dusk-vandhår – er kendt for at kunne danne indtil flere meter lange tråde.\nUd over at optræde i bestemte vækstformer optræder de enkelte grødearter ofte i indbyrdes mosaikker eller i mosaikker med strømmønstre og sedimentmønstre.\nMosaikkerne er almindeligvis i stadig forandring, idet planterne vokser og påvirker såvel det strømmende vand som sedimentet, og den vekselvirkning forårsager løbende forandringer af mosaikkernes udseende.\nGrødebilledet i de fleste vandløb er således i stadig forandring over året, og mellem årene kan der være store forskelle som følge af forskelle i vandføringens størrelse og variationsmønster, forskelle i lys- og temperaturforhold samt den løbende formudvikling.\nFigur 3.5. Billedet til venstre viser en veludviklet mosaikagtig grøde med udbredt forekomst af enkelt pindsvineknop samt pudeformede bevoksninger af vandstjerne og vandkrans. Derudover er der forekomst af smalbladet mærke og sporadiske islæt af kruset vandaks. Billedet til højre viser en enkelt grødepude, hvis centrale del er dannet af vandranunkel. På forsiden af grødepuden er der dannet en stor bevoksning af vandstjerne med spredte islæt af smalbladet mærke.\n3.6 Grødens sæsonvariation og år-til-år-variation\nGrøden udviser ligesom den øvrige vegetation i landskabet en udpræget sæsonvariation, idet vækstperioden for næsten alle arters vedkommende ligger i sommerhalvåret. Adskillige arter er ganske vist vintergrønne, men væksten og grødemængden er almindeligvis langt mindre i vinterhalvåret end i sommerhalvåret.\nDe vintergrønne arter/grupper, eksempelvis smalbladet mærke, vandstjerne og vandranunkel, overvintrer typisk med relativt små bevoksninger med korte skud og blade og tilmed også ofte stor afstand mellem bevoksningerne. De ikke vintergrønne arter og grupper, eksempelvis pindsvineknop og vandaks, overvintrer typisk med blad- og skudløse jordstængler i bunden og bidrager derfor ikke eller kun i meget begrænset omfang til den samlede grøde i vinterhalvåret.\nSå snart temperaturen og lysindfaldet øges om foråret, både som resultat af tiltagende daglængde og stigende temperatur, og som følge af at vandet i vandløbene klarer op efter vinterens store vandføringer, vil væksten øges hos de vintergrønne arter. Samtidig begynder væksten hos de planter, der overvintrer med blad- og skudløse jordstængler i bunden, eksempelvis pindsvineknop og vandaks, og i løbet af kort tid øges mængden af grøde.\nDette overordnede billede af grødens sæsonvariation gælder i stort set alle typer af vandløb, men både det tidslige forløb og den mængdemæssige udvikling udviser meget stor variation fra vandløb til vandløb og i de enkelte vandløb tillige fra år til år. År-til-år-forskelle i lysindfaldet og temperaturen i vækstperioden er bestemmende for en stor del af år-til-år-forskellene i grødens tidslige og mængdemæssige udvikling i de enkelte vandløb, men derudover har også vandføringens størrelse og temperaturforholdene og lysindfaldet i vinterhalvåret stor betydning.\nDisse ofte meget betydelige år-til-år-forskelle med hensyn til tidspunktet for begyndelsen af vækstperioden og forløbet af grødens mængdemæssige udvikling har stor betydning i henseende til grødeskæring. I vandløb, hvor grødeskæringen gennemføres til faste terminer, vil der på den baggrund kunne være meget store år-til-år-forskelle i grødemængden, og dermed det faktiske behov for grødeskæring ved de enkelte terminer, særlig ved den eller de første grødeskæringer. På tilsvarende vis vil der kunne være store forskelle i mængden af grøde på senere tidspunkter i vækstperioden. Og ligesom der kan være store forskelle med hensyn til begyndelsen af vækstperioden, vil der kunne være store – typisk klimatisk bestemte - forskelle med hensyn til dennes slutning.\nSer man på de tre størrelsesgrupper af vandløb, er der også betydelige forskelle med hensyn til grødens sæsonvariation.\nSmå vandløb er almindeligvis mere lysåbne i vinterhalvåret end i sommerhalvåret på grund af skygningen fra kant- og brinkvegetationen. I små vandløb ser man ofte undervandsvegetationen bedst udviklet i perioden frem til at kantvegetationen og brinkvegetationen lægger vandløbet i skygge med deres indtil flere meter høje skud. Og det er ikke usædvanligt, at egentlige vandplanter er helt eller delvis fraværende i de små vandløb i hovedparten af sommerhalvåret. Og hvis der findes undervandsvegetation, vil der ofte være tale om vandformerne af kantplanter, eksempelvis smalbladet mærke.\nMellemstore og store vandløb er almindeligvis ikke beskygget af kant- og brinkvegetationen i et sådant omfang, at det påvirker undervandsvegetationens udvikling i nær samme omfang som i de små vandløb, om overhovedet. I de mellemstore og store vandløb er grødens tidsmæssige og mængdemæssige udvikling derfor primært styret af de generelt bestemmende forhold.\nOgså kantplanterne udviser en typisk sæsonvariation, men i modsætning til undervandsplanterne udviser kantplanterne i kraft af deres større robusthed overfor strømmens erosion og deres store uafhængighed af lysindfaldet til vandløbsbunden en langt større stabilitet fra år til år. Det gælder med hensyn til både tidspunktet for vækstens begyndelse og den mængdemæssige forekomst såvel som bevoksningernes udbredelse i vandløbene.\nSom blandt vandplanterne findes der også blandt kantplanterne vintergrønne arter samt arter, der overvintrer med blad- og skudløse jordstængler.\nI gruppen af vintergrønne arter finder man først og fremmest arter af sødgræs, hvis man fraregner vandformerne af arter som smalbladet mærke, lancetbladet ærenpris og forglemmigej. I vinterhalvåret optræder sødgræsserne udelukkende med neddykkede eller flydende blade, afhængig af vandstanden.\nI gruppen af kantplanter, der overvintrer uden blade og skud, finder man først og fremmest grenet pindsvineknop.\nSelvom kantvegetationen generelt udviser en langt mindre år-til-år-variation med hensyn til mængde og udbredelse i vandløbene, så undergår også kantvegetationen en betydelig sæsonmæssig udvikling, hvad mængde, skudtæthed og højde angår.\nSødgræsserne udvikler sig typisk fra kun at have undervands- og flydeblade til at have oprette blade og blomsterbærende skud, og grenet pindsvineknop udvikler sig fra bladløse jordstængler til at have stive, oprette blade og skud.\nDenne sæsonbetingede udvikling betyder, at der i vandløb med forekomst af veludviklet kantvegetation først i vækstperioden sker en gradvis opfyldelse med kantvegetation af de brednære dele af vandløbene. Med det resultat, at vandløbene undergår en sæsonbetinget indsnævring.\nDenne naturlige, sæsonbetingede indsnævring kan i nogle vandløb tydeligt aflæses på vandstanden, idet denne begynder at stige allerede tidligt på sommeren, endnu inden undervandsvegetationen for alvor er vokset til. Det er vigtigt at bemærke, at denne naturlige, sæsonbetingede indsnævring ikke må forveksles med den indsnævring, der finder sted i vandløb med reduceret sommervandføring.\n3.7 Vurdering af grødens tilstand\nHovedparten af de vandløb, der er målsat, har en basismålsætning, i følge hvilken det overordnede krav er, at vandløbene skal kunne huse et naturligt og alsidigt plante- og dyreliv.\nDenne formulering af kravene er generelt meget lidt operationel, idet hverken ”naturligheden” eller ”alsidigheden” er defineret af målbare parametre. Derudover findes der ingen reference for disse to parametre, og man har ingen kravværdier. Især ikke for grødens vedkommende. Hvorfor det er – og har været - meget vanskeligt eller ofte endog umuligt at vurdere grødens tilstand i relation til grødeskæring. Hverken når det gælder de negative eller de positive virkninger af miljøvenlig grødeskæring.\nSelvom der ikke har været formuleret operationelle kriterier for måling/vurdering af grødens tilstand, har denne alligevel været forsøgt vurderet subjektivt med hensyn til både artssammensætning/artsrigdom og struktur.\n3.7.1 Artssammensætning og artsrigdom\nArtssammensætning og artsrigdom opfattes almindeligvis som gode kvalitetsparametre, men det er de kun, hvis de holdes op mod den korrekte reference. Når det gælder grøden i vandløb, er der meget stor forskel på, hvilke arter og hvilken artsrigdom, der naturligt forekommer i de forskellige typer af vandløb, og som i mange andre sammenhænge forholder det sig i hovedtræk sådan, at jo større vandløb, desto større artsrigdom. Hvortil kommer, at mange af arterne i den samlede pulje af vandløbsplanter ikke forekommer i alle typer af vandløb.\nDet er således ikke de samme arter, der forekommer i små og store vandløb, og delvis som en naturlig følge heraf er artsrigdommen heller ikke den samme i små og store vandløb.\nDet er i dag vanskeligt at beskrive grødens naturlige artssammensætning og artsrigdom i de forskellige typer af vandløb, ikke blot fordi det er vanskeligt at finde egnede referencevandløb for hver af de tre typer af vandløb, men også fordi der eksisterer plantegeografiske forskelle mellem vandløbene.\nDisse forhold gør, at det samlet set er meget vanskeligt/umuligt at formulere robuste krav til såvel artssammensætningen som artsrigdommen i de enkelte typer af vandløb. På tilsvarende vis er det meget vanskeligt/umuligt at formulere robuste og velbegrundede grænseværdier mellem acceptabel og uacceptabel artssammensætning og artsrigdom.\nDer er således gode grunde til, at man ikke har fastsat operationelle kravværdier til grødens artssammensætning og artsrigdom, men fraværet af operationelle kravværdier har gjort det nødvendigt at foretage subjektive vurderinger af artssammensætningen og artsrigdommen. Med deraf følgende risiko for at fejlvurdere både referencen og den aktuelle tilstand.\nHvis et vandløb er bevokset med næsten rene bevoksninger af én enkelt art, vil man være tilbøjelig til at vurdere artssammensætningen og artsrigdommen meget negativt, hvis der er tale om enkelt pindsvineknop eller grenet pindsvineknop, men langt mere positivt, hvis der er tale om vandranunkel, vandstjerne eller smalbladet mærke. Alt sammen uagtet, at der i alle tilfælde er tale om naturligt forekommende danske arter/slægter. Når rene bevoksninger af pindsvineknop således vurderes langt mere negativt end rene bevoksninger af de øvrige nævnte arter, skyldes det mere arternes forskellige egenskaber og kvaliteter end det faktum, at der er tale om rene bevoksninger og dermed en ringe artsrigdom.\n3.7.2 Grødens struktur\nGrødens (undervandsvegetationens) fysiske struktur, det vil sige den rumlige fordeling (horisontalt og vertikalt), er en meget variabel parameter, der er bestemt af en lang række forskellige forhold så som: artssammensætningen, arternes vækstform, sedimentet, strømhastigheden, vanddybden og ikke mindst tidspunktet.\nI langt de fleste vandløb er grødens struktur i stadig forandring, om end de største forandringer finder sted i løbet af vækstperioden, hvor grøden vokser op, kulminerer og henfalder.\nLigesom det er tilfældet med artssammensætningen/artsrigdommen, er der ikke i de nuværende målsætninger for vandløbene formuleret kriterier for vurdering af grødens struktur, hvorfor der heller ikke er formuleret bestemte krav til grødens struktur eller grænseværdier mellem acceptabel og uacceptabel tilstand.\nSom det er tilfældet med artssammensætningen/artsrigdommen har man også med hensyn til grødens struktur været nødsaget til at foretage subjektive vurderinger af grødens struktur i forbindelse med den generelle vurdering af vandløbenes generelle miljøtilstand og ikke mindst i forbindelse med overvågningen af grødeskæringens virkninger på grøden. Hvilket vurderes at have været – og stadig være – en meget alvorlig mangel ved hele grundlaget for at foretage miljøvenlig grødeskæring.\nGrødens struktur vurderes generelt at være den vigtigste styrende parameter, når der skal skæres miljøvenligt. Det gælder først og fremmest i de vandløb, hvor der forekommer en velstruktureret grøde, og hvor målopfyldelse, uagtet manglende kravværdier, er ensbetydende med, at der skæres i overensstemmelse med den naturlige struktur. Derudover er kendskab til grødens naturlige struktur forudsætningen for gennem grødeskæringen at kunne præge grødens strukturelle udvikling i en bestemt retning.\n1. I vandløb med en velstruktureret grøde er der almindeligvis, men ikke altid, en betydelig artsrigdom, repræsenterende forskellige vækstformer, hvorfor grøden i sig selv udviser stor diversitet. En varieret grøde er almindeligvis ensbetydende med, og resultat af, varierede bund-, dybde og strømforhold.\nMiljøvenlig grødeskæring vil i sådanne vandløb have de forekommende - og som regel let erkendelige - strømmønstre og grødestrukturer som styremærker, når dele af grøden skal fjernes af hensyn til afvandingsinteresserne.\n2. I vandløb med en meget ensartet grøde, eksempelvis bunddækkende bevoksninger af enkelt pindsvineknop, er kun én vækstform repræsenteret, og grøden udviser i sig selv en meget lille diversitet.\nMiljøvenlig grødeskæring har i sådanne vandløb ikke samme tydelige styremærker som i ovennævnte eksempel, hvorfor tilrettelæggelse og gennemførelse af grødeskæringen må baseres på viden og erfaringer og gøres til en del af en ofte langsigtet strategi, der går på at ændre det ensartede til noget diverst og varieret.\nSelvom man kan anvende grødens synlige strukturer som styremærker i forbindelse med gennemførelse af miljøvenlig grødeskæring, er man i dag stærkt handikappet af ikke at have et veldefineret og operationelt mål for grødens struktur og diversitet til rådighed. Manglen på et sådant mål for grødens struktur gør, sammen med manglen på kravværdier og grænseværdier mellem acceptabel og uacceptabel tilstand, at man ikke har objektive styremærker i forbindelse med tilrettelæggelse af en grødeskæring, der ifølge Vandløbsloven skal medvirke til målopfyldelse. Og på tilsvarende vis har man heller ingen mulighed for på objektiv, talbaseret vis at kunne overvåge grødeskæringens effekt på grødens struktur. Man mangler derfor hele grundlaget for at kunne foretage en velbegrundet og kontrolleret grødeskæring, der er i overensstemmelse med de naturlige grødestrukturer, og som bevirker det mindst mulige tab af den naturlige variation og diversitet.\nGrøden undergår i mange vandløb en betydelig naturlig variation fra år til år med hensyn til især artssammensætningen og mængden af undervandsvegetation, men også mængden af kantvegetation kan variere. Den naturlige variation er imidlertid som regel mindre end den variation, som vandløbenes påføres gennem grødeskæringen, ikke mindst den meget hårdhændede grødeskæring, hvor al grøden på bunden og langs kanterne skæres eller graves bort.\nFigur 3.4. Eksempel på år-til-år-variationen i grødens sammensætning og mængde i et mellemstort vandløb. På billedet til venstre er grøden domineret af store bevoksninger af vandstjerne, mens kantvegetationen stort set mangler. På billedet til højre er der nogle år senere udviklet store bevoksninger af kantvegetation (smalbladet mærke) langs venstre bred, mens undervandsvegetationen stort set mangler.\n3.8 Supplerende litteratur\nBaattrup-Pedersen, A. 2000. Planter i vandløb – fortid, nutid og fremtid. Miljø- og Energiministeriet, Danmarks Miljøundersøgelser. Tema-rapport fra DMU, 34/2000.\nMoeslund, B. 1998. Grøde i vandløb. Erfaringer fra 15 års miljøundersøgelser i danske vandløb. Rapport udarbejdet af Bio/consult for Danmarks Miljøundersøgelser.\nMoeslund, B. et al. 1990. Danske vandplanter. Vejledning om bestemmelse af planter I søer og vandløb. Miljønyt nr. 2. Miljøstyrelsen og Danmarks Miljøundersøgelser.\nRiis, T. 2000. Distribution and Abundance of Macrophytes in Danish Streams. PhD thesis. Ministry of Environment and Energy. National Environmental Research Institute.


Godt at vide inden jeg går i gang med min ansøgning\nUndervejs i din ansøgning om særlig støtte, beder vi dig oplyse dine boligudgifter. I nogle situationer beder vi dig også oplyse dine indtægts- og formueforhold. Det er derfor en god idé, at du finder disse oplysninger frem, inden du går i gang med ansøgningen.\nGodt at vide når jeg udfylder min ansøgning\nHvis du undervejs i din ansøgning er inaktiv i 20 minutter, udløber din tid til at udfylde ansøgningen.\nDu vil få en besked på skærmen om, at din session er ved at udløbe. Hvis du trykker på OK, forlænger du sessionen.\nHvis du er logget ind via NemLogin, og sessionen udløber, før du er færdig med at udfylde ansøgningen, kan du finde din ansøgning igen ved at trykke på ”Mine indberetninger” øverst til venstre i billedet. Derefter kan du finde din indberetning under ”Kladder” og fortsætte ansøgningen.\nDer er ingen maksimumtid for udfyldelse af hele ansøgningen.\nGodt at vide efter jeg har sendt min ansøgning\nHvis du sender din ansøgning digitalt, modtager du en kvittering på, at vi har modtaget ansøgningen.\nHvis du ikke har vedhæftet dine dokumenter elektronisk, skal du eftersende dem hurtigst muligt.\nDu skal regne med en behandlingstid på op til 3 uger fra vi modtager din ansøgning.\nHvilken dokumentation skal jeg sende til jer?\nNår du søger om særlig støtte til høje boligudgifter, skal vi bruge dokumentation for en række ting for at kunne beregne, om du kan få støtte.\nHusleje: Inkl. Fællesudgifter, vedligeholdelsesbidrag\nEventuel tvungen antenneudgift\nEventuelt afdrag på boligindskudslån\nModtager du boligstøtte fra Udbetaling Danmark, skal du sende os dokumentation for det præcise beløb\nDokumentation for tidligere lønindtægt de sidste 3 måneder før arbejdsløshed, sygdom eller samlivsophør.\nEventuel ægtefælles lønindtægt de sidste 3 måneder.\nHvis du bor i andels- eller ejerbolig, skal du sende dokumentation for:\nTerminsudgifter (Afdrag, rente & administrationsbidrag og afdrag på realkreditlån, pantebreve og banklån for boligen)\nEjendomsværdibeskatningen (fra forskudsopgørelsen hos SKAT)\nÅrsopgørelser for varme / gas (evt. kvitteringer for brænde)\nÅrsopgørelser for vand\nÅrsopgørelser for el\nEvt. efterregulering af a conto bidrag for varme, gas, vand eller el.\nForsikring af glas, kumme & indvendige rør\nAndre løbende udgifter tilknyttet ejerboligen som renovation, skorstensfejer & lignende nødvendige udgifter.\nLønsedler fra ordinært arbejde. Typisk de sidste 3 måneder før arbejdsløshed, sygdom eller samlivsophør.\nIndtægter fra sælgerpantebreve\nEvt. dokumentation for ægtefælles indkomst de sidste 3 måneder\nDokumentation for boligstøtte (hvis din ægtefælle er pensionist)\nHvis ikke du modtager kontanthjælp, vil du desuden blive bedt om at medsende dokumentation for:\nDin nuværende indtægt\nDin formue, hvis du har nogen, det kan fx være hvor meget din bil er værd, hvor stor en friværdi du har i bolig osv.\nHvordan indsender jeg min dokumentation?\nNår du sender dit ansøgningsskema til os, er det vigtigt, at du også sender al dokumentation med, som vi beder om i skemaet.\nEr du logget ind med NemID, fremgår det til sidst, hvilke typer af dokumentation, der kan være relevant, at du sender med. Læs også punktet herover "Hvilken dokumentation skal jeg sende til jer?"\nHvis du vil eftersende dokumentationen, kan du gøre det enten digitalt via din digitale postkasse eller sende det til vores postboks, brug følgende adresse:\nHvad gør jeg, hvis jeg allerede modtager særlig støtte og har et spørgsmål?\nDu kan kontakte Ydelsesservice, hvis du har spørgsmål eller har nye oplysninger til os.\nDu kan skrive til os sikkert via digital post. Fint linket til Ydelsesservices digitale postkasse her - vælg Arbejde og Ledighed.\nDu kan også ringe til os på telefon 82 56 40 00 – alle hverdage kl. 10-12.\nHvis dine boligudgifter har ændret sig, skal du sende dokumentation på ændringerne enten ved at scanne dokumentationen ind og sende den via digital post eller ved at sende dem til:\nHvordan beregnes den særlige støtte?\nDen særlige støtte, der er skattefri, beregnes ud fra mange forskellige forhold, fx dine boligudgifter, din tidligere indtægt, om du har børn mm. Hvis du bor i en lejebolig, indgår den fulde boligsikring i beregningen af særlig støtte.\nHvis du endnu ikke har søgt om boligsikring, når du søger om særlig støtte, laver Ydelsesservice et foreløbigt skøn over, hvor meget du har ret til at få i boligsikring. Det skønsmæssige beløb trækkes fra din særlige støtte, indtil du fortæller os, hvor meget Borgerservice har beregnet din boligsikring til.\nHvis du bor i en andels- eller ejerbolig og har boligudgifter til renter og afdrag, fungerer den særlige støtte helt eller delvist som et lån, der skal betales tilbage. Du kan i dette tilfælde vælge kun at få udbetalt den del af støtten, der ikke skal betales tilbage.\nNår du modtager integrationsydelse, uddannelses- eller kontanthjælp, får du et loft over, hvor meget du kan modtage i offentlige ydelser.\nOverstiger dine samlede ydelser, hvad du maksimalt kan få, vil din særlige støtte og boligstøtte blive reduceret.\nKontanthjælpsloftet afhænger af, hvilken ydelsessats du er indplaceret på. Du kan her finde dit kontanthjælpsloft:\nPerson fyldt 30 år og modtager kontanthjælp eller modtager ydelse svarende til kontanthjælp over 30 år\nFor gifte og samlevende forsørger : 14.575 kr.\nFor gifte og samlevende ikke-forsøger: 10.968 kr.\nFor enlige forsøger 1 barn: 15.195 kr.\nFor enlige forsøger 2+ børn: 15.554 kr.\nFor enlige ikke-forsørger: 13.265 kr.\nPerson under 30 år og modtager kontanthjælp\nFor gifte og samlevende forsørger 1 barn: 12.444 kr.\nFor gifte og samlevende forsørger 2+ børn: 12.321 kr.\nFor gifte og samlevende ikke-forsøger: 9.452 kr.\nFor enlige forsøger 1 barn: 14.896 kr.\nFor enlige forsøger 2+ børn: 15.254 kr.\nFor enlige ikke-forsørger: 10.154 kr.\nPersoner der modtager uddannelseshjælp eller integrationsydelse og ikke får, hvad der svarer til kontanthjælp voksensats\nFor gifte og samlevende forsørger 1 barn: 11.867 kr..\nFor gifte og samlevende forsørger 2+ børn: 11.707 kr.\nFor gifte og samlevende ikke-forsøger: 9.057 kr.\nFor enlige forsøger 1 barn: 14.172 kr.\nFor enlige forsøger 2+ børn: 14.530 kr.\nFor enlige ikke-forsørger: 9.754 kr.\nFor ægtefæller hvor den ene eller begge modtager integrationsydelse og er omfattet af 225-timers reglen\nFor gifte og samlevende forsørger 1 barn: 9.087 kr.\nFor gifte og samlevende forsørger 2+ børn: 9.154 kr.\nFor gifte og samlevende ikke-forsøger: 6.118 kr.\nFor enlige forsøger 1 barn: 6.865 kr.\nFor enlige forsøger 2+ børn: 6.932 kr.\nFor enlige ikke-forsørger: 5.077 kr.\nYdelsesservice indplacerer dig på dit kontanthjælpsloft. Vi beregner også, hvor meget du kan få i særlig støtte.\nUdbetaling Danmark beregner, om du skal sættes ned i din boligstøtte og særlige støtte. Du vil modtage et brev fra Udbetaling Danmark, hvis der sker nedsættelse i din økonomiske hjælp til din bolig.\nDer er særlige situationer, hvor du kan beholde din boligstøtte og særlige støtte, selvom det overstiger dit kontanthjælpsloft.\nBoligstøtte og særlig støtte vil ikke blive reduceret, hvis en person i husstanden modtager boligstøtte efter reglerne for stærkt bevægelseshæmmede\nBoligstøtte og særlig støtte vil ikke blive reduceret, hvis en person i husstanden modtager boligstøtte efter reglerne for modtagere af døgnhjælp efter serviceloven.\nBoligstøtte og særlig støtte vil ikke blive reduceret, hvis en person i husstanden på grund af fysisk eller psykisk funktionsevnenedsættelse er visiteret til og anvist en almen ældrebolig eller lignende boligtype.\nBoligstøtte og særlig støtte vil ikke blive reduceret, hvis en person i husstanden modtager boligstøtte (boligydelse) efter reglerne om en boligydelsesmodtager, som er anvist en almen ældrebolig m.fl. boliger af kommunen.\nSkulle en modtager af integrationsydelse, uddannelses- eller kontanthjælp, der bor i en sådan husstand, miste sin særlig støtte eller boligstøtte grundet kontanthjælpsloftet, vil husstanden kunne indgive ansøgning om boligstøtte efter reglerne for stærkt bevægelseshæmmede eller døgnhjælpsmodtagere, hvis ovenstående betingelser er opfyldt.\nHvorfor har Udbetalingsmeddelelsen ændret udseende?\nHvis du modtager særlig støtte til høje boligudgifter, skal du være opmærksom på, at din udbetalingsmeddelelse vil se anderledes ud fremover, hvis du modtager kontanthjælp, uddannelseshjælp eller integrationsydelse.\nHer vil beløbet på den særlige støtte fremgå og efterfølgende stå som fratrukket til Udbetaling Danmark. Det ser sådan ud, fordi det er Udbetaling Danmark som udbetaler al støtte til bolig efter kontanthjælpsloftet er trådt i kraft.\nDu vil modtage et brev fra Udbetaling Danmark, hvor det står, hvad du samlet vil modtage i økonomisk hjælp til din bolig.\nNederst på siden under dokumenter kan du se eksempler på, hvordan udbetalingsmeddelelsen kan se ud og hvordan brevet fra Udbetaling Danmark ser ud.


Saudisk lov i Holland | De hellige køer\nMed nyheden om, at en domstol i Holland anbefaler anklagemyndigheden at slæbe politikeren Geert Wilders i retten for noget, han har sagt, er et flertal i det hollandske parlament ved at indføre saudiarabiske normer for blasfemi i et af verdens førhen mest oplyste og frie samfund.\nVurderingen kommer fra Wall Street Journal, og det er så sandt, som det er skrevet. Geert Wilders har ikke gjort noget, endsige opfordret til vold. Han har blot sagt, at Koranen i hans øjne kan læses som en pendant til Hitlers herostratisk berygtede Mein Kampf. Det er måske at skyde over eller under målet, men jeg skal da gerne afsløre, at jeg finder store dele af den hellige bog direkte skrækindjagende, afskyvækkende og imod alt, hvad jeg har kært, herunder trosfrihed, tankefrihed, trykkefrihed og kvinders ligestilling med mænd.\nMen dette pip fra det kolde nord vil nok forslå som en vis skrædder et vist sted. Som sagen ligger lige nu i Holland, vil Wilders formentlig selv komme til at betale for sin forsvarsadvokat i en eventuel retssag, og hvis han findes skyldig i “racisme”, som domstolen vælger at kalde hans synd, risikerer Wilders og parti at gå bankerot. Men det kan jo også godt være, det netop er forhåbningen i det hellige kor af hollandske mainstreampolitikere af kristendemokrater og socialdemokrater, der fører an i kampen mod Wilders og retten til at kritisere islam – og naturligvis frygter konkurrentens voksende opbakning i befolkningen.\nHvis anklagemyndigheden får held til at idømme Wilders op til 16 måneders fængsel, vil det være det seneste bevis på, at det officielle Holland kan erklæres hjernedød, og at ingen længere kan garantere for følgerne.\nHvad der derimod er sikkert, er, at de spæde fremskridt, som vitterligt har kunnet konstateres i Holland i løbet af de seneste år, når det gælder helt vitale områder som åndsfrihed, fri tale, religionskritik osv., vil blive rullet tilbage til nul. Det samme vil almindelig, sund fornuft, når det gælder politiske spørgsmål som indvandring, integration, fødsels- og kriminalitetsrater. Alt dette vil blive gjort unævneligt – som om disse spørgsmål ikke eksisterede, og som om de ikke kan rejses i et demokrati, hvor ellers alt ifølge de sædvanlige højtidelige erklæringer står til debat.\nEn tredje og måske endnu mere prekær konsekvens, hvis Wilders kendes skyldig, men fortsætter med at udtrykke sin modstand mod politisk islam, kan blive, at det officielle Holland med sin særprægede sans for retfærdighed annullerer politibeskyttelsen af ham og fratager ham de bodyguards, der i dag våger over hans liv. Sker det, så er Wilders naturligvis et meget nemmere offer, og han vil risikere at ende sine dage på samme måde som Theo van Gogh.\nLad os håbe, Wilders ikke bliver trukket i retten. Eller måske snarere: Lad os håbe, at Wilders bliver trukket i retten, og at retten stadfæster med rasende klarhed, at religionskritik har lige så lidt med ”racisme” at skaffe som Holland bør have med Saudi-Arabien.\nLæs lederen i Wall Street Journal her: http://online.wsj.com/article/SB123258473846504459.html


Arbejdermødre: Læringstidsstyring kan hjælpe med det overvældende behov for nogle 'mig tid' | Personale og HR - 2019\nUdgivet I: Personale og HR • Visninger: 31792\nHvordan man skærer ud 'mig' tid i en hektisk arbejdsmors skema.\nJeg skrev for nylig, at jeg forsøger at genvinde nogle 'mig' tid i løbet af det næste år. Dette har været et af mine mål i det seneste, og det har taget en vis omstrukturering af min tid og arbejdsplan til at gøre det.\nJeg skrev også, at det ikke altid er let. At finde den tid, gør den tid, kræver engagement.\nDet kræver også nogle gode tidshåndteringsevner.\nHusk vores travle mor Leanne Davis?\nHun, som mange af os, kæmper med tidsstyring.\nNår du arbejder på fuld tid, tag dig af huset, pendler, pas på børn og gør en række andre opgaver, skal du sørge for din tid til at passe det hele ind. Men der er kun 24 timer på dagen og på mindst et par af dem skal være forbeholdt at sove!\nJeg spurgte for nylig Marianne Emma Jeff, en professionel succes coach og ejer af motiverende mig selv, hvad det er kvinder kan gøre for at opretholde bedre tidshåndteringsevner.\nJeff sagde dette: "Der er tre grundlæggende principper, som du kan anvende til alt hvad du vil."\nHvor er du lige nu\nHvor er kløften\nHun fortsætter med at sige, at tiden er den store equalizer; vi alle får det samme beløb, uanset hvor mange penge eller hvor mange børn vi har.\nFor at begynde at finde mere tid eller bedre at styre din tid, start med at spore, hvor du er lige nu. Hvor går din tid? Et værktøj til dette er rescuetime.com. Jeff siger at ved at spore din tid kan du se, hvor det er, det går. Prøv ikke at gøre dette efter det faktum: Skriv ned, hvad du laver som du gør det. Når du går tilbage og forsøger at finde de timer, du har tabt, er det simpelthen simpelthen umuligt. Jeff skriver:\nEn god ting om at være ærlig\nom hvor du bruger din tid er, at det fremhæver ofrene dig\ngør ved at sige "ja" til ting, som måske ikke har høj prioritet for\ndu. Når du ser i sort / hvid den frivillige, facebook eller dvælende\npå kontoret tager op værdifulde klumper af tid det bliver lettere at sige "nej".\nDernæst opret en ideel uge. Hvad er det, du vil have? Ønsker du at arbejde mindre, eller har mere 'mig' tid? For mig selv har jeg brug for mere 'mig tid', da det er noget, jeg ærligt kan sige, at jeg ikke har prøvet at have siden jeg blev mor. Jeg huggede tid til min familie, mine børn, min ægtefælle og mit arbejde, men aldrig bare for 'mig'. Af nogle årsager føler mødre ofte skyld for at kræve mig tid. Hvorfor? Det er noget, vi alle har brug for.\nHvor meget tid har du brug for eller har brug for? Jeg vil gerne have en halv time om dagen. Nu lyder det til mig for meget. En halv time? Jeg kunne klippe kuponer, få arbejde udført, skrive en rapport eller lege med børnene. Imidlertid forlader jeg en halv time for mig selv 23 1/2 timer om dagen. Når der ses så her, lyder en halv time ikke så slemt!\nEndelig siger Jeff, du kan se det kloge realistisk. "Du kan muligvis ikke få din ideelle uge i morgen, men at skabe stepping stones til det er en mulighed." Hun tilføjer, at det er vigtigt at huske dette er en proces.\nSkiftende vores operativsystem tager tid. Være\nvenlig til dig selv. I mit sind eksisterer der kun fejl, hvis vi ikke spørger os selv "hvorfor"\nnår vi ikke opfylder vores mål eller forventninger. Så længe du bliver nysgerrig i en\nkærlig måde om dine udfordringer, du lærer altid mere om, hvad der gør\ndu kryds og hvordan man spiller til dine styrker. Så der er ingen fejl kun\nlæring og vækst.\nJeff anbefaler at lytte til denne podcast, hvis du har problemer med at prioritere og tage tilbage en del af dit liv.\nFinansiel utroskab i et ægteskab\n5 Måder at spot dårlig ansatte - før de er ansat\n5 Typer Office Collaboration Tools: Hvilket er rigtigt for dit team?\nFor at få positive resultater for din lille virksomhed har du brug for mere end positiv tænkning


EU vælger mere madbenzin | Mellemfolkeligt Samvirke\nEU vælger mere madbenzin\nEuropæiske politikere stod med en unik mulighed for at gøre op med forfejlet energipolitik. Men de valgte at løbe fra deres ansvar, mener MS.\nSkal der blandes mere eller mindre mad i benzin og diesel? Det var - kort fortalt - det spørgsmål, som Europaparlamentets 765 medlemmer skulle finde svar på onsdag eftermiddag, da de stemte om en revision af de to direktiver: Vedvarende Energi-direktivet og brændstofkvalitetsdirektivet.\nPolitikerne stemte for mere mad i benzintanken.\nAllerede i 2012 foreslog Kommissionen, at EU skulle indsætte et loft på brugen af biobrændstoffer i transportsektoren på fem procent. Kommissionen foreslog også at inkludere de indirekte ændringer i arealanvendelsen (ILUC) i udregningen af, hvor stor en CO2-reduktion brugen af biobrændstoffer reelt giver.\nStop madbenzin - skriv under her\nSeks frustrerende procent\nEuropaparlamentet vedtog i dag – i modstrid med Kommissionens forslag – et loft på seks procent, og valgte at ignorere ILUC frem til 2020 og dermed tillade upræcise CO2-udregninger i de næste syv år.\n”Jens Rohde og de andre europaparlamentarikere spilder i dag en gylden mulighed for at reformere en politik, vi ved ikke virker. Det er et meget uheldigt signal om, at EU accepterer at videreføre en energipolitik, der rummer store negative konsekvenser for de fattigste mennesker i verden,” siger Helle Munk Ravnborg, forkvinde i Mellemfolkeligt Samvirke.\nForhandlingerne har siden oktober 2012 især foregået i to udvalg i Europaparlamentet, Miljøudvalget (ENVI) og Industri- og Energiudvalget (ITRE). Særligt i Industri- og Energiudvalget har Jens Rohde (V), som forhandler for den liberale gruppe, været uvillig til at begrænse brugen af madbenzin.\nMellemfolkeligt Samvirke og ActionAid har indsamlet mere end 120.000 underskrifter i hele EU mod brugen af 1. generations biobrændstof.\nPres på fattiges jord\nI dag bruger transportsektoren i EU ca. 4,7 procent 1. generations biobrændstof. Dagens afstemning betyder, at dette kan hæves til seks procent. Flere studier, fra blandt andet Verdensbanken, FN, FAO og OECD, har påvist, at brugen af 1. generations biobrændstoffer produceret på fødevarer som majs, sukkerrør, raps- og palmeolie fører til øgede globale fødevarepriser, hvilket særligt rammer verdens fattigste hårdt. Dertil kommer, som Mellemfolkeligt Samvirke og ActionAid har dokumenteret, at den politisk skabte efterspørgsel på madbenzin har været medvirkende til at lægge hårdt pres på jorden i udviklingslandene, da de store arealer, der skal bruges til at dyrke fødevarer til biobrændstoffer, i stigende grad skal findes uden for EU.\n”206 millioner mennesker kunne være brødfødt med den mad, der nu skal puttes i europæiske biler – og dét uden det har nogen nævneværdig positiv effekt på vores klima,” siger Helle Munk Ravnborg, og forsætter: ”Den sandsynlige konsekvens af Jens Rohdes og de andre uambitiøse europarlamentarikeres beslutning er, at jordtyveri og jagten på jord i Afrika vil forsætte for at dække vores efterspørgsel på madbenzin. Dermed vælger de at tage skyklapper på og løbe fra deres globale ansvar.”\nUnderskriftindsamlingen er slut. Kræv, at den danske regering og EU sætter en stopper for, at vores biler kører på madbenzin.\nEn EU-stemme for mere madbenzin\nLidt mere mad i benzintanken. Det blev resultatet af en vigtig afstemning torsdag i Europaparlamentets miljøudvalg. ”Skuffende,” mener MS-forkvinde Helle Munk Ravnborg.


Tømrer i Annisse Nord ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nTømrer Annisse Nord\nHer på vores hjemmeside kan du let og hurtigt komme til at spare penge og tid på en tømrer i Annisse Nord.\nDette skyldes nemlig, at vi er gået sammen med en stærk partner, hvor du har mulighed for at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på din tømreropgave i Annisse Nord. Der er mange fordele ved dette, og det kommer vi ind på her på siden, hvor du kan læse mere om processen ligeledes.\nDet kommer bag på de fleste, men det er faktisk ekstremt nemt at indhente tilbud på en tømrer i Annisse Nord. Det første du skal gøre er at klikke dig videre til vores partners hjemmeside. Her efter kommer du over til en formular, hvor du skal beskrive din opgave. Beskriv den gerne så detaljeret som muligt, da det giver større mulighed for de dygtige tømrermestre i Annisse Nord for at komme med et godt tilbud på din opgave. Her efter vil du modtage dine tilbud, og så skal du egentlig blot afvente at modtage dine tilbud fra vores partner. Der vil ofte gå et par dage, før dette sker. Når du har modtaget dem, skal du blot vælge det, der er bedst for dig. Det er gratis og uforpligtende for dig, hvilket vil sige, at du ikke er tvunget til at vælge et af tilbuddene. Kan du ikke lide dem, kan du blot passere dem. Så let er det at indhente tilbud på en tømrer i Annisse Nord.\nKan alle indhente tilbud på tømrer i Annisse Nord?\nJa, alle kan faktisk indhente tilbud på en tømrer i Annisse Nord, og det er sådan set ligegyldigt, om du er privatperson eller virksomhed. Alle kan bruge servicen, uanset om du skal have hjælp derhjemme eller på kontoret. Der er som sådan ikke nogen opgave, der er for stor eller lille for de dygtige tømrermestre i og nær Annisse Nord. Det er dog værd at bide mærke i, at det vil være nemmere for dig at få tilbud jo større din opgave er. Det er heller ikke altid, at vores samarbejdspartner kan garantere 3 tilbud. Det afhænger i høj grad af, hvor du er bosat. Ønsker du at vide mere, er du velkommen til at kontakte vores partner, hvis du har yderligere spørgsmål. Vi håber ud over dette, at du kunne tænke dig at gøre brug af vores hjemmeside, så du kan få en god oplevelse med en tømrer i Annisse Nord.\nTømrer Sankt Jørgensmark Odense\nTømrer Fiskerhuse Skanderborg\nTømrer Billum Kær\nTømrer Lille Karlsminde Halsnæs


White paper: Sådan forebygger du stress som et element i bæredygtig ledelse - Lederne\nForside Live Guides Inspiration Inspirationsmøder Morgenmøder Optagelser\nWhite paper: Sådan forebygger du stress som et element i bæredygtig ledelse\n28. oktober 2020 ledelse, stress\n(vi havde lidt tekniske problemer i starten, så intro er desværre ikke med i optagelsen)\nI introen åbnede Bodil Nordestgaard Ismiris og Mads Kaagaard med egne erfaringer og erkendelser som topledere. En pointe var, at man som leder aldrig må være blind for, hvordan organisatoriske forhold påvirker, understøtter eller modvirker hinanden. Medarbejdernes trivsel er afhængige af organisatoriske rammer, der befordrer dem og ikke begrænser dem. Og derfor er stress ikke noget, der bare kan parkeres hos HR-afdelingen. Det skal også have opmærksomhed fra øverste niveau.\nWhite paperet er en guide til dig, der ønsker at arbejde organisatorisk med forebyggelse af stress og skabe sunde virksomheder, der både har høj trivsel og høj performance\nDet lyder måske simpelt, men hvordan gør man så det i praksis? Det får du svar på i dette white paper. Det er et bidrag til dig, der ønsker at lede bæredygtigt og være med til, eller sætte retningen for, at skabe sunde virksomheder og organisationer, der både har høj trivsel og høj performance.\nGennem en velafprøvet ledelsesmodel, gode råd, best practice og 10 konkrete cases fra virksomheder som Jyske Bank, Novozymes og Musikkens Hus, bliver du både klædt på til at arbejde organisatorisk med stress og performance, og får hands on-eksempler på, hvordan arbejdet kan se ud i praksis.\nWhite-paper_web (2).pdf (4 MB)\n01:42:19 Morgenmøde : Ledelse af paradokser i en mere digital verden\n00:53 Er du blevet ledig? Måske kan du få en 6 ugers jobrettet...


Spræng rammerne for lager- og butiksansatte – højere løn og nej til udvidet arbejdstid! | KPnet\nSpræng rammerne for lager- og butiksansatte – højere løn og nej til udvidet arbejdstid!\nOverenskomstforhandlingerne i HK handel har den seneste uge været i tænkepause. Arbejdsgiverne har blankt afvist kravene om bedre ansættelsesforhold og højere løn. I stedet forlanger erhvervet at pauserne bliver reduceret, at man skal arbejde flere timer – uden at få mere i løn, kortere varsel til at ændre arbejdstidsplaner, flere lukkedag med lange arbejdstider og mere fleksibilitet.\nFornylig udgav HK handel en lønstatistik for 2019. Den viste at den månedlige gennemsnitsløn i 2019 for almindelige ansatte i butik, på kontor eller lager, på HKs overenskomst er 25.881 kr. om måneden. Oplysningen serveres dog med det forbehold at kvinder i gennemsnit har 1.577 kr. mindre i løn end deres mandlige kollegaer! Startlønnen som en butiksansat er på almindelige hverdage under 20.000 om måneden, før skat, hvilket er mere end 10.000 under medianen. Gennemsnitslønnen kommer kun op hvis man tager vagter i weekenden og sent om aftenen.\nLønstatistikken siger desuden ikke noget om de mange der arbejder i detailbranchen og står udenfor overenskomsten, som bistandsmodtagere der sendes i jobpraktik i supermarkedskæder, eller de flygtninge der sendes i sprog- og jobtræning, uden at få en krone. Eller hvor mange der er ungarbejdere, eller kun kan få en deltidskontrakt, og må dobbeltjobbe for at få pengene til at slå til. Alt sammen et kæmpe problem på HK’s område.\nDøgnåbent og internethandel presser ansatte\nHK faggrupperne oplever tydeligt presset fra den moderne teknologi. Der er et konstant arbejdsgiverpres for at få omkostningerne ned, og have så få ansatte som overhovedet muligt, og de der er tilbage skal konstant løbe hurtigere.\nDet seneste årti er to nye tendenser kommet til Danmark. Det ene er at lukkeloven de facto blev afskaffet i 2012, så der ikke længere er lovgivning der forhindrer butikker i at have åbent til langt ud på aftenen. Døgnåbent i Bilka og Netto er måske et gode for kunder der kommer sent hjem fra deres eget arbejde, men det er ikke sjovt for de ansatte. Og de lange arbejdsdage, og arbejde på skæve tidspunkter, giver større risiko for sygdom, skader og ulykker.\nI nogle produktionsindustrier findes to- eller treholdsskift, maskinerne skal holdes i gang hele tiden. Men de fleste butikker har ikke ret mange kunder i ydertimerne, bortset fra giganterne, som butikscentre og Ikea og Bilka der kan tiltrække som syret udflugtsmål. Det relativt ringe salg i ydertimerne afspejler sig også i ansættelsesforholdene for butiksansatte, hvor deltidsarbejde er udbredt, og der ikke er meget ekstra i løn for at tilbringe sin lørdag aften på arbejde.\nDet andet relativt nye fænomen er online butikker, der jo i realiteten betyder at flere lavtlønsjob er flyttet fra butikker til i pakkecentraler. Den amerikanske internet handelsgigant Amazon åbner snart et nyt logistikcenter ved Kielerkanalen i Slesvig-Holsten. Amazon har allerede etableret sig massivt i Polen og Tyskland, med en historie om konstant at presse lønninger og arbejdsforhold i bund. Med en central lige syd for den dansk-tyske grænse vil det give mulighed for at ekspandere op i Norden.\nArbejde i kunstig belysning, stående på et hårdt gulv\nDe fleste butikker har heldigvis ikke længere et højt støjniveau med konstant musak kørende i baggrunden. Men i bestemte kæder, og i indkøbscentre er støj og høj musik stadig et kæmpe problem. Men generelt anerkendes det ikke at arbejdsmiljøet er meget belastende, med dårlig belysning, og mange timer stående på et hårdt gulv. Der er problemer med stress og meget tungt arbejde, dårligt indeklima osv. osv.\nI mindre butikker arbejder ansatte ofte alene, med alverdens ansvar og opgaver, for der skal både sættes varer på plads, og vaskes gulv, samtidig med at kunderne skal betjenes. Og igen og igen oplever man kunder der kræver masser af tid, og den stress folk udstråler når de ikke kan blive ekspederet lige med det samme, eller at automatikken svigter.\nOg mens det kræves at de ansatte altid smiler og giver kunderne ret, er der strenge regler for alt fra pauser, der tælles i sekunder, til forbud mod at samtale med kolleger eller kunder, om andet end rent arbejdsmæssige forhold. Og der er mange typer af overvågning af de ansatte, til at kontrollere at reglerne overholdes. Overtrædelser af diverse mere eller mindre absurde regelsæt kan betyde advarsler og fyringer.\nDer er kort sagt nok at slås for. Men HK har notorisk været en svag fagforening, hvor forholdene for mellemledere med ambitioner, er rodet sammen med almindelige butiks- og kontoransatte. Det giver ikke basis for et reelt kampfælleskab hvis man i overenskomstforhandlingerne skal stå sammen med den nærmeste chef der er aflønnet med fedterøvstillæg efter hvor meget vedkommende kan piske de andre i gang. Styrken kommer af det særlige kammeratskab der opstår ud af at kæmpe sammen for fælles interesser.\nDe 30.000 HK’ere indenfor industrien er allerede blevet præsenteret for et ringe overenskomstresultat, og de snævre rammer lover ikke godt for resultatet af de igangværende forhandlinger for lager- og butiksansatte.


I over fire årtier har den konsultative gruppe for international landbrugsforskning (CGIAR) hjulpet udviklingslandene med at finde løsninger på væsentlige problemer som sult, fattigdom og bæredygtighed. Nu har CGIAR gennemgået en reform, der skal gøre den i stand til at levere løsninger tættere på bønderne. Udfordringerne fra klimaforandringer er et af de områder, hvor landmænd i udviklingslandene har behov for løsninger.\nLokale småbønder behøver ikke at forestille sig en varmere verden – den er her allerede. Den lille majskolbe viser konsekvenserne af en varmere verden. Fra CGIAR-projekt.\nNår 2,1 milliarder mennesker lever for mindre end to dollars om dagen, og tre fjerdedele af disse bor på landet, kan dårligere vækstbetingelser for afgrøderne få store negative konsekvenser. Ikke mindst i Afrika syd for Sahara og i Sydøstasien vurderer forskere, at stigende temperaturer og skiftende mængder af nedbør vil sætte fødevareproduktionen under et stort pres.\nDet er for at kunne levere løsninger på denne type globale udfordringer, at CGIAR-systemet er blevet reformeret – med opbakning fra Danida. Reformen sigter mod, at de 15 CGIAR-forskningscentre kan tage fat på tværgående forskningsprogrammer – og ikke som tidligere, hvor der blev fokuseret på problematikker knyttet til enkelte afgrøder.\nFrit tilgængelige forskningsresultater\nSiden 1970’erne har CGIAR-centrene bidraget til øget landbrugsproduktion i udviklingslandene ved at forske i emner, der ikke varetages af hverken nationale forskningssystemer eller den private sektor. Den internationale forskning er imidlertid i forandring. Blandt andre Brasilien, Kina og Indien opbygger hastigt deres egen forskningskapacitet.\nCGIAR-systemet har stadig sin berettigelse, fordi centrene gør deres forskningsresultater frit tilgængelige for alle, hvilket har en stor betydning i eksempelvis Afrika. Derudover tager CGIAR-centrene sig også af forvaltning af plantegenetiske ressourcer til brug for forædling og sortsarbejde.\nKlimaprogram med dansk bidrag\nI 2010 godkendte Danidas styrelse den første danske støtte til et forskningsprogram under det reformerede CGIAR-system. Projektet er ambitiøst. Det skal finde nye metoder og ny teknologi til at imødegå klimaforandringernes påvirkning af fødevareproduktionen i den fattigste del af verden. Programmet har også det mål at levere det nødvendige analytiske grundlag for global og national landbrugspolitik relateret til klimaforandringer.\nProgrammet forventer at opnå følgende resultater:\nAt landbrugs- og fødevarestrategierne inden for 5-10 år i mindst 20 lande er blevet tilpasset til de forudsete klimaforandringer.\nAt tilsvarende strategier er blevet indarbejdet i nationale politikker i mindst 20 lande.\nAt egnet genetisk materiale er blevet bragt i anvendelse i udviklingen af afgrøder tilpasset til klimaforandringerne – til gavn for fattige landmænd.\nForskningsprogrammet blev etableret i 2009 med sekretariat i København ved KU-LIFE.\nLink til artikel i kapitel 6 om miljø og klima\nFakta om CGIAR\nEt globalt partnerskab med i alt 15 internationale landbrugsforskningscentre.\nForskningen gennemføres af CGIAR-centrene i samarbejde med hundredvis af partnerinstitutioner i hele verden.\nDer er CGIAR-centre i bl.a. Kenya, Peru, Columbia, Syrien, Indien, Sri Lanka, USA og Malaysia.\nDonorerne omfatter regeringer i både\nrige lande og udviklingslande, fonde


En dejlig aften på FOOD CLUB i Aarhus - Lullumut\nIda 01/10/2019 at 18:50\nHvor lyder det, som en rigtig hyggelig aften :)\nJeg er også altid ret skeptisk, når det kommer til buffet, men kan da se, at jeg må tage et besøg på deres restaurant på Nørrebro – måske sammen med dig? :)\nLullumut 01/10/2019 at 21:22\nDet var en super hyggelig aften :-)\nDet synes jeg bestemt, du skal gøre :-) Super lækker, delikat og veltilberedt mad. Mums. Og så kan du drikke alt det vin, du vil :-)\nLille My 29/09/2019 at 14:40\nLullumut 01/10/2019 at 09:37\nDet smagte helt vildt godt :-) Hvis I skal på date i Aarhus en weekend, så kan FOOD CLUB altså varmt anbefales :-)\nLouise 29/09/2019 at 12:21\nLouise har skrevet følgende…MC mod mobning\nDet var en meget god aften med dejlig mad og hygge :-) Skulle desværre nå et tog hjem, ellers var jeg blevet hængende. Netop med drikkevarer inkluderet, giver det så fin mening. Det kan hurtigt løbe op, uanset om det er cola eller vin.\nJeg ved ikke, om de har planer for Odense, men vi kan da håbe :-) Madklubben har åbnet en restaurant i Esbjerg, fordi der jo også er kunder udenfor de større byer :-)\nKatrine 28/09/2019 at 19:11\nDet var så skønt at have dig med :) Og helt enig, det var god mad og et super koncept!\nKatrine har skrevet følgende…Vi skal have en lille…\nLullumut 28/09/2019 at 22:16\nJeg takker for invitationen :-) Ja, jeg må prøve FOOD CLUB i København med mand og søn snart :-)


Kapsejlads | Skovshoved vinder for 3. år i træk\nSkovshoved vinder for 3. år i træk\n09-10-2012 16:36 Søren Øverup09-10-2012 14:36 - Redaktionen\nEfter en 3-0 afgørelse i finalen over Roskilde Sejlklub var det klart at Skovshoved Sejlklub for tredje år i træk har det stærkeste optimistjollehold.\nI de sidste tre uger efter det individuelle DM blev afgjort, har A-sejlerne i Skovshoved Sejlklub målrettet træningen om holdsejlads, 3 gange om ugen med cheftræner Thomas Hedegaard. Træningen er foregået både på vandet og i klublokalerne. Holdsejlads er nemlig langt mere end gode starter og fart i båden. Kravet er masser af strategisk forståelse og indgående kendskab til hvorledes reglerne aktivt kan anvendes til sit eget holds fordel.\nPå baggrund af træningen blev holdet sat kort før Hold-DM. Det er en helt særlig glæde at kunne repræsentere sejlklubben og alle kammeraterne. Skovshoved Sejlklubs hold er også så stærkt netop fordi en større gruppe børn træner og udvikler sig sammen, og derfor er medaljerne til dels alle sejlernes fortjeneste.\nSejlerne havde ikke sejlet sammen på hold før, og trænerens mål var klart og guleroden udlovet. Hvis sejlerne kunne samarbejde godt som et hold var det afsted til Gokart banen lørdag aften, og det kom de så - ubesejret efter de indledende sejladser halvvejs igennem stævnet. Igennem søndagens semifinale og finale gik samarbejdet bedre og bedre, og helt ekstraordinært afsluttede Skovshoveds hold den afgørende sejlads i finalen med alle at komme i mål før konkurrenterne.\nSkovshoved Sejlklub blev repræsenteret af Cille Smedegaard, Sebastian Pieters, Victor Wantzin og Phillip Lyngbek med træner Kasper Alvin Paulsen, som var indkaldt til lejligheden da Thomas Hedegaard var på Bermuda og sejle på TRE-FOR Match Racing teamet.


Du er her:Forsiden > Udforsk kunsten > Highlights > Jacob Jordaens: Tempelskatten. Apostlen Peter finder statéren i fiskens gab > Jordaens - Gå på opdagelse > Susanna og de to ældste\nJacob Jordaens (1593-1678): Susanna og de to ældste, 1653.Susanna og de to ældsteHistorien om SusanneSusannes historie fortælles i en af Det Gamle Testamentes apokryfe skrifter. Hun blev offer for sin egen skønhed, da to gamle dommere, som begærede hende, lagde planer imod hende. En dag, mens hun badede i haven, som hun plejede, kom de frem af deres skjul, og under trusler om at beskylde hende for hor med en ung mand, hvis hun ikke overgav sig, fremførte de deres ærinde.Susanne og de to gamle dommerePå trods af udsigten til dødsstraf undveg Susanne. I elvte time blev hun reddet fra den ydmygende anklage af den unge Daniel, som ved at krydsforhøre de to dommere afslørede deres injurier. MotivetHistorien var til stor inspiration for barokkens malere, der med den fik en kærkommen lejlighed til at male et motiv, som kombinerede den nøgne kvindelige skønhed med det belurende mandlige blik. Jordaens fornyer motivet ved at fremstille historien med karikaturens distance.Skrevet af Eva de la Fuente Pedersen.Vil du opleve flere af museets Jordaens' værker? Klik dig frem til det værk, du gerne vil se:


Hvordan åbner Jeg Filen ZZ? Filendelsen .ZZ - File Extension .ZZ\nHvordan åbner jeg filen ZZ?\nGrundlægende informationer om filen ZZ\nFilen ZZ er en af filer af kategori Komprimerede filer. Dens fulde navn er Zzip Compressed Archive. Filformatet ZZ blev skabt af N/A. Hvis du har ankommet til os, søger du sandsynligvis på programmer, der vil hjælpe Dig at arbejde med netop filendelsen. I den yderligere del af siden vil du finde en liste over programmer, der understøtter filen ZZ, sorteret efter styresystemer. Hvis oplysninger om konvertering af filen ZZ befinder sig i vores database, vil du helt sikkert finde dem her.\nTags: Endelsen ZZ, hvordan åbner jeg filen ZZ, hvordan konverterer jeg filen ZZ, åbning af filen ZZ\nProgrammer, der understøtter filen ZZ\nVi håber, vi har hjulpet dig med at løse problemet med filen ZZ. Hvis du ikke ved, hvor du kan hente en app fra vores liste, klik på linket (som er programmets navn) - du vil finde der flere oplysninger om stedet, hvorfra kan du hente den sikre installation version af den nødvendig app.\nHvordan åbner jeg en fil med endelsen ZZ?\nHvad er endelsen af filformatet ZZ?\nHvilke programmer understøtter filen ZZ?\nHvis efter gennemgang af materialerne på denne side, har du stadig ikke modtaget et tilfredsstillende svar på nogen af de spørgsmål, der præsenteres ovenfor, betyder det, at de oplysninger, der præsenteres her om filen ZZ er ikke fuldstændige. Kontakt os ved brug af kontakt formular og skriv, hvilke oplysninger har du ikke fundet.\nGrunde til at beslutte, at du ikke kan åbne filen ZZ kan være mere (bortset fra manglen på den installerede relevante app).\nFor det første - filen ZZ kan være forkert forbundet (tilknyttet) med den installerede app til dens håndtering. I dette tilfælde skal du selv ændre dette link. For at gøre dette, skal du højreklikke på filen ZZ, som du vil redigere, klik på optionen "Åbn med" og derefter vælg fra listen programmet, som du har installeret. Efter en sådan udført handling, skal problemer med at åbne filen ZZ skal forsvinde for altid.\nFor det andet - kan filen, som du vil åbne, simpelthen være beskadiget. Så den bedste løsning vil være at finde dens nye version eller at hente den igen fra den samme kilde som før (måske download af filen ZZ på en eller anden grund i den foregående session er ikke afsluttet og kan ikke korrekt åbnes).\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen ZZ, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen ZZ.


Tranbjerg 2050 – Tranbjerg Fællesråd\nVISION TRANBJERG 2050\nProcessen frem til forslaget.\nTranbjerg fællesråd, har siden opstarten af planstrategi-processen afholdt en række borgermøder, hvor idéer og holdninger blandt borgerne til byudviklingen her i Tranbjerg, er blevet noteret ned og bearbejdet.\nTemaerne for møderækken, har været visioner for byudvikling i Tranbjerg frem til 2050. De borgere der har deltaget i møderækken, har alle bidraget til nærværende oplæg til politikerne i Aarhus byråd. Tranbjerg Fællesråd opfordrer byrådet, til at indarbejde visionen for lokalsamfundet Tranbjerg i det byplansarbejde der pågår.\nVideopræsentation: Video Tranbjerg 2050 – link til Facebook\nHvad kendetegner Tranbjerg som lokalsamfund.\nTranbjerg er en lav forstad med mange villaer, rækkehuse og tæt-lav boligforeningsbyggeri, som har byudviklet sig ved at inddrage mere og mere landbrugsjord , og dermed vokset betragteligt arealmæssigt. Der er et udviklet stisystem, der betyder at de fleste kan komme frem enten på gåben eller på cykel internt i Tranbjerg.\nI takt med den arealmæssige byudvikling, er funktioner som skole, idrætsfaciliteter, indkøbsmuligheder mv blevet spredt ud over hele Tranbjerg, og de mennesker der bosætter sig i yderzonen får længere og længere til disse faciliteter hvis vi fortsætter denne udvikling. Der kommer til stadighed forslag ind til kommunen om at inddrage landbrugsjord i periferien af Tranbjerg. lokalplanforslag som hver for sig kan være fantastiske boliger for den enkelte familie og hvor efterspørgslen er til stede, men som ikke tager højde for den eksisterende infrastruktur og ønsket om at have nogenlunde tæt til indkøbsmuligheder for den enkelte familie, og tæthed til institutioner og skole.\nDer er rigtig mange borgere, som har boet det meste af deres liv i Tranbjerg – med et kort afstik til storbyen under uddannelsen. Når de selv stifter familie, vil mange gerne tilbage til Tranbjerg og gerne i et parcelhus med en have. Mange af de ældre boligejere, vil egentlig gerne have et mindre hus og knap så stor en have at passe – men mulighederne for at blive her i Tranbjerg og finde ren mindre bolig måske lejlighed med en fælles have er begrænset.\nCentrum af Tranbjerg bliver mere og mere udvandet, efterhånden som byen spredes ud over større og større områder.\nDen overordnede trafikstruktur med Letbanen i Tranbjerg\nDet oprindelige centrum i Tranbjerg var stationen. Med årene har dette centrum fået mindre og mindre betydning, og man kan ikke længere kalde stationen for centrum af Tranbjerg.\nStationen og det omkringliggende område, er meget slidt, og trænger til en opfriskning. Bebyggelsesprocenten er meget lav, så der kunne laves byfortætning med nye boliger der ville få en attraktiv beliggenhed ved den ny letbane. Ombygning af perronfaciliteterne og etablering af store containere mm. Har ikke ligefrem forskønnet området. kommer til at pågå allerede i år. Den manglende planlægning/kommunikation mellem byplanlæggerne og letbanens organisation, er påfaldende for borgerne, og de løsninger der er pt er fremkommet, er mildt sagt uskønne.\nDet haster derfor med at få lukket op for en dialog om mulighederne, for at skabe en samlet løsning, så de trafikale omlægninger af stationen ikke umuliggør fremtidige løsninger med boliger tæt på banen.\nDen nuværende trafikplan for Letbanen har en begrænsning med 4 afgange i timen. Når udbygningen af letbanen med fremtidige spor skal planlægges, er vores vision at der bliver plads til en linieføring der går igennem Tranbjerg på den ene eller anden side af den grønne kile øst vest i Tranbjerg. Forbindelsen til Hasselager og ind mod byen vil give god mening for mange af borgerne i Tranbjerg, og åbne op for centrale stoppesteder ved det nye undervisningscenter og Tranbjerg butikscenter, samt give de borgere der nu bor isoleret for offentlige transportmidler i den vestlige del af Tranbjerg en mulighed for at benytte offentlig Tranport i fremtiden. Samtidig kan frekvensen af afgange forøges.\nMulig linjeføring af nye letbanespor i Tranbjerg\nBygningerne på Kirketorvet er opført i perioden fra 1970 til 1973, i en meget éns byggestil.\nCenterbebyggelsen, der er fra 1973, har fået et meget dårligt ry i dagspressen som værende en lokal ”øjebæ” og udnævnt som værende et af de grimmeste indkøbscentre i Aarhus.\nTranbjergskolen er delt i 2 dele med en afdeling på Kirketorvet og en afdeling på Grønløkke. Delingen betyder en række praktiske udfordringer for både børn og lærerne.\nNøglen til at realisere dette, er salg af både skolen, parkeringspladsen og de bygninger der er ejet af kommunen og de private rundt om Kirketorvet, og udvikle en samlet plan for center og beboelse på stedet.\nIndtægten fra salget af skolen og kommunens øvrige arealer, skal danne det finansielle grundlag for etablering af det nye uddannelses- og idrætscentrum. Når bygningerne er væk, kan et nyt indkøbscenter med integrerede boliger realiseres.\nKirketorvet er centrum af byen, og med de gode stisystemer er der mulighed for at komme nemt og sikkert frem for de fleste på enten cykel eller gå-ben. De nye områder til bybebyggelse og fortætning, ligger alle indenfor en afstand af 1000 meter fra Kirketorvet. De dagligvarebutikker der er i centeret, skal flyttes hen til det nye moderne indkøbscenter i flere etager. Der skal etableres specialbutikker der er til for de børnefamilierne der bor i Tranbjerg. Servicefunktioner som lægehus, fysioterapi, daginstitutioner skal tænkes ind i centeret. For at sikre liv hele døgnet på stedet, kan indkøbscenteret kombineres med beboelse øverst på centeret. Med nærbanen der får stoppested ved bycentrum bliver det et super attraktivt bosted.\nTranbjerg Centrum syder af liv. Centeret indeholder dagligvarebutikker, specialbutikker, servicefunktioner, og oplevelsesmuligheder bygget sammen med boliger. Den nemme tilgang til letbanen, og den store parkeringskælder, betyder at centeret har et kæmpe opland. De mange tusinde mennesker der hver dag benytter centrets faciliteter har skabt mange lokale arbejdspladser, og med de mange attraktive boliger ovenpå centeret, er Tranbjerg Centrum et sted man lever.\nI den dialog mellem interessenterne, der er nøglen til transformationen fra det nuværende indkøbscenter til det fremtidige ”Tranbjerg Centrum” kan lade sig gøre, er det uhyre vigtig at kommunen sætter sig ved bordenden og styrer processen fremadrettet. Der er utrolig meget velvilje blandt interessenterne omkring det nuværende Kirketorv, til at bidrage aktivt i processen, men ejere og lejere har understreget , at der skal tages hensyn til deres investeringer og logistikken omkring transformationen nøje tilrettelægges så butikkerne ikke dør i byggerod. Kirkens beliggenhed som en del af centrum af Tranbjerg, er ligeledes vigtig at medtage i overvejelserne. Tranbjerg Fællesråd vil gerne være med til at blande kortene rigtigt.\nGrønløkkeskolen ombygges til én ”Tranbjerg Skole”, med plads til alle elever helt fra vuggestuen og op til 10 klasse og ungdomsskole, så idéerne fra ny nordisk skole kan folde sig rigtigt ud. Skolen kan bygges i 3 etager og der kan etableres flere idrætsfaciliteter f. eks. en hal nr.2 og en svømmehal, der er et stort behov for disse idrætsfaciliteter allerede nu på stedet. AIA Tranbjergs nuværende spredning af faciliteter over hele Tranbjerg, kan samles her, og grundlaget for driften af en ny multihal og en ordentlig svømmehal kan blive mulig. Hele ungdommen kan bruge stedet som samlingssted.\nLige ved siden af skolen, er der mulighed for at etablere endnu en uddannelsesinstitution.\nDer kunne f.eks. blive plads til en ungdomsuddannelse, med mulighed for også at etablere ungdomsboliger og kollegieværelser på stedet. Igen med mulighed for at bygge op i 3 etager på stedet.\nTranbjerg Uddannelsescenter, huser de godt 1.000 folkeskoleelever i Tranbjergskolen, der er bygget sammen med AIA-Tranbjergs sportsfaciliteter. De nye sportslinjer i de ældste klasser er populære og tiltrækker elever fra hele Århus. Det er supernemt at komme til skolen med letbanen der holder lige udenfor skolen. 300 af eleverne fra ungdomsuddannelsen, der er nabo til Tranbjergskolen, benytter sig af de superlækre kollegieboliger der er bygget sammen med skolen. Ungdomslivet i byen stortrives.\nDen dialog der skal til, for at bringe visionen videre til navnlig forældregruppen i de 2 afdelinger af Tranbjergskolen, vil Tranbjerg fællesråd gerne medvirke til. Rammerne om skolen og uddannelsescentret skal fastlægges sammen med AIA så idrætsfaciliteterne tænkes ind i løsningen, og ombygningen tilrettelægges så skånsomt for både uddannelsesinstitutionen som idrætslivet der skal fungere i byggerodet. Også her, er det vigtigt at Kommunen sidder for bordenden når projektet skal føres ud i livet.\nHvor og hvordan bliver vi flere i Tranbjerg.\nTrafikken på landevejen, er en daglig støjplage for dem der bor langs med landevejen helt fra Gl. Tranbjerg til de nye boligområder langs landevejen i den sydlige del af Tranbjerg. Hvis man åbner op for muligheden for at udvikle en ”levende støjmur” i form af sammenhængene huse eller lejligheder med facader mod landevejen der er støjabsorberende i Gl. Tranbjerg, vil resultatet blive både byfortætning med nærhed til letbanen, og en lyddæmpning der vil kunne mærkes af alle de resterende beboere i Gl. Tranbjerg. Da landevejen ligger 6 meter over terræn hvor den er højest, vil det give god mening at lade bebyggelsen stige til 3 etager hvor det er højest. Kendetegnet ved Tranbjerg som bysamfund, skal forsat være et relativt lavt bysamfund hvor privatlivets fred for indkig er dybt forankret i dem der bor har.\nDe 3 etager, har været et gennemgående tema i de snakke der har været på borgermøderne vi har afholdt.\nDe samme støjproblemer der generer i gl. Tranbjerg, giver også daglige støjplager både Kirkevænget og Jegstrupvænget. I princippet kunne en kæderække af huse i 2 etager med støjabsorberende facader fortsætte her også, men ved at grave landevejen ned og sætte et låg over, elimineres støjen fra landevejen helt, og der gives plads til byfortætning med parcelhus huse på arealet mellem de 2 vænger. Samtidig bindes byen på ny sammen, med denne ”faunapassage for mennesker”.\nUdfyldning af de huller der er i Tranbjerg, bør ske med skelen til let tilgængelighed til offentlig transport og samtidig hvor man kan tillade sig at bygge tæt uden at det vil genere eksisterende bebyggelser.\nHele Tranbjerg Centrum, er oplagt at tænke byfortætning ind i ikke mindst fordi lejlighederne kan være med til at finansiere et så stort byggeri, og de vil være super attraktive boliger både for unge som for ældre mennesker, og sikre at der er liv i en sådan stor bebyggelse hele døgnet rundt.\nOmrådet der ligger som bar mark mellem Kirkevænget og Trankærgaardsvej er et område der med den kommende trafikplan ligger både meget frit og meget centralt, og et område hvor mindre boliger med fælles faciliteter kunne blive super attraktive.\nNår letbanesporet langs den grønne kile bliver etableret, ville byudvikling i den vestlige del af Tranbjerg også blive attraktiv.\nTranbjerg er en sammenhængende by med en god gennemtænkt og fungerende infrastruktur hvor det er let at komme rundt for gående og cyklende trafikkanter, og hvor den offentlige transport i form af letbanen og buslinjer er tæt på langt de fleste boliger. Området er kendetegnet ved et stort antal parcelhuse med børnefamilier, og en række ungdomsboliger og ældreboliger der muliggør at man kan flytte rundt i Tranbjerg gennem et helt liv alt efter hvor man er i livet.\nRammerne for hvor og volumen af boligerne der skal bygges i de huller der er tilbage i Tranbjerg, bør fastsættes af kommunen. Sammensætningen af privat og alment byggeri bør italesættes i stil med den italesætning der er sket ved rammerne for ø-kvarteret. Derefter skal der åbnes op for private bygherrer, som kan udføre attraktive bomiljøer.


EU domstolen dømmer om britiske migranters krav om børnebidrag «Literally Literally\nEU domstolen dømmer om britiske migranters krav om børnebidrag tirsdag, mar 9 2010\nSocialisme Socialisme\tliterally 19:59\nEU domstolen har dømt, at nogle migrant familier kan blive i Stor Britannien og kræve børnebidrag, selv efter at personen med hovedindkomsten har forladt landet.\nDomstolen der beskæftiger sig med EU lov, siger, at nogle familier kan tillades at blive, når deres børn går i skole.\nEt barns skolegang er afgørende, så forældre kan ikke beordres at forlade landet, hvis ikke de kan forsørge sig selv.\nIndenrigsministeriet siger, at det er skuffet over dommen, men vil ikke lade sig påvirke af implikationerne.\nDommen kunne føre til, at flere nationale familier af fremmed herkomst kræver ret til at blive i landet, selv hvis ikke de arbejder, og ikke har andre bånd til landet, end at barnet går i skole.\nAfgørelsen kommer efter to familiers langtrukne juridiske kamp om retten til uddannelse og offentlige tjenester i Stor Britannien.\nI den første sag ankom en somalisk kvinde, Nimco Hassan Ibrahim, med sine børn i 2003 til Stor Britannien for at slutte sig til sin ægtemand.\nHan var en dansk statsborger, der under EU´s standard regler om fri bevægelse arbejdede lovligt i Stor Britannien.\nFru Ibrahim´s ægtemand forlod Stor Britannien i 2004, og parret separeredes. Fru Ibrahim og børnene, der også havde dansk statsborgerskab, blev i Stor Britannien.\nDomstolen sagde, at hun aldrig havde været i stand til at forsørge sig selv, og er afhængig af overførselsindkomst og bolig til hende selv og børnene.\nI det andet tilfælde sluttede en portugisisk kvinde, Maria Teixeira, sig i 1989 til sin ægtemand i Stor Britannien, og deres døtre blev to år senere født i landet.\nParret blev senere skilt, og flere år senere prøvede Fru Teixeira et byråds beslutning om at nægte hende bolig ydelse.\nAdvokater for Fru Teixeira fortalte domstolen, at hun grundet datterens fortsatte skolegang havde ret til bopæl.\nByrådene Harrow og Lambeth i London bekæmpede familiernes juridiske udfordringer støttet af Indenrigsministeriet.\nMen i sin afgørelse siger domstolen i Luxembourg, at en national forælder af fremmed herkomst, der har omsorg for et barn under skolegang, har ret til at bo i Stor Britannien.\nDette gjalt selv om den forælder, der arbejdede, ikke længere var en del af familien, og forælderen, der var omsorgsgiver, intet krav havde på at bo i landet.\nDomstolen siger, at den støtter de to familier, da EU loven klart erklærer, at det ville være forkert at forstyrre et barns skolegang, når først den juridisk var begyndt.\nDommen siger: “Domstolen finder, at forælderens ret til bopæl, der er primær omsorgsgiver for et barn af en immigrant arbejder, der har skolegang, ikke er afhængig af, at forælderen ikke har tilstrækkelige ressourcer til ikke at blive en byrde for det sociale system i værtslandet”.\nEn talsmand for Indenrigsministeriet siger: “Vi er skuffede over dagens afgørelse”.\n“Vi vil nu nærmere studere EU domstolens afgørelser og deres implikationer”.