» Bedste Spulebrønd på nettet – Klik for at se udvalget\nTemmelig mange e-firmaer foreslår nu om stunder flere billige fragtmetoder til spulebrønd. Den mest anvendte er lige nu at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du så nemt kan hente dine varer lige præcis når det passer ind i din kalender. Leveringsmetoden er nemlig særdeles bekvem, samt oftest også den mest letkøbte leveringsmetode.\nDu bør lige så vel afveje for og imod at vælge at få leveret hjem til hvor du bor eller ud til dit arbejde. Den bliver en gang i mellem en tand mere pebret, men endvidere virkelig praktisk med spulebrønd online. Den billigste type af levering er unægtelig at hente ordren selv, som jo er betinget af at du fysisk befinder dig tæt på e-forhandlerens byggecenter, fx Silvan, Bauhaus, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nAntal dages levering på spulebrønd kan i nogle tilfælde være ret aktuel hvis vi har behov for varen om få sekunder, og med det formål er det forholdsvis essentielt at du undersøger den forventede leveringsdato på spulebrønd. Masser af internet foretagender – for eksempel Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan og Bauhaus – præsterer billig 1 dags fragt på flere produkter online, men vær opmærksom på at det er påkrævet at du bestiller forinden et givent klokkeslæt, med det formål at de har en chance for at nå at få dit nye produkt fikset forud for at lagerpersonalet har fri.\nEnkelte online virksomheder byder på fragt uden gebyr på spulebrønd online, men ofte påkræves det at man handler for et fastsat beløb. Alternativt bør man tage den mindst kostelige mulighed for fragt, hvilket tit er at få fragtfirmaet til at køre din pakke til et afhentningssted.\nEn række webbutikker tildeler click-and-collect hvor du køber billig spulebrønd online og selv henter i byggemarkedet. For eksempel Silvan, Davidsen, Bygma, 10-4, Stark, Harald Nyborg, Bauhaus, XL-Byg og Jem og Fix. Byggecentrene tildeler blandt andet click-and-collect på spulebrønd i følgende byer:\nVallensbæk, Ølstykke, Stenløse, Allerød, Odense, Silkeborg, Roskilde, Søborg, Rudersdal, Haderslev, Nykøbing Falster, Hedensted, Ringsted, Holstebro, Ishøj, Køge, Middelfart, Thisted, Frederikssund, Fredericia, Nørresundby, Virum, Jyllinge, Hillerød, Greve, Kalundborg, Slagelse, Nærum, Gentofte, Taastrup, Nyborg, Esbjerg, Nakskov, Varde, Haslev, Lystrup, København, Brønderslev, Skanderborg, Aalborg, Værløse, Ikast, Sønderborg, Tårnby, Svendborg, Hjørring, Glostrup, Brønshøj, Vejle, Odder, Struer, Hedehusene, Højbjerg, Ballerup, Albertslund, Randers, Gladsaxe, Viborg, Hobro, Næstved, Risskov, Birkerød, Vordingborg, Solrød Strand, Charlottenlund, Grenaa, Holbæk, Aabenraa, Hvidovre, Rødovre, Frederikshavn, Korsør, Helsingør, Kokkedal, Hørsholm, Vanløse, Lyngby, Åbyhøj, Tilst, Herlev, Kolding, Lillerød, Farum, Aarhus, Valby, Frederiksberg, Brøndby, Frederiksværk, Brabrand, Rønne, Skive, Horsens, Dragør, og Herning, .\nKlik-og-hent ift. spulebrønd er tilgængeligt i alle regioner af landet: Fyn (Sydfyn, Midtfyn, Vestfyn, Nordfyn, Østfyn), Jylland (Østjylland, Midtjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Nordjylland, Vestjylland, Sydjylland) og Sjælland (Lolland, Falster, Midtsjælland, Bornholm, Nordsjælland, Vestsjælland, Hovedstaden, Amager, Østsjælland, Sydsjælland).\nNår vi ser på data bliver det tydeligt, at netshoppere tit efterspørger for eksempel spulebrønd priser og køb spulebrønd. Foruden dette oplever man typisk folk søge for eksempel spulebrønd online, billig spulebrønd og spulebrønd tilbud, plus de kendte byggekæder som Bygma, 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, Silvan, Jem og Fix, XL-Byg og Stark.\nFå den bedste pris på spulebrønd\nDet er jo ret så overkommeligt for almindelige dødelige at søge sig frem til tilbud på billige spulebrønd online fra flere online outlets, og følgelig har langt de fleste internet butikker set sig tvunget til at trykke udsalgspriserne på spulebrønd kolossalt, og ovenikøbet tilbyde fragtfri levering.\nDet kan immervæk blive fordelagtigt at efterse indtil flere e-forretninger efter rabatter og tilbud på spulebrønd online forinden du færdiggør din shopping, så man er skråsikker på at modtage den mest attraktive pris. Kig ikke blot hos de store byggekæder som 10-4, XL-Byg, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, Davidsen, Jem og Fix og Stark.\nDu skal trods alt være så påpasselig, at i tilfælde af at en online webshop reklamerer billige spulebrønd online på tilbud til en udsalgspris som kan ses som umådelig billig, så bør det tit være en indikation på en uoprigtig e-forhandler. Køb med gængse betalingskort er imidlertid inkluderet i en orden, hvilket begunstiger dig overfor uægte internet selskaber.\nGenerelt foreslår vi køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ kunne du drage fordel af en billig afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, når du efterspørger at dække prisen på spulebrønd over en længere periode. Det foreslåes typisk hos nicheforhandlere, men sjældent de velkendte byggemarkeder som eksempelvis 10-4, Harald Nyborg, Bauhaus, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma og Davidsen.\nNår vi kigger i statistikkerne står det klart, at internetbrugere mange gange søger bl.a. spulebrønd priser og køb spulebrønd. Derudover oplever vi tit netshoppere søge efter bl.a. billig spulebrønd, spulebrønd tilbud og spulebrønd online.\nTrustpilot præsterer altid nyttige chancer for at kigge nærmere på en række forhenværende køberes tanker og derved støtter vi, at du vurderer netshoppens bedømmelser forinden du bestiller billige spulebrønd online.\nFacebook medfører for øvrigt tilpas troværdige genveje til at få indsigt i online firmaets popularitet. Her ser vi faktisk internet forretninger hvor man kan offentliggøre en vurdering af købsoplevelsen, hvilket tilmed kan tages i brug til vurdering af kundetilfredsheden.\nInden nogen bestiller billige spulebrønd online hos en internet forhandler behøver de altid se på e-shoppens regler, det er dog bare en tidskrævende opgave, specielt hos de store byggemarkeder som Bygma, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, Davidsen, Stark, XL-Byg, Silvan og Harald Nyborg.\nEn nem løsning kan være at se om e-forhandleren er e-mærket, fordi det længe har været en sikring om at netshoppen forstår de danske love, og at butikken jævnligt tilses af jurister som har meget erfaring med bestemmelserne på området.\nDette er desuden din lejlighed til assistance, ifald du oplever vanskeligheder som følge af dit indkøb af spulebrønd. Derudover kan det være til hjælp at køberen er på vagt for de mest basale vilkår der kan influere på købet af spulebrønd online, som for eksempel hvilken bytteret butikken kører med.\nI relation til det er det ligeledes vigtigt, at man når som helst opbevarer sin kvittering, således man når som helst vil kunne bevidne købet af spulebrønd, uanset om man shopper ved Harald Nyborg, Davidsen, XL-Byg, Bauhaus, Silvan, 10-4, Bygma, Jem og Fix eller Stark.


En åndbar væg maling til et sundt indeklima\nForbedring Problemet er kendt: Pack én ydervægge for tæt på en, for eksempel, polystyren eller uigennemsigtig farvelag, er udvekslingen fugt hæmmede til ydersiden. I værste fald vil husejeren ikke ønsker at komme til luften, akkumuleres vandet blomstrede i vægge og mug. Åndbar væg maling er et vigtigt skridt i den rigtige retning!\nDen Sd værdi giver oplysninger om udbredelsen åbenhed\nStandarden DIN EN 1062-1 indeholder oplysninger om udbredelsen åbenhed af farve og dermed indikerer, om den færdige belægning er virkelig åndbar. Vær opmærksom på den såkaldte Sd-værdi, som angiver "diffusionsækvivalent luftlagtykkelse".\nEn åndbar vægmaling indikeres ved en lav sd-værdi, en forseglende belægning har en høj Sd værdi. Den omtrentlige tidsplan, henvises til følgende tabel:\n≥ 1,4 m > 150 g / (m x d) lav permeabilitet = V3\n≥ 0,14 + <1,4 m ≤ 150 og> 15 g / (m x d) gennemsnitlige transmittans = V2\n<0,14 m > 150 g / (m x d) høj permeabilitet = V1\nDisse farver vise sig at være meget åndbare\nerfaringen viser, der omfatter naturlige farver til mest åndbar maling, herunder for eksempel kalkmaling, silikatmaling og lermaling. Deres Sd-værdier er mellem ca. 0,02 og 0,05, et sundt indeklima kan hilse på!\nemulsionsmalinger som almindelig tilbydes i enhver isenkræmmer vægmaling vente med en SD-værdi på 0,5 og er derfor anbragt i det centrale område. Selvom de ikke fungerer som en segl, kan de ikke beskrives som 100% permeable.\nModerne latexmalinger, der indeholder ikke mere gummi indhold tilhører emulsionsmalinger og falder godt til en række lignende. Snarere hendes Sd værdi er en anelse højere, afhængig af materialet og ingredienser kan være, næsten til en V3 farve selv.\nTips & tricks Lav i alle henseender diffusiviteten af dine vægge, knalde, for eksempel, ingen maling på og montere nogen indvendig isolering. Når du køber væg farver synspunkter bør altid gå til Sd værdi: Det føles godt for dit helbred!\nHvilket værktøj er nødvendigt for at installere stræklofter?\nRaufasertapete repareret i 3 enkle trin\nPVC med varm luft svejsning\nPriserne på tobenede trapper vises hurtigt\nMuligheder med tørre smøre elementer\nByg din egen pære - er det muligt?\nFjernelse af pletter med bagepulver\nNaturlige og kunstige farve af aluminium bygning\nEn beskyttelse blad til tagrenden reducerer rengøring indsats\nBygningen tagrenden kan beskyttes med beskyttelse blad mod forurening og tilstopning. Løv, grene og fuglefiltre har ingen chance for at trænge ind i afløbssystemet. Forskellige versioner og materialer er tilgængelige fra specialforhandlere. De forskellige varianter og materialer Der er tilbud om en vandhane, der ikke lader nogen fremmedlegemer komme igennem.\nMotorsav - hvilken blanding skal bruges til brændstoffet?\nGør frygter dig selv med en bartack\nBordet - nogle interessante løsninger\nTømmerrammekonstruktion: Omkostningerne et overblik\n2 Madrasser kombinere: Hvordan\nLav dit eget indvendige gips


Forebyggende, familierettet indsats/råd- og vejledningsforløb (§ 11.3) | Egedal Kommune\nAktuel side: Forebyggende, familierettet indsats/råd- og vejledningsforløb (§ 11.3)\nDer indstilles til individuelt § 11,3 forløb igennem Råd og Vejledning eller ved henvendelse til myndighedsrådgiver. I indstillingen beskrives, hvad der konkret ønskes vejledning omkring. Den forebyggende indsats kan bestå af ét af følgende forløb:\nAfgrænset råd- og vejledningsforløb til forældre á max. otte sessioner\nRådgivningsforløb for nydiagnosticerede\nGruppeforløb, fx Cool Kids/Chilled\nHvad arbejdes der med i en afgrænset råd- og vejledningsforløb?\nEt råd- og vejledningsforløb tager udgangspunkt i en konkret problemstilling, som undersøges og belyses sammen med forældrene.\nHvad ligger der i et rådgivningsforløb for nydiagnosticerede?\nEt rådgivningsforløb for nydiagnosticerede vil typisk indeholde en afsøgning af, hvordan diagnosen kommer til udtryk i netop denne families tilfælde samt nogle redskaber til forældrene, som de kan benytte til at skabe en god ramme for barnet/den unge med en diagnose.\nForløbet er op til otte samtaler af ca. en times varighed.\nFamilien aftaler tidspunkt og ugedag med familiekonsulenten. Det er den samme de mødes med hver gang. Familiekonsulenten deltager ikke i eksterne møder med f.eks. BUC eller skolemøder under et råd- og vejledningsforløb, men familien kan få hjælp til forberedelse til møderne; herunder f.eks. få talt om, hvad familien gerne vil sikre at få kommunikeret på møderne eller en gennemgang og perspektivering af referater eller udredninger efter deres egen deltagelse i møder.\nForløbet afsluttes efter de otte samtaler eller før, hvis vejledningen har opfyldt det konkrete behov.\nFamiliekonsulenten skriver en kort forløbsbeskrivelse til familien efter endt forløb.\nForløbsbeskrivelsen omhandler det, der har været fokus i samtalerne og hvilke fremadrettede forslag, der er givet i forhold til det, der er beskrevet i indstillingen.\nHvis det under forløbet bliver klart, at der er brug for en anden indsats end et råd- og vejledningsforløb, vil dette blive drøftet med familien og myndighedsrådgiver.\nHvad indebærer de afklarende psykologsamtaler?\nEt afklarende psykologforløb er en kort psykologisk undersøgelse, assessment og afdækning af barnets trivselsmæssige behov. Forløbet er som udgangspunkt op til fem samtalers varighed. Den afklarende psykologsamtale kommer med en psykologfaglig kvalificering af barnets vanskeligheder, og vil resultere i mulige anbefalinger til, hvordan man bedst hjælper barnet.\nDet afklarende psykologsamtale kan indeholde, men er ikke udelukket til:\nUndersøgelse af funktionsforstyrrelse: Hvor meget hæmmer barnets mistrivsel muligheden for at have en alderssvarende tilværelse?\nTraumescreening og PTSD-undersøgelse


Fisketur til Oue, Mariager Fjord\nSom stort set resten af efteråret i 2019, så var dagen i dag utrolig grå - og med en lille smule regn engang imellem. Dermed ikke sagt, at turen ikke var god - men det kunne da være rart med en lille smule sol engang imellem.\nJeg startede med at fiske ved Oue. Jeg gik hele vejen fra p-pladsen ved Stineminde - det tog ca. 30-40 minutter, men det kunne også betale sig.\nAllerede efter små 10 minutter havde jeg den første fisk på. Det var den første fisk jeg har fået på den nye OGP h-skrue i motoroil farven. Jeg fiskede lidt videre samme sted i håb om at jeg havde ramt en stime af fisk, men det var desværre ikke tilfældet.\nJeg fik lidt mere tempo på og fik affisket et stort område - og pludselig, på helt lavt vand, var der hug af en lille um'er næsten lige foran mig. Den fik ikke ret godt fat - og i kastet lige efter, fulgte den efter igen - dog uden at hugge.\n7,4° / 7,0°\nJeg har samlet et par enkelte billeder fra dagens tur.


Kære erhvervsleder: Spyt piben ud! | erhvervslivaarhus.dk\nUffe Lyngaae er direktør i kommunikationsbureauet Publico, der har base på havnen i Aarhus. Han stiftede selv virksomheden, der beskæftiger plus 30 ansatte, for 20 år siden. Foto: Michael Svenningsen\nmandag 4. okt. 2021 kl. 17:11\nUffe Lyngaae, direktør i Publico\nDen, der lever stille, lever godt. Det mantra har domineret på ledelsesgangene i rigtig mange SMV-virksomheder i mange årtier. Ikke mindst i jyske, ejer-ledede virksomheder, hvor man har været dygtig til at tjene gode penge, kvartal efter kvartal, men usynlig som et spøgelse i samfundsdebatten.\nSamfundsdebatten savner efter min mening deltagelse af erhvervsledere fra helt almindelige virksomheder. Virksomheder, der sælger fliseklæbere, gearkasse-komponenter, træbeton-loftsplader og plastrør.\nDen type virksomheder, der er allerflest af i Danmark, som finansierer velfærdssamfundet, og som finder plads til fleksjobberen ude på lageret, mens de driver den grønne omstilling fremad. Disse virksomheder glemmer typisk at fortælle andre end deres (stolte) medarbejdere om deres væsentlige samfundsbidrag.\nJeg har længe haft det synspunkt, at erhvervslivets (autentiske) stemme har manglet i debatten, hvor vi har måttet tage til takke med borgerlige politikeres ofte distance-forvanskede udlægning af erhvervslivets problemer og behov. Nogle gange kan man nærmest høre ekkoet af det seneste virksomhedsbesøg, når politikere sætter overfladiske floskler på ”erhvervslivets udfordringer”.\nMen nu mener jeg faktisk, at der er bedre argumenter end nogensinde før for, at erhvervsledere skal turde tænde for debatmikrofonen og tale med klar erhvervsrøst om både store og små temaer – om ikke for andet, så for at varetage deres virksomheds interesser.\nTiden kalder nemlig på transparens, åbenhed, ærlighed, mod og klar tale om virksomheders samfundsbidrag. Jeg vil vove den påstand, at de virksomheder, der fortsætter taktikken med at leve musestille, kommer til at dø en langsom og pinefuld død.\nOm det er sivende kundeopbakning, ubesatte stillinger, demotiverede medarbejdere eller nye afgifter og regulering, der bliver dødsårsagen, vil være forskelligt fra cvr-nummer til cvr-nummer. Men det er efter min mening oplagt, at det bliver stadig sværere at skabe usynlige succeser i fremtiden. Det er allerede nu svært.\nTag bare det aktuelle problem i Danmark (og i verden) med knaphed på arbejdskraft. Det er et top-3 issue i stort set alle de virksomheder, jeg taler med til daglig i mit arbejde som kommunikatonsrådgiver.\nDe virksomheder, som ikke har arbejdet seriøst med markedsføring, branding, PR, sponsorater eller andre synlighedsskabende aktiviteter, har jo markant sværere ved at komme med på shortlisten hos de eftertragtede ingeniører, software-udviklere, elektrikere og stuepiger, som alle kæmper om for tiden.\nI mit kommunikationsbureau arbejder vi aktuelt for flere danske virksomheder, som for første gang i dette årtusinde øger deres synlighed i Danmark – udelukkende for at komme ind på radaren hos potentielle nye medarbejdere. Og det er selvfølgelig fint for os i kommunikationsbranchen, at vi får lidt ny omsætning ind på den konto.\nMen der er altså lang vej fra ukendt B2B-virksomhed med et website udviklet af direktørens nevø i 2007, 43 følgere på sociale medier og så til at blive et love-brand anno 2021.\nSandheden er, at en samfundsengageret topleder med sine meningers mod kan gøre mere for en virksomheds synlighed og sympati på kort sigt, end jeg som kommunikationsrådgiver kan med min ellers så fine og fancy branding-værktøjskasse. Tænk bare på, hvad Martin Thorborgs personlige brand har gjort for hans lille regnskabssoftware-firma (Dinero), som få ville have hørt om, hvis det ikke var for ham.\nMen (meget) mindre end Martin Thorborgs karisma kan altså sagtens gøre det. Man kan skrive et læserbrev eller en klumme som denne. Man kan skrive et opslag på Linkedin (helt ufarligt) eller på Twitter (måske ufarligt – afhængig af temaet).\nMan kan deltage på Folkemødet – for eksempel sammen med sin brancheorganisation. Man kan lægge lokaler til en politisk debat i forbindelse med kommunalvalget. Man kan kontakte medier med holdningsbårne historier – eventuelt i samarbejde med en NGO eller brancheorganisation, hvis det føles for friskt at gøre det i eget navn.\nTematisk behøver man da heller ikke begynde med indlæg om, at dyrevelfærden skal ned i dansk fødevareproduktion, eller at det med #MeToo og ligestilling er noget pjat. Man kan jo begynde helt tæt på sin virksomheds interessesfære og tale om arbejdskraftmangel, rammevilkår, finansiering, digitalisering, infrastruktur eller lignende.\nOg man kan begynde med at publicere indlæg på virksomhedens egne kanaler – på website, intranet, Linkedin. Hvis det går godt, hvad jeg tør vædde på, det gør, kan man eksperimentere med mediekontakt til lokal- eller branchemedier – eventuelt med fokus på samme temaer, som man allerede har talt om på egne kanaler.\nKære erhvervsleder: Spyt nu piben ud, og stempl ind i samfundsdebatten. Hvis ikke for samfundets skyld, så for din virksomheds omdømme, jeres employer brand og rekrutteringsmuligheder, jeres license to operate samt jeres relationer til myndigheder og NGO’er.\nJeg glæder mig til at læse, lytte og følge med.\nKære leder, bæredygtighed handler også om dine medarbejdere\nDerfor elsker og hader jeg Løvens Hule\nVi skal blive bedre til at prale – nu


Forsker: gå ikke ledig for længe\nDu er her: AU Om AU Historisk showroom Præsentationer Aviser, blade og magasiner fra AU UNIvers UNIvers 2010 Forsker: gå ikke ledig for længe\nStarten som nyuddannet akademiker er svær, men man bør ikke frygte arbejdsløshed i begyndelsen. Det handler dog om ikke at gå ledig alt for længe, efter man er færdig, siger en forsker.\nInden for det første år efter endt uddannelse er man især udsat for arbejdsløshed. Dimittendledigheden ligger i øjeblikket på 21,4 procent.\nMichael Svarer har forsket i arbejdsløshed og har haft adskillige speciale- og ph.d.-studerende, der også har nærstuderet emnet.\nHan siger, at dimittender er særligt følsomme over for konjunktursvingninger, og at forskningen viser, at det gælder om at komme ind på arbejdsmarkedet i løbet af det første år efter endt uddannelse. Der er derimod ingen grund til panik, hvis det ikke lykkes de første par måneder, for sådan er det for de fleste.\n– Men går der mere end et år, og den næste årgang dimitterer, begynder det at blive et problem. Man kan ikke udelukke, at arbejdspladserne foretrækker dem, der er helt nyuddannede, frem for dem der har gået ledige, siger han.\nEn nyuddannet, der dimitterer under stor arbejdsløshed, har generelt sværere ved at komme ind på arbejdsmarkedet. Det kan Michael Svarer og hans studerende se i deres forskning.\n– Konklusionerne er, at jo længere tid man er arbejdsløs, desto højere risiko vil man også have for at gå arbejdsløs senere hen, siger han.\nMichael Svarer peger på, at Danmark faktisk har relativ lav ledighed sammenlignet med mange andre lande.\n– Selv hvis ledigheden stiger igen, vil vi stadig være bedre stillet end så mange andre lande.\nMange akademikere vil svare nej til, om de arbejder med det, de er uddannet til, og Michael Svarer påpeger, at man bør tænke i alternative baner.\n– Noget af det, vi har bemærket i forskningen, er, at rigtig mange umiddelbart svarer nej, når de bliver spurgt, om de arbejder med det, de er uddannet til. Men det er jo forkert. For eksempel kan en historiker andet end at arbejde på et gymnasium eller på et museum. Historikeren er også humanist og har brede kompetencer, der kan bruges i for eksempel kommunikation og rådgivning, siger Michael Svarer.\n303504 / i40


Skænderier mellem afdelinger skader firmaet! Teamudvikling er svaret\nSkænderier mellem afdelinger\n19. maj 2019 2. september 2019 Eskild Strudsberg\t0 Kommentarer\nDet går helt galt nede i marketingafdelingen. De skændes med salgsafdelingen. Det ser ud, som om at salgsafdelingen ikke helt kan forstå, hvorfor marketingafdelingen har et stort budget til nogle af de kampagner, de udfører. Marketingafdelingen på den anden side forstår ikke helt, at det er vigtigt, at de forklarer kampagnerne overfor salgsafdelingen. Det fører til, at vi bruger ressourcerne, vi har forkert. Og salgskurven er for nedadgående.\nDe er ikke et team. De er to individuelle afdelinger, som ikke arbejder sammen. Kort sagt!\nDerfor har vi her i bestyrelsen foreslået, at vi gør noget ved det, så alle i firmaet kan forstå, at vi skal være et team. Vi har derfor brug for hjælp til teamudvikling og teambuilding. Hvordan gør man det sådan rent praktisk? Er der bestemte metoder, man kan bruge, så de ansatte i firmaet bliver et godt team? Vi aner det ikke.\nMen vi har talt med et firma, som specialiserer sig i teambuilding kommunikation. Vi fandt firmaet ved et tilfælde: Jeg var til netværksmøde og talte med en gut, som havde haft de samme problemer i sit firma. Dér var det også et problem at få forskellige afdelinger til at arbejde sammen. Han foreslog mig, at vi talte med et firma, som han havde brugt.\nJeg ringede til firmaet og talte med dem om, hvad de måske kunne gøre for os. Fyren, jeg talte med, var hurtig til at identificere to nøgleord: ’Samarbejde’ og ’kommunikation’, som han ville foreslå, at han byggede et teambuilding kursus i to dele op over. Teambuilding samarbejde og teambuilding kommunikation.\nDet lød fornuftigt. Hvis man ikke kan kommunikere med hinanden, hvordan skal man så kunne samarbejde? Det handler om at udvikle en fælles forståelse, så alle ved i hvilken retning firmaet gerne vil. Og så handler det om at danne et fælles sprog, så medarbejderne forstår hinanden. Også selv om de arbejder med forskellige opgaver.\nDe andre bestyrelsesmedlemmer var positive overfor tankegangen, og vi blev enige om at bruge nogle penge på at udvikle et team. Salgskurven skal bare vendes, så hvis den investering kan hjælpe os, til det, så er pengene godt givet ud.\nBestyrelsesformanden var dog lidt betænkelig. Han har det lidt svært med at forstå nødvendigheden af, at medarbejderne skal have ansvar. Han er sådan af den gamle skole: ’Det er mig, der er chefen, det er mit ansvar.’ Ikke desto mindre fik vi ham overbevist om, at teamudvikling er vejen frem til, at vores salg bliver bedre og flere.\nProdukterne, vi sælger, er jo i topkvalitet, så det er ikke produkterne som sådan, der er problematiske. Nej, det er her internt i firmaet.\nFyren fra teambuilding firmaet, som jeg talte med, nævnte faktisk, at en af rødderne til problemerne, vi har, måske ligger gemt i, at vi har nogle arbejdsgange, som ikke er helt tidssvarende. Det kommer måske i konflikt med, hvad vores medarbejdere faktisk kan – og de bliver derfor negativt indstillet til deres jobs, fordi de ikke for brugt de evner og kapaciteter, de har. God pointe, synes jeg.\nVi skal derfor bruge teambuilding kurset til at lære at tale med hinanden, så vi nemmere kan identificere problemer.\n← Boost på Facebook\nA-kasse – hvad bør du vide? →


Uforløst graviditetsgyser | Information\nDer er al mulig grund til at ønske sig, at Ali Abbasis debutspillefilm Shelley var lykkedes bedre som gyser, end den gør.\nFilmen foregår i et perfekt ødebeliggende træhus, omgivet af susende træer og en mørk skovsø, og det danner ramme om en række genuint angstprovokerende menneskelige forhold. Shelley handler om mennesker, der er i andre menneskers vold, og det er det forhold, alt det ækle og brutale udspringer af.\nElena (Cosmina Stratan) er en ung enlig mor fra Bukarest, der tager arbejde som hushjælp hos ægteparret Louise (Ellen Dorrit Petersen) og Kasper (Peter Christoffersen). Hun har sat to-tre år af til at tjene de penge, hun skal bruge på en lejlighed til sig selv og sin søn.\nDe har brug for hjælp, fordi Louise er svækket efter en voldsom abort, hvor hun også fik bortopereret sin livmoder. Louise og Kasper lever et tilbagetrukket og nogenlunde selvforsynende liv uden elektricitet og rindende vand, men også uden pengeproblemer.\nCosmina Stratan stråler i rollen som Elena, der netop også lyser hverdagen i det store træhus op med sit umiddelbare, milde og handlekraftige væsen.\nOver for hende fremstår Louise som en dirrende klump af sorg og spiritualitet, der dog løsner op i mødet med Elena, som hun beder om at være surrogatmor for sit og Kaspers barn. På den måde kan Elena tjene penge nok til at komme tilbage til sit eget barn i Bukarest på under et år.\nElena bliver gravid, men som den det ildevarslende – og langt hen ad vejen ret påklistrede – lyddesign antyder, er alt ikke fryd og gammen fra da af. Filmfotografen, kameraføringen og filmens format skifter, og resten af filmen er præget af knugende tableauer, hvor karaktererne iagttager hinanden.\nJo mere overladt, de er til hinanden, jo større bliver deres indbyrdes fremmedhed. Elena bærer det barn, som alt Louises håb og mod er hængt op på, og som for Kasper er ubegribeligt og utilnærmeligt.\nHan betragter det på afstand, mens Louise er på vagt over for Elena, hvis ambivalens over situationen udvikler sig til vanvid og angst. Alt sammen formidlet gennem gysergenrens virkemidler: udefrakommende lyde, gådefulde syner og uregerlig kropslighed.\nFilmens titel er en hilsen til Mary Shelley, forfatteren til Frankenstein, romanmesterværket om det kunstigt skabte menneske, hvis kamp for at blive indlemmet i det menneskelige fællesskab går så grueligt galt. Det menneskefoster, som er lavet med Louises æg og Kaspers sæd, og som gror i Elenas livmoder, er ikke noget kunstigt menneske.\nFor lidt uhyggelig\nDet er ikke skabt af ligrester og elektricitet, men bare resultatet af en meget assisteret undfangelse og årsag til en mildest talt indviklet situation. Louises ømhed slår over i strenghed, efterhånden som graviditeten skrider frem, Elena mister herredømmet over sin egen krop og sit eget liv.\nDer er lagt i ovnen til massivt psykologisk rod, men fordi Shelley er så dedikeret til gysergenren, skal det psykologiske rod manifestere sig i andet og mere end forståelige psykiske reaktioner. Det skal ud over grænsen for, hvad der kan forklares med psykologi, og ud i nærheden af det overnaturlige.\nMen selv om billedsproget, skuespillet og lyddesignet hele tiden følger gysergenrens skabeloner – også i en grad, der virker søgt – kommer handlingen aldrig derhen, hvor man for alvor står og vakler mellem psykologiske og overnaturlige forklaringsmodeller.\nForskellige ladede elementer dukker op og er ikke uhyggelige, fordi de ligesom bare er der og så forsvinder igen, uden at antydningen af en større mystisk sammenhæng manifesterer sig.\n’Shelley’. Manuskript: Ali Abbasi og Maren Louise Käehne. Instruktion: Ali Abbasi. Dansk. Vises i biografer i København, Aarhus, Odense og Aalborg


Chibi's blog ♥: februar 2013\nFilm i februar ~\nOkay så en update der går noget tid tilbage.\nSidste søndag var jeg med Emma i biografen og se Life of Pi.\nDet er den smukkeste film jeg har set, og 3D'en var virkelig gennemført. Jeg er så glad for at vi kom ind og se den, vi har snakket om det så længe... Er virkelig glad for at det blev til noget.\nSuper god film. Skal ses i biografen! ♥\nI fredags var jeg med Anne Mette på Café Friends og derefter en tur i biffen.\nPå Caféen fik vi en appetizer og en dessert. Smart måde at spare lidt penge, og få smagt lidt flere ting.\nJeg fik nachoes, og Anne Mette fik en tallerken med Tigerrejer. Det var super lækkert. Vi sluttede af med en Chokoladekage American style. Mmmmmmhhhh ♥ tærtebund, blød chokolade, flødeskum, vanilieis og chokoladesovs mums ♥ farligt :p\nI biografen var vi inde og se The Impossible\nDer var skruet op for fællessnøft i salen - dog uden mit bidrag. Må indrømme, at jeg godt kunne have undværet at se filmen i biografen, og bare ventet til den kom på TV. Det var en rørende film, som satte fokus på en tragisk begivenhed. Flot filmet, meget imponerende - men ikke en film jeg vil se tilbage på som en kæmpe succes.\nHar også formået at se Wreck-it Ralph med min søde veninde Camilla ♥\nJeg elskede virkelig filmen. Vil kalde den en børnefilm for voksne - der var rigtig mange karakterer fra min barndom, og humoren var rigtig sjov. Det fik mig til at overveje, at man slet ikke fattede alle de gode jokes da man var lille haha ~ ♥ skal helt sikkert se den igen, når den kommer ud på DVD.\nDog ikke en klassisk Disney film\nDet kunne være ret sejt at cosplaye Vanellope ♥\nTil aller sidst - billeder fra mine valentinesgaver\nFra verdens bedste kæreste ♥


Du er her: AU Medarbejdere Institutter m.v. AU Uddannelse - Medarbejderportal Kompetenceudvikling i AU Uddannelse Kultur og Trivsel\nI Studiesystemer har projektet Kultur og Trivsel resulteret i bedre trivsel samt styrket samarbejdskulturen. Projektet blev arrangeret med HR som facilitator. I begyndelsen af forløbet med Kultur og Trivsel blev medarbejderne interviewet om, hvad der skulle fokuseres på og hvilke værktøjer de havde brug for. HR havde den helt store værktøjskasse med, og Studiesystemer valgte efterfølgende de temaer og værktøjer ud, som var relevante for afdelingen i den aktuelle situation.\nI udviklingen af Kultur og Trivsel hos Studiesystemer har det været vigtigt at klarlægge afdelingens vision. Det er blevet diskuteret, hvad Studiesystemer skal være for en afdeling, hvad formålet med Studiesystemer er, og hvad afdelingen skal lykkes med. Fokus er holdt på den faglige og organisatoriske profil.\nEksempler på vision og mål\nStudiesystemer har i forløbet arbejdet med en formålssætning, hvor de strategiske og resultatorienterede mål er blevet beskrevet. Over for disse mål har afdelingen defineret kulturpejlemærker, der tager sig af de lidt blødere værdier. F.eks. at afdelingens medarbejdere værdsætter en god og uformel omgangstone præget af imødekommenhed og respekt.\nAfdelingen gennemgik en række moduler. På første modul har der været fokus på vision, kerneopgave og samarbejde. Her blev Studiesystemers aktiviteter klarlagt som startskud for resten af forløbet. Derudover har Studiesystemer bl.a. arbejdet med relationer og den generelle kommunikation kollegaer imellem. Hvad betyder det f.eks., når man henvender sig til en kollega med sætningen: ”Har du to minutter?”\nVisionen for Studiesystemer er at være en god, kompetent og aktiv samarbejdspartner. Relationen til andre afdelinger på AU har også været væsentligt at arbejde med for Studiesystemer. I løbet af projektet har der hersket stor bevidsthed om faglighed, og at man står sammen om projektet – både indenfor og udenfor afdelingen.\nI selve forløbet har medarbejderne skiftevis gennemgået teori og udført øvelser. Teorien og øvelserne har været mangeartede. Fx har medarbejderne arbejdet med talehandlinger, der gør det tydeligt, at alle medarbejdere i fællesskab skal bidrage til at give hinanden konstruktiv feedback.\nKultur og Trivsel er sat i værk i forlængelse af AU Uddannelses overordnede udviklingsmål.\n"Kultur og Trivsel" i din afdeling\nEt lignende tiltag kan sættes i gang i AU Uddannelses øvrige afdelinger, hvor afdelingen selv definerer værktøjer, rammer og projektets navn. Projektet skal startes fra ledelsens side.\n1430394 / i40


Rekordmange tog kører til tiden | TV2 Nord\nRekordmange tog kører til tiden\n19 ud af 20 tog gik til tiden i januar, efter DSB har sat fokus på forsinkelser.\n14. feb 2012, kl. 12:02\nForsinkelser har været et tilbagevendende problem for DSB de seneste år, hvor voldsomt vejr, sporarbejde og manglende tog har betydet ventetid for passagererne. Men nu har togselskabet sat en ny rekord for rettidige afgange.\nI januar kørte 96 procent af DSB's tog til tiden, hvilket ifølge trafikaftalen med staten vil sige med mindre end seks minutters forsinkelse. Og det er ny rekord for en enkelt måned.\n- Vi har haft et godt vejr til at køre tog uden udfordringer med snevejr, vores personale har gjort en stort indsats for at komme af sted til tiden, og så har vores tog fungeret rigtig fint, siger Tony Bispeskov, chef for trafikinformation i DSB.\nHan forklarer samtidig, at skinner og signaler har fungeret godt i årets første måned.\nDSB har besluttet at sætte fokus på at få nedbragt forsinkelser, og har i den forbindelse gennemgået strækninger og stationer for at se, hvor der kan spares tid. Det har blandt andet betydet, at passagererne har fået kortere snor, når det kommer til at stige om bord til tiden.\n- Tidligere kunne vi godt finde på at vente på den sidste, der kom halsende ned ad rulletrappen. Men der har vi valgt at være mere skarpe for at kunne køre til tiden, forklarer Tony Bispeskov.\nDSB har en intern målsætning om, at den gennemsnitlige passager i 2012 maksimum skal være 210 sekunder forsinket. Og med januars få forsinkelser kan det komme på tale at at øge ambitionsniveauet.\n- Vi vil gerne ændre på målet lidt længere fremme, hvis der er hold i prognosen. Men vi tror ikke, vintervejret er overstået, og derfor er det nok for tidligt, vurderer trafikinformationschefen.\nHan forklarer samtidig, at det kolde vejr hidtil i februar betyder, at rekorden næppe bliver gentaget med det samme.\n- Der har været en hel del flere fejl på skinner og signalanlæg på grund af vejret, og det betyder, at februar bliver knapt så god som januar, konstaterer Tony Bispeskov.'


Bliv klar til den nye bogføringslov\n19. maj har Folketinget vedtaget den nye bogføringslov.\nModerniseringen af bogføringsloven betyder et farvel til fysisk bilag som gyldig dokumentation, og det kan koste din virksomhed mange penge, hvis du ikke overholder de nye krav.\nFra fysiske ringbind til digitalt arkiv\nDe fleste danske virksomheder har i dag allerede et økonomisystem til at registrere og behandle økonomiske transaktioner digitalt.\nDog gælder det stadig for en stor del af virksomhederne, at de opbevarer bilag og andre regnskabsdokumenter udelukkende i fysiske ringbind og arkivmapper.\nDen nye bogføringslov krav får i høj grad betydning for virksomheder, der enten ikke benytter et regnskabsprogram endnu, og/eller som ikke opbevarer virksomhedens bilag og regnskabsmateriale digitalt.\nNogle af kravene til det digitale bogholderi\nAlle bilag skal digitaliseres\nBilag i papirform er ikke længere gyldig som dokumentation for en given transaktion efter de nye regler. Du skal derfor registrere alle økonomiske transaktioner og opbevare dem, sammen med bilagene, i et digitalt økonomisystem.\nKrav om sikkerhedskopi\nDer indføres krav om digital opbevaring af regnskabsmateriale og sikkerhedskopi, samt at bilag skal opbevares digitalt i minimum 5 år. Kravet vil dog ikke gælde for mindre personligt ejede virksomheder med en omsætning på under 300.000 kr.\nDer indføres et højere bødeniveau med mulighed for bøder op til 1,5 mio. kroner, hvis du som virksomhed ikke kan stille det originale, digitale regnskabsmateriale eller den digitale sikkerhedskopi til rådighed for myndigheder.\nVi kan hjælpe dig med at digitalisere din bogføring\nMed Continia Document Capture bliver den daglige dokumenthåndtering digital – fra modtagelse og registrering til godkendelse og fremsøgning i det digitale arkiv. Arkivet kan let tilgås i Business Central, hvilket betyder, at du altid har de rigtige oplysninger ved hånden, når du får brug for dem.\nFordele med Documet Capture\nIndkomne købsfakturaer og kreditnotaer downloades og processeres automatisk\nMatch købsfakturaer med eksisterende ordrer, bogførte kvitteringer, returordrer og bogførte returforsendelser\nGodkend fakturaer overalt enten via en Webportal eller Business Central\nDet digitale arkiv indeholder alle pdf-filer og indscannede dokumenter\nMedarbejderudgifter uden fysiske kvitteringer\nMed Continia Expense Management bliver kreditkortrelaterede transaktioner importeret direkte ind i Business Central. Via en unik Expense App sendes bilag til Business Central og bliver opbevaret i det digitale arkiv. Får du behov for at lave et udtræk til Skat klares dette nemt med en enkelt rapport.\nFordele med Expense Management\nRegistrer og godkend forretningsrelaterede udgifter og rejseaktiviteter ved hjælp af Business Central, en unik Expense-app og en Webportal.\nHåndter kørselsudgifter på farten via Expense Appen\nDiæthåndtering via Expense Appen


08.09.2017 • danske sex historier dansk cam\nDanske, sexnoveller og erotiske historier, sexhistorier Danske, erotiske Noveller Dansk m - Gratis, dansk Almindelig sex, sM - bdsm Incest, sex i familien Aldersforskel Hanrej / cuckold Homosex og biseksuel Gruppesex og swingersex Pigesex og lesbisk. Gratis erotiske sexnoveller, noveller og historier. Dansk, thai Web, Dansk, amate. Gratis porno videoer med danske porno stjerner. Sex videoer med danske piger og amatør par. Porno - Gratis pornofilm Gratis dansk porno og sex. Free danish porn and sex. JS_key : Danske Sex Historier, anal Machine. Jeg sidder så lidt og undrer mig over hvad der får en kvinde til at tilbyde dansk uden gummi.\nKig på billederne og du vil se hvem der er online lige. Der er alltid en masse knepping her, men vi har også mange lækre nøgne webcampiger der viser fisse og onanerer live. Læs mere om messen via disse links Artikel på Artikel på Artikel på Artikel på På gensyn til oktober i KB Hallen. Du skal mindst have tanket en gang på din bruger for at stemme. Elsker du danske piger? Hendes hårløse fisse, hendes lille spinkle krop knep.\nHusk også at besøge vores smukke webcampiger for endnu mere nøgenhet på cam. Hvornår de sidst har været online på DK Webcam Mvh DK Webcam Skift af Protokol til https Vi skifter i morgen alle sider på DK Webcam til https som er en mere sikker protokol, det er samme protokol som benyttes når du thai massage privat gratis ponofilm betaler her. Så hvis du tilmelder danske sex historier dansk cam dig, kan du være en model også. Mulighed for bank overførsel Vi har hørt på jeres ønsker og tilbyder nu mulighed for bankoverførsel, minimums beløb er 500kr og det kan kun lade sig gøre når live supporten er online! Dette er den bedste hjemmeside på internettet med folk, der boller direkte mens du ser. Opdatering, det er nu muligt at lægge en gæstebogs besked til modellerne Der massage excort den gamle by i århus hal gøres opmærksom på at modellen har mulighed for at blokere brugere fra at skrive, eller helt at slå sin gæstebog fra, så pizza town horsens femdom domina vær søde! Husk at give dem nogle poletter, så du kan få lidt opmærksomhed på chatten. Du skal være mindst 18 år!\nDKWebcam fylder 3 år og Denice Klarskov har 10 års jubilæum Læs mere om Denice Klarskov og hendes jubilæum på Se hørs hjemmeside (direkte link til artikel) Stem på at skal kunne tage imod mobilpenge Vær med til at gøre DKWebcam endnu bedre, du kan. Vi er netop nu igang med at finpudse det sidste på DK Webcam Version.2, har du som bruger nogen ideer eller forslag eller har du oplevet et problem så skriv til os så vi evt. Og ikke mindst kvinder, der onanerer og laver masser af lyde.\n0 udtalelser om “Danske sex historier dansk cam”


Flere underretninger giver mere arbejde til socialrådgivere: – Hellere én for meget end én for lidt – Hastosee.com\nFlere underretninger giver mere arbejde til socialrådgivere: – Hellere én for meget end én for lidt\nUnderretninger: Kommunerne modtager flere og flere underretninger om børn og unge. Sådan har det været i årevis, fortæller Sisi Ploug Pedersen, der er formand for Dansk Socialrådgiverforenings faggruppe for socialrådgivere på børneområdet.\n– Der er ingen tvivl om, at antallet af underretninger er stigende – faktisk ret konstant, siger hun.\nTallene taler da også for sig selv. På blot fire år fra 2015 til 2019 steg antallet af underretninger på landsplan fra 97.288 til 138.088, viser tal fra Danmarks Statistik. I løbet af 2020 faldt det samlede antal dog en smule – formentlig grundet lukkede skoler og daginstitutioner under coronapandemiens første nedlukning – mens kommunerne modtog flere underretninger fra både sundhedsvæsenet, politi, anbringelsessteder og anonyme.\nI Danmark har vi alle underretningspligt. Det vil sige, at hvis du ser eller hører om, at et barn eller en ung under 18 år bliver udsat for vold, overgreb eller andre former for svigt, så har du pligt til at underrette kommunen. Sådan har det været siden 2011.\nDe flere underretninger i coronaåret 2020 fra anonyme og fra barnets egen familie har Sisi Ploug Pedersen en mulig forklaring på. Samme tendens ser socialrådgiverne nemlig år efter år op til skolernes sommerferie og juleferie.\nDer er ingen tvivl om, at antallet af underretninger er stigende – faktisk ret konstant.\nSisi Ploug Pedersen, formand for Dansk Socialrådgiverforenings faggruppe for socialrådgivere på børneområdet.\n– Det kan være personer, der har en bekymring for børn, som man ved, der skal være hjemme, hvor forældrene måske ikke har så mange ressourcer. Man ved, at nu skal alt foregå derhjemme, og så bliver der alt andet lige hurtigere tæret på ressourcerne, end der ellers ville gøre, siger hun.\nKommune droppede hurtigt sag om niårigs impala-jagt efter anonym underretning: Men familien er bekymret over at stå i myndighedernes system\nHellere én for meget\nSelv arbejder Sisi Ploug Pedersen til daglig som socialrådgiver i Middelfart Kommune og oplever også tendenserne i sit eget arbejde. For de mange flere underretninger betyder uden tvivl mere arbejde for socialrådgiverne, siger hun. Det er dog ingen dårlig ting, mener hun.\n– Det er vigtigt, at vi bliver ved med at være opmærksomme på, at der er nogle ting, der ikke fungerer.\nDerfor ser hun som socialrådgiver selv hellere en underretning for meget end én for lidt. Hun er trods alt sat i verden for at støtte børn og familier, der har brug for det.\nOg en underretning er slet ikke så farligt, som vi længe har gjort det til, mener hun.\n– Hvis du skriver det (ordet “underretning”, red.) på Google, er “tvangsfjernelse” noget af det første, der kommer op. Men det handler ikke om at fjerne børn – det handler om at støtte familien, afslutter Sisi Ploug Pedersen, formand for socialrådgiverne på børneområdet.\nPrevious Selvcensur på de canadiske universiteter\nNext Den Korte Avis | I TV bliver en færge til ’fæhve’ – Visti Christensen giver eksempler på maltraktering af det danske sprog


Vedtægter for Kolding Orienterings Klub\nKlubbens navn er Kolding Orienterings Klub, stiftet den 31. marts 1969 med hjemsted i Kolding Kommune. Klubben er medlem af Dansk Orienterings Forbund under Dansk Idræts Forbund og er underkastet disse forbunds love og regler.\nKlubbens formål er at samle alle orienteringsinteresserede i Kolding og omegn samt tilbyde dem de bedste muligheder for at dyrke orienteringssporten.\nAlle kan optages som medlemmer af klubben.\nPassive medlemmer kan optages — disse kan deltage i træningsløb m.v., men kan ikke starte i åbne løb, klubmesterskaber og lignende.\nKontingent for indeværende år fastsættes på den ordinære generalforsamling.\nKontingentet betales én gang årligt, inden løbssæsonen begynder. Hel eller delvis kontingentfrihed kan opnås ved bestyrelsens godkendelse, dog højst et år ad gangen.\nVed indmeldelse efter 1. juli betales ½ kontingent for den resterende del af året.\nUdmeldelse skal ske pr. e-mail til klubbens kasserer. Ved kontingentrestance eller anden gæld kan bestyrelsen med 8 dages varsel udelukke et medlem. For på ny at blive medlem skal gammel gæld betales. Bestyrelsen kan i øvrigt udelukke et medlem, når særlige forhold giver anledning dertil.\nDet udelukkede medlem kan altid forlange sagen forelagt generalforsamlingen. Bestyrelsen skal i så fald indkalde til en ekstraordinær generalforsamling, medmindre den ordinære generalforsamling er umiddelbart forestående. Udelukkelsen skal være optaget som særskilt punkt på dagsordenen, og det udelukkede medlem skal have adgang til at udtale sig.\nKlubbens daglige ledelse varetages af en bestyrelse, der repræsenterer klubben i alle forhold. Klubben tegnes overfor tredjemand af formanden. Dog har kassereren ret til at hæve midler på klubbens bankkonti og foretage udbetalinger i overensstemmelse med generalforsamlingens og bestyrelsens beslutninger og mod behørig dokumentation. Klubben hæfter for bestyrelsens på lovlig måde vedtagne beslutninger og handlinger. Bestyrelsen, der består af formand, næstformand, kasserer og 2-3 bestyrelsesmedlemmer vælges af generalforsamlingen for 2 år ad gangen, således at 2-3 medlemmer er på valg hvert år. Hvert år vælges en 1. suppleant og en 2. suppleant. Suppleanterne vælges for ét år ad gangen.\nValgene foregår ved almindeligt stemmeflertal og kan kræves foretaget skriftligt.\nHvis der på grund af et bestyrelsesmedlems afgang i utide skal vælges mere end 2 medlemmer til bestyrelsen, afgøres det ved lodtrækning, hvilket af de valgte medlemmer, der er på valg det følgende år.\nDen afgående formand fungerer indtil første bestyrelsesmøde, der skal afholdes senest 14 dage efter generalforsamlingen, og hvor bestyrelsen konstituerer sig. I tilfælde af stemmelighed ved formandsvalget, afgøres dette ved lodtrækning.\nBestyrelsesmøder indkaldes af formanden, når denne finder anledning dertil, eller når et af bestyrelsesmedlemmerne ønsker det. Formanden leder forhandlingerne, og i tilfælde af stemmelighed gør hans stemme udslaget.\nFormanden er berettiget til at handle på klubbens vegne i sager, der ikke tåler udsættelse, men han skal i så fald fremføre sagen for bestyrelsen ved førstkommende møde. Under formandens fravær fungerer næstformanden som formand.\nBestyrelsen fører protokol over møder samt journal over medlemsaktivitet og medlemskartotek.\nI tilfælde af et bestyrelsesmedlems afgang i utide, konstituerer bestyrelsen sig på ny.\nBestyrelsen kan nedsætte udvalg til varetagelse af faste opgaver. Udvalgene er ansvarlige overfor bestyrelsen, som til enhver tid kan opløse disse. Bestyrelsen skal udarbejde en arbejdsbeskrivelse for hvert udvalg.\nKolding Orienterings Klub har et permanent skydeudvalg, der er medlem af De Danske Skytteforeninger (DDS). Udvalget fungerer som en selvstændig forening under DDS og med særskilte vedtægter. Medlemmer af Kolding Orienterings Klub skal særskilt indmelde sig i dette udvalg for at deltage i skydning og biathlon-orientering.\n§ 9 Arbejdsgrupper\nBestyrelsen eller udvalgene kan nedsætte midlertidige arbejdsgrupper for løsning af konkrete opgaver.\nArbejdsgrupperne er ansvarlige overfor bestyrelsen, som til enhver tid kan opløse disse.\nKassereren skal inden 15. januar afgive specificeret regnskab til den af generalforsamlingen valgte revisor.\nGeneralforsamlingen, der er højeste myndighed, indvarsles af bestyrelsen med mindst en måneds varsel ved udsendelse af meddelelse via hjemmeside og elektroniske medier. Generalforsamlingen afgør selv sin lovlighed. Den ledes af forsamlingen valgt dirigent.\nEkstraordinær generalforsamling skal afholdes, såfremt mindst 20 stemmeberettigede medlemmer fremsætter anmodning pr. e-mail herom til bestyrelsen med angivelse af dagsorden. En sådan ekstraordinær generalforsamling skal afholdes senest en måned efter modtagelse af anmodningen.\nStemmeret ved generalforsamlingen har alle aktive medlemmer, der på generalforsamlingen er fyldt 14 år.\n§ 12 Ordinær generalforsamling og dagsorden\nOrdinær generalforsamling afholdes i Kolding Orienterings Klub hvert år senest den 1. marts med følgende dagsorden:\nRegnskabsforelæggelse og budget\nValg af bestyrelse i henhold til vedtægternes § 6\nForslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal være indsendt pr. e-mail til bestyrelsesformanden 14 dage før generalforsamlingen. Bestyrelsesformanden fremsender indkomne forslag til medlemmerne senest 3 dage før generalforsamlingen. Vedtagelse sker ved almindeligt stemmeflertal.\n§ 14 Lov\nKlubben kan kun opløses efter vedtagelse med mindst 2/3 af de afgivne stemmer ved to på hinanden følgende generalforsamlinger med mindst 2 måneders mellemrum. Opløses klubben, tilfalder dens midler og ejendele Dansk Orienterings Forbund.\nSåledes vedtaget på generalforsamlingen den 6. november 1975, 27. november 1980, 18. november 1982, 27. november 1984, 27. november 1986, 28. november 1991, 26. januar 2002, 1. februar 2003, 31. januar 2004, 1. februar 2006, 8. februar 2012 og 22. februar 2017


1 barn døde – 10 læger skal undersøges\nTi måneder efter etårige CHRISTIAN JIM ANDERSENs død, erkender en vagtlæge nu, at familien fortalte om batteriet, barnet formentlig havde slugt. En anden husker detaljer forkert. Andre kan ikke huske Christian. I alt ti lægers ageren i tragedien skal nu vurderes i Patientklagenævnet.\nLørdag d. 26. september 2009, kl. 22.30\nOpdateret lørdag d. 26. september 2009, kl. 18.53\nLine Holm Nielsen, Kasper Krogh og Morten Crone, lin@berlingske.dk\nDa 14 måneder gamle Christian Jim Andersen forblødte mellem hænderne på akutlægerne på Slagelse Sygehus på grund af et slugt batteri, var det en åbenlys tragedie, som aldrig må ske igen. Så langt er alle – læger, myndigheder og familie – enige.\nMen kunne nogen have forhindret det? Hvad skete der præcis i forløbet, hvor mindst 11 læger var involveret? Og hvordan vil man sikre sig mod en gentagelse?\nDe spørgsmål flagrer stadig 10 måneder efter Christians død. Måske bliver de aldrig entydigt besvaret. Men nu, hvor sagen om Christian er landet hos Patientklagenævnet – med skriftlige forklaringer fra de involverede læger – kastes lys over flere stridspunkter. For første gang får vi, via aktindsigt. lægernes udlægning af sagen.\nFamiliens egen praktiserende læge er ikke i embedslægens søgelys. Men i alt 10 læger skal vurderes i sagen. Patientklagenævnet skal tage stilling til 13 kritiske spørgsmål om blandt andet korrekt eller ukorrekt journalføring og behandling, mangelfuld udredning af Christians sygehistorie og manglende opmærksomhed på fejlagtigt udførte laboratorieprøver.\nI forbindelse med Berlingske Tidendes første omtale af Christian-sagen i juni stillede flere ledende læger samt en sygehusdirektør i Region Sjælland offentligt spørgsmålstegn ved forældrene og bedsteforældrenes troværdighed. De tvivlede på familiens forklaring om, at tre læger var gjort opmærksom på, at Christian måske havde puttet et batteri fra et elektrisk fyrfadslys i munden. Uden at familiens advarsel blev hørt og taget alvorligt.\nNu medgiver den allerførste vagtlæge, familien var i kontakt med, Vagtlæge A, at han ganske rigtigt hørte om batteriet.\n»Det blev opgivet, at der var en lille risiko for, at patienten havde indtaget et meget lille batteri,« forklarer lægen således. Han noterede det bare ikke dengang. Faktisk noterede han kun tre ord, »spm. til barnebarn«. I morfaderens journal.\nEn anden læge medgiver, at han kan have hørt forkert, da han noterede »papir«, ikke »batteri«. Denne læge henviste dog Christian til videre undersøgelse. To andre læger, som ifølge familien er blevet oplyst om batteriet, nægter at have hørt om det. Den ene af disse skriver dog også, at hun talte med »forældrene« - en detalje, der er forkert, idet Christians far ikke var med på det tidspunkt.\nEmbedslægens sammenfatning til Patientklagenævnet viser et forløb, hvor læge på læge afløser hinanden, men ingen får udredt korrekt, hvorfor Christian græder, har smerter, feber og misfarvet afføring. Lægerne forsøger sig med en række diagnoser undervejs, der straks, endog samme dag, afløses af nye teorier. Eksempelvis indlægger Vagtlæge E Christian akut på mistanke om lungebetændelse, og han beder moderen, Maria, haste til hospitalet. En time senere er dén teori afvist. Læge F mener ikke, at Christian »vejrtrækningsmæssigt påvirket«.\n»Det kan jo godt undre os som familie, hvor den lungebetændelse bliver af på en time. I det tilfælde må man vel lade tvivlen komme et ét-årigt barn til gode,« siger Christians mormor, Jette Pedersen.\nEmbedslægens sammenfatning har form som en række åbne spørgsmål. Men der er en række centrale, kritiske punkter, vurderer eksperter, som Berlingske har talt med.\n- Kunne bedre og mere korrekt journalføring have sikret, at Christians tilstand blev opdaget?\n- Burde lægerne – med flere undersøgelser, bedre udspørgen og øje på forudgående lægers handlinger – have fundet frem til årsagen?\n- Og kan konkrete læger klandres for, at ingen opdagede, at en afføringsprøve, der kunne have afsløret Christians indre blødning, var forkert udført og derfor aldrig gav svar?\nSagen, der pga. manglende journalnotater og manglende båndoptagelser, i vid udstrækning har form som en påstand-mod-påstand-sag, vil være flere måneder om at komme gennem Patientklagenævnets behandling. Om lægerne i en »påstands«-sag får kritik, afhænger helt af, hvilke »beviser«, der ellers kan fremhæves til støtte for påstand A eller B.\n»Hvis påstandene står helt lige, vil det komme de indklagede – lægerne – til gode, for vi kan jo ikke bevise, hvem der har ret, og så kan vi ikke give kritik,« oplyser Patientklagenævnets direktør, Peter Bak Mortensen, der ikke vil kommentere den konkrete sag.\nVagtlæge A Onsdag d. 12. november 2008\nChristian Jim Andersen på 14 måneder putter et knap-batteri i munden. Christians morfar ringer til Vagtlæge A. Ifølge morfaren taler de om batteriet, morfaren måler bl.a. batteriets størrelse. Vagtlæge A noterer tre ord i Christians morfars journal: »Spm. vedr. barnebarn«.\nVagtlæge As forklaring\nI dag bekræfter Vagtlæge A, at »der blev opgivet, at der var en lille risiko for, at patienten havde indtaget et meget lille batteri.«\nPatientklagenævnet skal vurdere\n- Burde Vagtlæge A have journalført, at barnet muligvis havde indtaget et batteri?\n- Burde Vagtlæge A have henvist barnet til lægelig vurdering og supplerende røntgen?\n- Burde Vagtlæge A have noteret oplysningerne i journalen under Christians eget eller Christians mors personnummer?\nVagtlæge B Torsdag d. 13. november 2008\nChristian har høj feber. Over telefonen kl. 19.13 beordrer Vagtlæge B Christian til konsultation hos vagtlægen i Roskilde.\nVagtlæge Bs forklaring\nB har oplyst, at han hører det som, at barnet »har spist papir«. I journalen noterer Vagtlæge B: »spist papir, kastet op i dag, nu feber«. Fordi lægen mistænker, at papiret kan være suget ned i barnets lunger, henviser han til konsultation. I dag siger Vagtlæge B, at han kan have misforstået ordet »papir« pga. dårlig lyd i telefonen.\n- Burde Vagtlæge B have foranstaltet indlæggelse på sygehus eller i det mindste skadestuebesøg?\n- Burde Vagtlæge B have sikret sig, at mistanken om, at Christian havde slugt noget, blev videregivet til vagtlægen i konsultationen (Vagtlæge C)?\nVagtlæge C Torsdag d. 13. november 2008\nChristians mormor, Jette, tager sammen med moderen til lægevagten i Roskilde. Jette Pedersen føler sig som en irriterende, bedrevidende mormor, da hun formaner sin datter om at nævne batteri-mistanken igen. Ifølge Christians mor og mormor siger de udtrykkeligt til Vagtlæge C, at der kan være tale om et slugt batteri. Lægen afviser ifølge mor og mormor, at en dreng på 14 måneder kan synke et batteri. De får udleveret penicillin mod mellemørebetændelse. Christian græder hele natten. Christians afføring er helt mørk.\nVagtlæge Cs forklaring\nC har udført en objektiv undersøgelse af Christian, som C ville gøre ved alle febrile børn. Hun afviser at have hørt ordet »batteri«, men forklarer tværtimod, at hun spurgte ind til det »slugte papir«, og at »forældrene ikke havde yderligere at tilføje« (Christians far, Jimmi Knudsen, var ikke til stede, red.).\nHvorvidt der er blevet talt om batteriet, står påstand mod påstand.\n- Burde Vagtlæge C have sikret sig Christians sygehistorie ved yderligere udspørgen?\n- Burde C have undersøgt yderligere og henvist til røntgen, når mistanken om et slugt fremmedlegeme var i spil?\nVagtlæge D Lørdag d. 15. november 2008\nChristian vil ikke spise sin penicillin. Han har sort afføring, hvilket kan være tegn på indre blødning. Familien ringer til Lægevagten igen, i røret er nu vagtlæge D, der videresender til konsultation i Slagelse, hvor Vagtlæge E venter.\nD noterer: »I behandling for otit (mellemørebetændelse, red.) gennem 2 dage, drikker sparsomt, kortvarig effekt af panodil, sløv.«\nVagtlæge Ds forklaring\nD husker i dag ikke samtalen.\nBurde Vagtlæge D have udspurgt yderligere til Christians symptomer og baggrund herfor, når der tidligere i journalen var noteret mistanke om slugt fremmedlegeme?\nVagtlæge E Lørdag d. 15. november 2008\nVagtlæge E undersøger Christian og mener, at Christian har lungebetændelse. Han indlægger Christian på Børneafdelingen i Holbæk og beder Christians mor, Maria, køre dertil omgående.\nVagtlæge Es forklaring\nE har i sin undersøgelse fundet, at Christian er sløv, har 39,1 graders feber og »indtrækninger på brystkassen«. Men der er en fin vejrtrækning, og Christian er ikke blå. På baggrund af fundene – og konklusionen »lungebetændelse« indlægger han Christian.\nVagtlæge E oplyser, at der på intet tidspunkt er oplyst noget om indtagelse af batteri eller andet fremmedlegeme. Det fremgår heller ikke af visitationsnotatet fra telefonlægen.\nBurde Vagtlæge E have sikre sig Christians fulde sygehistorie ved hjælp af de tidligere noterede mistanker om et slugt fremmedlegeme?\nLæge F og læge G Lørdag d. 15. november 2008, aften\nVed modtagelse noterer Læge F i journalen på Holbæk Sygehus, at Christian er »pjevset« og har sort afføring. Christians far, Jimmi Knudsen, fortæller Læge F, at Christian har slugt et batteri, og at afføringen i et stykke tid har været med hårde, sorte klumper. Lægen afviser ifølge forældrene, at det kan lade sig gøre for Christian at sluge et batteri. Henvisningsårsagen - lungebetændelse - bliver der ifølge forældrene ikke talt væsentligt om.\nForældrene efterlyser et røntgenbillede. En sygeplejerske fortæller dem, at det koster mange ressourcer, og at det ikke er noget, man bare gør. De sendes senere hjem.\nLæge F og Gs forklaring\nLægen afviser, at der har været nævnt et batteri. F har spurgt til papiret, som hun i sin forklaring omtaler som »gult papir«. F har spurgt forældrene, om der kan have været tale om andre fremmedlegemer. Dette siger forældrene ifølge F »nej« til.\nChristian har ifølge Læge F ikke påvirket vejrtrækning og synes relativt upåvirket. Der er derfor ingen grund til akut røntgen.\nLæge F undersøger Christians afføring, som er let grønlig uden frisk blod. Derfor sendes Christian hjem.\nDa Christians blodprøver senere kommer retur med forhøjede infektionstal, kontakter Læge F en ældre og mere erfaren; læge G. De bliver enige om, at Christian skal ind på hospitalet igen dagen efter.\nLæge G forklarer, at ingen, hverken G, F eller andre på afdelingen har hørt ordet »batteri«. Læge G har dog ikke selv mødt Christian eller forældrene. Pga. blodprøvesvarene indkalder han familien til evt. røntgen og urinprøve.\n- Foretog Læge F en tilstrækkelig undersøgelse og behandling af Christian?\n- Burde Læge F have bestilt røntgenundersøgelse pga. mistanken om slugt fremmedlegeme?\n- Burde Læge G have undersøgt Christian personligt, bl.a. pga. de stærkt forhøjede infektionstal?\nLæge H Søndag d. 16. november 2008\nChristian er tilbage på Holbæk Sygehus, hvor der tages blod- og urinprøver. Christians mor fortæller sygeplejersker om den kulsorte, hårde afføring. Der gøres klar til undersøgelse af afføringen for blodrester.\nLæge H undersøger Christian, men sender familien hjem igen med besked om, at de skal komme igen to dage efter til stuegang. Røntgenbilledet bliver ikke til noget. (To dage senere, den 18. november, sidder Christians mor, Maria, i seks timer i et venteværelse på Holbæk Sygehus. Hun taler med læger og sygeplejersker, men intet fra denne dag er noteret i Christians journal.)\nLæge Hs forklaring\nH undersøger Christian fra »top til tå«, skriver H i sin forklaring, og finder tilstanden fuldstændig som dagen før. Dog er blodprocenten faldende. Der er ingen vejrtrækningsproblemer og ingen sort afføring, snarlig grønlig, da det undersøges. Derfor aflyses tilløbene til røntgen – denne overvejelse er dog, skriver Læge H, ikke ført i journalen.\nLæge H afviser at have hørt om batterier i samtalerne. Læge H beskriver, at forældrene bedes komme to dage senere. Denne oplysning fremgår dog intet sted i journalerne.\nForetog Læge H en tilstrækkelig undersøgelse og behandling af Christian, bl.a. set i lyset af oplysningerne om sort afføring og faldende blodprocent?\nLæge I Onsdag d. 19. november 2008\nChristian hænger på sine forældre. Løber og leger ikke, som han plejer. Græder meget. På Holbæk Sygehus gennemser Læge I på sin stuegang et svar på Christians afføringsprøver. Men der er intet svar på, om der er blod i afføringen, fordi prøven er anvendt forkert. Prøven bliver aldrig taget om. Ligesom ingen gør familien eller de behandlende læger opmærksom på fejlen.\nLæge Is forklaring\nLæge I har ingen erindring om prøvesvarene. Men Læge I gætter på, at hun har vurderet Christians blodprøver og konkluderet, at her var tale om en patient, hvor en infektion nu var under kontrol.\nBurde Læge I have reageret på, at testen for blod i afføringen var slået fejl?\nLæge J Mandag d. 24. november\nLæge J fra Holbæk Sygehus ringer til Christian. Der er kommet svar på afføringsprøver, der viser, at der ingen tarmbakterier er, såsom salmonella. Maria fortæller, at Christians afføring stadig er meget mørk og sort.\nLæge Js forklaring\nI sin forklaring anfører Læge J, at lægen spørger til, hvordan Christian har det. Ifølge lægen oplyser Maria, Christians mor, at afføringen ikke er normal, men der er ingen blod i den. De aftaler, at familien selv må kontakte læge, hvis Christian bliver dårligere.\nBurde Læge J have været opmærksom på, at der ikke forelå prøvesvar på blod i afføringen, når der tidligere var oplyst om sort afføring og faldende blodprocent?\nOnsdag d. 26. november 2008\nVækkeuret ringer 05.25. Herefter hører forældrene en mærkelig lyd fra Christians seng. Christian kaster blod op, og der er blod i bleen. Maria ringer 112, mens Jimmi forsøger at redde sønnens liv. Efter en times genoplivningsforsøg på Slagelse Sygehus, hvor 12 læger står klar til kæmpe for hans liv, erklæres Christian død kl. 06.35.\nHan er død af »nedblødning«, konstaterer lægerne – voldsomme indre blødninger.\nChristian scannes. På røntgenbilledet slår barnets sut og et andet fremmedlegeme klart ud.\nBatteriet fra et elektrisk fyrfadslys sidder fast i spiserøret. Det har ætset sig igennem barnets spiserør. Christian døde, da syren fra batteriet tillige ætsede sig gennem hovedpulsåren.\nSundhedsvæsenet strides om ansvar


Ændrede skatteregler for pensionsopsparing | Erhverv | amtsavisen.dk\nÆndrede skatteregler for pensionsopsparing\nPubliceret 27. september 2017 kl. 09:12\nSkatteministeren har sendt et udkast til et lovforslag i høring. Det handler blandt andet om en voldsom forringelse af reglerne for aldersopsparing og om en forlængelse af den maksimale udbetalingsperiode for ratepensioner.\nDe fleste eksperter mener, at danskernes interesse for at spare op til deres pension - ud over de tvungne arbejdsmarkedspensionsordninger - hænger nøje sammen med, hvorvidt reglerne er nemme at forstå. Alligevel har netop pensionsbeskatningsområdet haft politikernes store bevågenhed i de senere år med flere snørklede regler og overgangsordninger til følge. Og dem kommer der flere af.\nFor nyligt fremlagde regeringen følgende forslag på området:\nUdvidelse af grundlaget for beskæftigelsesfradraget til også at omfatte pensionsindbetalinger. Forslaget har kun betydning for personer med relativt lav indkomst.\nDen særlige udligningsskat for store pensionsudbetalinger forslås ophævet fra 2018. Det er en fremrykning på 2 år.\nDet er på nuværende tidspunkt uvist, hvorvidt der kan skaffes flertal for forslagene. Det er der til gengæld ikke omkring det udkast til lovforslag, som skatteministeren netop har sendt i høring. Det udmønter nemlig en tidligere indgået politisk aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti. Lovforslaget rummer blandt andet følgende elementer:\nÆndring af reglerne for aldersopsparing\nIndskud på en aldersopsparing giver ikke ret til skattefradrag. Til gengæld beskattes afkast af opsparingen kun med 15,3 procent. Her i 2017 kan der indskydes op til 29.600 kroner på en sådan opsparing, som rigtig mange danskere fik i 2013 eller 2014 ved konvertering af deres kapitalpensioner.\nEfter forslaget skal beskatningsformen ikke ændres, men personer, der har mere end fem år til folkepensionsalderen, skal fremover kun kunne indskyde op til 5.000 kroner på en aldersopsparing, mens personer med kortere afstand til pensionen til gengæld skal kunne indskyde op til 45.000 kroner, hvilket beløb over fem år skal stige til 50.000 kroner. Ændringerne skal have virkning fra 2018. Den lave beløbsgrænse for personer med pæn afstand til pensionsalderen vil formentlig betyde, at mange helt fravælger denne opsparingsform.\nÆndrede regler for ratepensioner\nIfølge forslaget skal den maksimale udbetalingsperiode for ratepensioner hæves fra 25 år til 30 år. Muligheden for forlængelse af udbetalingsperioden synes også at komme til at gælde for pensioner, der allerede er under udbetaling.\nDen væsentligste effekt af forlængelsen vil nok blive, at flere igen vil vælge ratepension i stedet for livrenter. Dels fordi en udbetalingsperiode på 30 år vil være tæt på en livsvarig pension for mange, og fordi et indestående på en ratepension tilfalder arvingerne ved indehaverens død, hvilket et indestående på en livrente som udgangspunkt ikke gør.\nIgangsætning af pensionsudbetalinger\nEfter forslaget skal det tidligste tidspunkt for ordinær udbetaling af alle former for pensionsordninger ændres fra fem år før folkepensionsalderen til tre år før dette tidspunkt. Denne ændring får dog ikke virkning for pensionsordninger, der er oprettet før den 1. maj 2007.\nFor disse kan udbetalingen stadig påbegyndes, når pensionsopspareren fylder 60 år.


Formiddagsfilm: Undertrykkelsens sang | Horsens kommunes biblioteker\nKom til formiddagsfilm på Brædstrup Bibliotek, hvor vi viser dokumentarfilmen ”Undertrykkelsens sang” instrueret af Estephan Wagner og Marianne Hougen-Moraga.\nDokumentarfilm, gyserfilm og socialrealistiske film. Grønland har det hele.\nHver uge fortæller bibliotekar Jette S.F. Holst om de nyindkøbte film og tegneserier. I denne uge er det blevet til et par film, der på hver sin måde har været kontroversielle.


Noget om at grine i fællesskab - MrsMom\nDer går længe imellem indlæggene for tiden. Og det er helt okay. Jeg er har skruet ned for forventningerne til mig selv på online-fronten så jeg kan fungere bedre herhjemme. Jeg savner bloggen, jeg savner kreativteten, men jeg savner også at være i balance. Jeg er der næsten, jeg mangler bare, at indhente fem måneders søvn 😉\nNoget af det vigtigste for mig her i livet er at grine. Jeg håber – helt seriøst – jeg en dag dør af grin, når min krop er rynket og jeg er mæt af dage. Jeg kan ikke komme på en federe måde, at forlade denne jord på. De dage hvor jeg ikke griner, er de dage som er tungest. Heldigvis har jeg ganske få dage uden grin. Til gengæld kunne jeg godt bruge flere dage hvor jeg griner sammen med andre voksne. Det gjorde jeg i tirsdags.\nJeg og 11 andre influencers fra Fyn mødtes på Modo Sushi i Odense. Et sted lige efter mit hjerte! Det er en sushi-restaturant, deres grøntsager er økologiske og deres fisk er bæredygtige – what’s not to love?! De har intet menukort, til gengæld har de både koriander, popcorn og sushi-romkugler. Fuldstændig skævt og fuldstændig fantastisk!\nSushi-romkugle siger du? Det hedder de nok ikke, men det er friterede rester og de er drønlækre! Den ris som ikke kan bruges i rullerne og det fisk og andet der skæres af enderne på ruller trilles til fine kugler og smides i frituren. Det er altså rester på samme måde som romkugler, bare dyppet i friture og afsindig lækre!\nFynske Influencers, som jeg var afsted med, er et community her på Fyn, der samler alle influencers til både faglige meet-ups og lærerige workshops. Vi griner i fælleskab, vi lærer i fællesskab og jeg er vild med det! Da vi i tirsdags havde Modo Sushi for os selv, var der ingen grænser for det perfekte billede og det var skide skægt! Vi var også alle inde i køkkenet og lave vores egne sushi og dét gav også nogle grin og noget virkelig lækkert sushi.\nPå den måde blev mine første timer uden Malthe brugt på, at spise sushi og grine virkelig meget med andre voksne mennesker. Det var helt perfekt og jeg glæder mig allerede til næste event i Fynske Influencers-regi. Følelsen af fællesskabet og forståelsen for, at være lidt nørdet (på den fede måde) er god for mig.\nOg nu fik jeg en ustyrlig lyst til sushi (igen). Men i aften står den på pizza – barselslivet er hårdt på den måde 😉 Men ærligt, så griner jeg mere igen og jeg har det godt. Jeg er ovenpå og jeg planlægger, at blive heroppe. Livet er sjovere på toppen og om lidt er det forår!\n1. marts 2018 at 23:08 Svar\nLyder til at i virkelig havde en god aften og de er bare guld værd..\nSådanne dage kan man leve længe på…\n15. marts 2018 at 09:14\nDet kan man nemlig, det er så vigtigt med sådanne dage 🙂


Ingen stopper omsorg for hinanden natten over - da.baiug.org\nIngen stopper omsorg for hinanden natten over\nDet er en kendsgerning, at relationer ændres, og at kærlighed ender. Ved at kende dette er det naturligt at acceptere, at vi på et eller andet tidspunkt vil flytte fra forgrunden til det andet, ud til en tredjedel. Det er imidlertid ikke så logisk, at disse ændringer sker fra dag til aften, heller ikke i et forhold, hvor der formentlig er kærlighed.\nNår vi lever dette i vores hud, begynder vi at strukturere et tankekort for at finde ud af, hvad der forårsagede personen at forlade os bagved. Den direkte konsekvens af at tænke overdrevent om denne historie er selvfølgelig meget simpel: vi ender med at sammensætte en film, som vi selv ikke tror på os selv.\nVi forsøger at tilgive den person, der ignorerer os, som virker på en anden måde og endda gør os syge. Vi bruger våge nætter, bryder vores selvværd, siger farvel til stolthed og smuldrer vores selvløg i krummer.Del\nTil sidst ender scenariet foran os til at være ødelæggende: Vi har ødelagt os selv og hvem vi har eller havde ved vores side tillod dette og endda forstærket skaden. Men kan du endda være på jorden, men der er ikke noget som at røre bunden for at komme til overfladen.\nDet øjeblik du indser, at du bruger lidt tid uden at bekymre dig om denne person, indser du, at du skal bruge tid til dig selv. Hvis du dyrker dette forhold, vil du oprette et netværk af sunde udvekslinger, hvorfra du aldrig kan ødelægge det igen.\nHvordan kan vi vide, at de ikke virkelig bryr sig om os?\nDet hele kommer ned på det faktum, at nogen, der ikke er i stand til at undgå deres lidelse, ikke fortjener sin kærlighed. Det er, at kærlighed ikke forstår protagonisme, heller ikke ideer eller stolthed. I disse tilfælde skal vi lave en strand med et sandkorn, som bidrager til selvdestruktion.\nKærlighed er medfølelse og kompagnarskab, hvilket betyder at være i stand til at stole på den anden.Kærlighed indebærer også et ansvar for at gøre de dårlige øjeblikke mere utholdelige, at nyde de gode ting, at gå hånd i hånd og at følge. Når alt dette fejler, går noget galt ..."Når du er i et forhold og indser at ved at undgå din lidelse, den anden ikke, er det fordi det hele er over"\nDel4 tegn på, at du bliver ikke værdsat\n1. Personen forsøger ikke at undgå deres lidelse.\nDet faktum, at stolthed, opgaver eller interesser er mere værdifulde end deres velbefindende, er en indikation på, at noget er meget dårligt mellem de to.\n2. Personen svarer ikke på dine ønsker og får dig til at føle sig skyldig og egoistisk, når du bliver bedt om at trække vejret. Det forstås med dette punkt og det forrige, at det, du behøver, ikke er "umulige" ting. Det betyder, at de ikke engang respekterer de grundlæggende principper i et forhold: engagement og taknemmelighed.\n3. Små detaljer skinner gennem dit fravær\nDu deler ikke mere praktisk taget noget. Ikke fordi du ikke vil, men fordi noget kommer foran jeres to, eller rettere, af jer. Personen har ingen interesse i at få dig til at føle dig speciel eller holde livets flamme levende.\n4. Personen er ligeglad med dig\nDu kan føle den person tæt på dig mere i de gode tider end i de dårlige, selv om det også er sandsynligt, at hun ikke er ved din side nogensinde uanset omstændighederne. Hvilket andet spor mangler du for at indse, at noget ikke går godt?\nDet er ikke værd at flytte bjerge af nogen, der ikke flytter en sten til dig. Det er på tide at begynde at give fravær til dem, der ikke værdsætter, hvad de har. Frigør dig selv og slip dine følelser ...\nDet er forbudt at sidde ned for at vente på, at livet skal ske.


Topdesigner hos Louis Vuitton er død: 'Hans væsen var lige så stort som hans visioner' | Kultur | DR\nVirgil Abloh blev især verdenskendt, da han i 2018 blev udnævnt som kunstnerisk direktør i modehuset Louis Vuitton. Men han har også samarbejdet med alt fra Nike til Ikea, hvor han brugte sine famøse "gåseøjne". (Foto: Grafik: Søren Winther Nørbæk © Scanpix)\nDesigner, dj, arkitekt, entreprenør og far til to.\nSelvom Virgil Abloh blot blev 41 år gammel, nåede han at sætte et kæmpemæssigt aftryk på både modeverdenen, musikindustrien og hele den kreative branche.\nVirgil Abloh har siden 2018 været kunstnerisk direktør for herrekollektionen i modehuset Louis Vuitton.\nI de seneste to år har han dog i det private også kæmpet mod en sjælden og aggressiv kræftsygdom, som søndag kostede ham livet.\nHan efterlader sig en hustru og to børn.\nHer ses Virgil Abloh i 2018, kort efter at han er blevet udnævnt som kunstnerisk direktør for Louis Vuitton. (Foto: Francois Guillot © Ritzau Scanpix)\nHans død har fået nogle af verdens største stjerner som Kanye West, Drake, Justin Bieber og Pharrell Williams til at hylde ham på sociale medier.\n- Mit hjerte er knust. Virgil, du var et venligt, generøst og betænktsomt, kreativt geni. Dit arbejde som menneske og dit arbejde som et spirituelt væsen vil leve for evigt, skriver musikeren og designeren Pharrell Williams.\nMads Emil Grove Møller er kreativ konsulent, stylist og tidligere moderedaktør, og han har ved flere lejligheder mødt Virgil Abloh. Ifølge ham har modeverdenen mistet en unik modeskaber.\n- Han var en enormt kreativ og i virkeligheden meget interesseret fyr, der sparkede dørene ind med en vision især i forhold til streetwear, som hans hjerte brændte for, siger Mads Emil Grove Møller.\nMads Emil Grove Møller (t.h.) har blandt andet mødt Virgil Abloh til modeugen i København. (Foto: PRIVATFOTO)\nVirgil Abloh var egentlig uddannet arkitekt, men under et praktikforløb i modehuset Fendi fik han smag for moden.\nDet var også her, at han mødte Kanye West, der ligesom ham selv er opvokset i Chicago-området i staten Illinois.\nOg det er ingen hemmelighed, at Kanye West var med til at give Virgil Abloh et godt skub til stjernestatus i modebranchen, fortæller Mads Emil Grove Møller.\n- Der var en timing og et momentum, der gik op i en højere enhed.\nVirgil Abloh var blandt andet kunstnerisk direktør på flere af Kanye Wests albums.\nVirgil Abloh blev kendt for at blande streetwear med luksusmode. Her ses han på den røde løber til Met Gala tidligere i år. (Foto: Justin lane © Ritzau Scanpix)\nModekarrieren begyndte for alvor med hans mærke Pyrex Vision i starten af 2010'erne, der især var kendt for sine prints på andre mærkevarer.\n- Der var mange, som tænkte, at det bare var endnu et mærke med print. Men han kom med ideer, som andre syntes var lige til højrebenet, og så gjorde han det på en ny måde, som ændrede modeverdenen for evigt.\nHans succes med at lave streetwear tog virkelig fart, da han med store investorer i ryggen stiftede mærket Off White i 2013.\nOgså her timede han lanceringen fuldstændig perfekt, fortæller Mads Emil Grove Møller.\n- På det tidspunkt var moden blevet meget kedelig, og der ramte han den bare lige i røven med sindssygt god branding.\nOff White og Virgil Abloh blev især kendt for sine "gåseøjne", som blev sat rundt om stort set alt. Når han lavede en pung, stod der for eksempel "Wallet" (pung, red.) på den.\n- Det geniale er, at det er så simpelt, siger Mads Emil Grove Møller.\nVirgil Abloh nåede at vise flere kollektioner frem for Louis Vuitton. (Foto: Charles platiau © Ritzau Scanpix)\nGåseøjnene er lånt fra graffitikulturen, og ifølge Mads Emil Grove Møller har Virgil Abloh været helt åben over for, at han er blevet inspireret af alt fra arkitektur til japansk gademode.\n- Han lånte ting, hvor man tænkte, at det havde man set før. Men det var bare ikke gjort før, og det virkede enormt godt.\nSiden 2013 har Virgil Abloh sat sine "gåseøjne" på alt fra Nikes mest ikoniske modeller til tæpper fra Ikea. Både sko og tæpper er altid blevet revet væk og siden solgt videre til overpris.\nLouis Vuittons stjerne\nDet var dog for alvor i 2018, at han slog sit navn fast på den helt store scene, da han overtog titlen som kunstnerisk direktør for Louis Vuitton fra Kim Jones i 2018.\n- Der vidste man, at man havde med en designer at gøre, der vil blive husket for evigt. Så har du allerede bevist dig selv, siger Mads Emil Grove Møller.\nDe tjener penge på tasker, og der gjorde han det godt. Og så skabte han en helt ny køberskare, fordi han fik fat i de unge.\nSelvom Virgil Abloh var en stor stjerne, var det alligevel opsigtsvækkende og overraskende, at valget faldt på ham, siger Mads Emil Grove Møller.\n- Louis Vuitton tog et kæmpe sats, for de kunne have valgt hvem som helst. Det var virkelig et statement.\n- Han mestrede krydsfeltet mellem streetwear og high end fashion. Og han har været god til at bruge alt det, han har studeret. Fra reklame, til film, musik, skate- og hip hop-kultur og rock. Han lykkedes med at smelte det hele sammen.\nSelvom hans debutshow blev godt modtaget, var hans tøj lige vildt nok til de normale Louis Vuitton-kunder, fordi han leger med både pasform og farver.\nAlligevel mener Mads Emil Grove Møller, at Virgil Abloh var en succes hos Louis Vuitton.\n- De tjener penge på tasker, og der gjorde han det godt. Og så skabte han en helt ny køberskare, fordi han fik fat i de unge.\nHer ses en af Louis Vuittons tasker, der er designet af Virgil Abloh. (Foto: GONZALO FUENTES © Ritzau Scanpix)\nVirgil Abloh skilte sig dog ikke kun ud som designer, men også som menneske i en benhård branche.\nDet amerikanske medie Highsnobiety skriver blandt andet i sin nekrolog, at man til et tidligere portræt om Virgil Abloh talte med omkring 60 personer - ingen af dem havde noget som helst dårligt at sige om ham.\nOg det indtryk sidder Mads Emil Grove Møller også tilbage med efter at have mødt ham flere gange til blandt andet modeuge i København.\n- Han var super hårdtarbejdende og mega inspirerende, men vigtigst af alt var han helt nede på jorden, siger han.\nMads Emil Grove Møller kan blandt andet huske, at han så ham en gang i lufthavnen, efter han havde mødt ham et par gange tidligere.\n- Jeg tænkte, at jeg ville hilse, men så kom han selv over og spurgte, hvordan det gik. Han havde altså fire jobs og to børn. Han havde noget særligt, som alle ikke bærer på.\n- Hans væsen var lige så stort som hans visioner, siger Mads Emil Grove Møller.\nVirgil Abloh og Mads Emil Grove Møller. (Foto: PRIVATFOTO)


De fleste online virksomheder tilbyder i dag diverse leveringsmodeller. En af de mest benyttede er i øjeblikket at afsende til en pakkeshop, som giver dig mulighed for at hente de købte produkter når du har tid. Leveringsmetoden er nemlig særdeles uproblematisk, og endda ligeledes den mest prisbevidste mulighed for fragt.\nDu bør også tænke over at vælge at få leveret til din bopæl eller ud til dit arbejdes adresse. Muligheden bliver desværre en tak mindre prisbillig, men ydermere virkelig gnidningsløs. Den mest prisbevidste leveringsmetode kan ikke modsiges at være at du selv henter varerne, hvilket dog forudsætter at du er lige ved e-firmaets arbejdslager.\nMange webbutikker yder muligheden for dag-til-dag levering på utallige varenumre, der dog er underforstået at ordren indsendes tidligere end et aftalt klokkeslæt, således at de garanteret kan nå at få varerne ordnet inden pakkemedarbejderne holder fyraften.\nEnkelte internet outlets frembyder fragt uden betaling, men tit stiller det krav om at du indkøber for en præcis sum. Ellers kan man foretrække den mest betalelige leveringsmåde, der i de fleste tilfælde – uden hensyn til om du bor i Horsens, Birkerød eller Fredensborg – vil blive at få dem til at bringe varerne til et afhentningssted.\nTrustpilot yder faktisk gavnlige muligheder\nDet er jo efterhånden ekstremt let gængeligt for os alle at finde de bedste priser i blandt diverse netbutikker og for det har flere online webshops været tvunget til at nedsætte prisniveauet på en række af deres produkter – til babyer og børn, samt til herrer og damer – betydeligt, og endda nogle gange frembyde fragt uden gebyr.\nDerfor kan det trods alt blive gunstigt at analysere visse webbutikker efter tilbud forinden du færdiggør din shopping, således at man er sikker på at antage den skarpeste pris.\nMan bør alligevel være årvågen med, at i tilfælde af at en online forretning tilbyder deres produkter for en pris der kan virke uforståeligt letkøbt, kunne det i nogle tilfælde være en indikator for en falsk online butik. Kortkøb er imidlertid omsluttet af en lov, som skærmer en overfor fup forretninger på nettet.\nTrustpilot genererer immervæk tiltalende muligheder\nForinden nogen handler hos en internet webshop kunne de i virkeligheden tage stilling til forhandlerens forretningsaftale, men det er for det meste ikke særlig morsomt.\nEt andet forslag kunne være at granske om e-handlen er e-mærke godkendt, eftersom det typisk er et sympol på at e-forhandleren overholder de danske regler, tillige med at forretningen undertiden overværes af specialister der har megen viden om de gældende vilkår. Det er en rigtig god lejlighed til at få hjælp, hvis du får vanskeligheder ved din ordre. Her er et link til mere viden.\nAntal dages levering kan i nogle tilfælde være meget betydningsfuld\nTrustpilot fører til temmelig fortræffelige løsninger til at fortolke en stor portion nuværende kunders anmeldelser og herved stiller vi forslag om, at du tolker webbutikkens bedømmelser inden du placerer din ordre.\nFacebook resulterer i lige så vel fuldkommen fine metoder til at få indsigt i netshoppens popularitet. Derudover ses mange online firmaer hvor det er muligt at udfærdige en kritik af deres køb, hvilket ligeledes burde udnyttes til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nVores website er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi har tætte samarbejder med en mængde forretninger på nettet da vi annoncerer forretningernes produkter, og indhenter provision såfremt vores besøgende gennemfører en bestilling.\nViden omkring tilbud og internet firmaer understøttes jævnligt, men der tages ikke ansvar for rettelser der potentielt er udført siden nyligste opdatering af vores oplysninger.


Søren Krarup | per-olof.dk skriver...2\nArchive for the ‘Søren Krarup’ Category\nEviggyldig kommentar til dagens nyheder\nkommentar copyright per-olof johansson\nKommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar Kommentar\nLagt i Aviskommentar, Økonomi, boligmarkedet, crazy, Dagens digt, dokumentation, doping, Facebook, Google, Kultur for alle, litteratur, livsvarig ydelse, lottoreligionen, Medieflop, medielicens, POJ på nettet, politik, Politiken, religion, Søren Krarup, skat, Socialdemokraterne, sportscirkus, Statsministeren, sygefravær, tegningerne, Venstre, vipstjert | Leave a Comment »\nSend redaktører på kritikerskole\nMindetavle for Christian Pedersen i Helsinge\nDebatter er noget værre noget. Vi ved at lyssætningen er det halve teater, og sådan er det også med debatter. Mens der ageres i lyset, foregår der noget ganske vigtigt i kulissen eller i mørket til højre!\nKritikerskole eller ej, Jes Stein Petersen versus Mikkel Bruun Zangenberg i Politiken 1.5.09: Man ser kritikeren i al sin uafhængighed blive manet frem – mens jeg som læser og skribent, ser ham som en marionetdukke i hånden på helt andre kræfter, som jeg kan have svært ved at identificere: ”kapitalen” eller ”snobberiet” eller ”forlagene” eller ”vennetjenester”. Og sidst men ikke mindst ”redaktionen”.\nI Weekendavisen ser jeg hele skuespillet udfolde sig. Her anmeldes den ene uge over to sider en bog om dramatik fra 1990’erne og frem af en sociolog, Henrik Dahl, der er god til at lave rav i den og derved skaffe sig publikum. Man forstår, at det er en kvalitet i sig selv. Hans saglige viden om det læste er nul og nix. Det giver godt udbytte for redaktøren i en vældig debat ugen efter og måske en del tid fremover. At en slags anmeldelse af eks-Seem præsten Søren Krarup af en bog om Hal Koch med god grund kunne have affødt en debat af samme dimensioner, men ikke gør det, skyldes måske, at her retter et læserbrev skytset mod den rette ansvarlige: redaktionen, og det ved vi, kommer der ikke meget ud af, for redaktionen har altid ret!\nSå kritikerskole, jo måske, hvis det var redaktørerne, som blev sendt af sted for at lære om, hvordan man giver mulighed for en saglig og uafhængig kritik – så ville forslaget være værd at støtte!\nSkal jeg så sende mine to forårsudgivelser, en bog og en DVD med oplæsning ”til anmeldelse” til aviser, som ved mine seneste hen ved ti udgivelser har negligeret mig – det må da være spildt arbejde. De bøger bliver jo hverken værre eller bedre af at blive anmeldt af en Henrik Dahl eller en Søren Krarup, men ville da så være nævnt, hvad de næppe bliver. For jeg ved, jeg er en mand, men ikke mand nok, jeg er gammel, men ikke gammel nok, syg men ikke syg nok, søn men af ukendte forældre, dansker men ikke dansk nok, svensker men ikke svensk nok. Helt modsat reklamen, er der nemlig ikke altid plads til en til, lige meget hvilken deodorant, der bruges. For eller imod kritikerskole – det er rent spilfægteri – vi vil hellere have mere lys på scenen og sidespejl ud til kulissen!\nPs: Det virker ret oldnordisk at tænke dette sendt til redaktionen, som så om otte dage måske, måske ikke og erfaringsmæssigt slet ikke – ville trykke det – når man kan sætte det i sin blog og lade Twingly om at give et vink med et link.\nPps: Måske ville et link her være på plads til, hvad jeg tidligere har skrevet om en undersøgelse, Henrik Dahl var involveret i.\nTags:journalistik, litteratur, politik, Søren Krarup\nLagt i journalistik, litteratur, politik, Søren Krarup | 2 Comments »\nDagens mand: Birthe Rønn Hornbech\n“Ingen har, mig bekendt, fastslået, at det stopper ved hovedtørklædet eller sagt, at burkaen ikke er omfattet af Domstolsstyrelsens accept af, at danske dommere må bære muslimske og islamistiske symboler. ” . siger Peter Skaarup i dag i et læserbrev i Information. Vrøvl vrøvl vrøvl. Peter Skaarup følger overhovedet ikke med i debatten – eller hvad? Afgørelsen har jo udtrykkeligt fastslået at ansigtet skal kunne ses! Højesteretsdommer Niels Grubbe siger det engang til i et interview i Politiken 11.5.08, som kan læses på Domstolsstyrelsens hjemmeside:»Vi er selvfølgelig også kede af, at der er blevet givet udtryk for under debatten, at vi har besluttet, at dommere må sidde tilhyllet. Det kan undre os, at nogen kan sige, at vi har truffet en beslutning om det. Al den stund vi bare har sagt, at der ikke er noget til hinder for at have et hovedtørklæde på, så længe ansigtet ikke er tildækket«.\nI Politikens kronik idag melder Birthe Rønn Hornbech endelig klart ud, at hun accepterer Domstolsstyrelsen redegørelse for hvad der er gældende lov, og at hun synes at sådan skal det fortsat være. At Venstres politiske ordfører Inger Støjberg tager afstand fra hende er da morsomt, når det sker uden andet argument, end at hun er uenig, hvad der jo knapt nok kan kaldes et argument. Det viser niveauet: En kronik spækket med argumenter jordes med, at flertallet mener noget andet!\nKonsekvensen af Birthe Rønn Hornbechs kronik kan vi så endnu gisne om. Mit bud bliver, at hun må gå af efter en kammeratlig samtale med statsministeren. Hun har skrevet kronikken for at slippe ud af det ministeruim med æren i behold. Efter den kronik kan hun umuligt sige, at hun afventer afgørelsen fra det nedsatte udvalg og vil rette sig efter dens afgørelse. Hun har med kronikken fortalt det udvalg, hvad deres konklusion nødvendigvis må blive og det kan de andre næppe stå model til. Holder statsministeren møde i øjeblikket? Dagens mand: Birthe Rønn Hornbech – om hun også er morgendagens mand er lidt spændende…\nTags:Aviskommentar, dokumentation, politik, religion, Søren Krarup, Statsministeren, Venstre\nLagt i Aviskommentar, dokumentation, politik, religion, Søren Krarup, Statsministeren, Venstre | 4 Comments »\nmarts 1, 2008\nAt andre med andre synspunkter end ens eget kaldes for dumme er jo sjældent frugtbart. Men der kan jo altid ryge en finke af panden. Rune Lykkeberg skoser i dag i Information Bjørn Nørgaard, Klaus Rifbjerg og Henrik Nordbrandt for at pådutte modstanderne af livsvarige ydelser at det, de vil, er at komme kulturen til livs og derfor er – dumme. I referat lyder det jo dumt og jeg husker heller ikke de pågældendes indlæg så unuancerede. Så spørger jeg efter Rune Lykkebergs egne argumenter. Han henviser til Bertel Haarder og Søren Krarup som fyrtårne i dansk åndsliv, der hører til på den side, der er i mod de livsvarige ydelser.Heldigt er det så, at der i selvsamme avis, hov i hovedsektionen er et indlæg af Stig Dalager, der med gode argumenter forklarer hvad sagen drejer sig om, se http://www.information.dk/155762.\nLykkeberg forstår Venstre og det såkaldte Dansk Folkeparti sådan , ”at de blot har foreslået en revision af midlerne og en omfordeling fra de livsvarige ydelser til andre former for legater og stipendier.”Jamen det er jo det ”blot”, der er ”dumheden”. Hvorfor en omfordeling? Der gives jo ikke fyrstelige summer til området, så det ville da være helt fint med flere midler til legater og stipendier.Den livsvarige ydelse handler om, at det ikke i et og alt skal være markedskræfterne som bestemmer, hvilken kunst og litteratur vi skal have, sådan som de bestemmer, hvilken leverpostej, der er til rådighed! Det er det kloge. I forhold til alle virkende indenfor kunst og litteratur er de på livsvarige ydelser ganske få. For disse ganske få gælder, at de har en udstrakt frihed til at bestemme, hvad de skal lave eller ikke lave. Markedet fungerer skam stadigvæk. Digtere på livsvarig ydelse:Jeg tæller til 13-14, som vist overvejende skriver digte. At mene at de i Danmark skulle eksistere på markedsvilkår er såeee….åh nej åh nej…Se liste over personer tildelt livsvarig ydelse: http://www.kunststyrelsen.dk/13ec0029\nTags:Aviskommentar, økonomi, Bøger, digte, Kunst, litteratur, livsvarig ydelse, politik, Søren Krarup, Venstre\nLagt i Aviskommentar, Økonomi, Bøger, digte, Kunst, litteratur, livsvarig ydelse, politik, Søren Krarup, Venstre | 6 Comments »\nKategorisering af ’fejl i teksten’ og apropos ‘billion’\nI dag retter Politiken så den fejl jeg blandt sikkert mange andre påpegede i går (se min blog 3.12.07). Det sker i den udmærkede rubrik ”Fejl og fakta”. I stedet for at strø rettelser ud som små rubrikker, er de samlet på et sted. Fejlen var af den slags, vi sikkert alle begår i den daglige snak og fluks kan rette. Den er lumsk på skrift. I mange tilfælde er fejlen så indlysende, at enhver læser selv korrigerer. Men vægten af fejlen er også afhængig af tekstens karakter. I en polemisk artikel, som den anmeldelse nok kan kaldes, skaber fejlen et angrebspunkt og kan bruges til at skabe tvivl om skribentens viden i øvrigt. Den kan have lige stor betydning skønt noget forskellig, alt efter om den ses fra modstander eller tilhænger af artiklens synspunkter.Fejlene i rubrikken er ikke kategoriserede, og det gør læseren så selv.\nI dag retter ”Fejl og fakta” seks fejl. Jeg opdeler dem sådan: Tre afslører manglende research, tre andre er tanketorsk eller sjuskefejl. Vurderet efter mulige konsekvenser set i forhold til fremtidig ’brug af fejlen’ er vel en eneste alvorlig, nemlig hvis det bliver et bestående indtryk, at SF oftere stemmer sammen med Dansk Folkeparti end med Enhedslisten. Øvrige er irriterende nok – men forholdsvis enkle at afklare eller ligegyldige. Det har ikke større betydning, hvem der kom på ideen at give ”gaven der gavner” – det er jo blot en variant over kendt tema ved juletid. Jf. da Politiken i sin tid uddelte julekurve (spånkurve med julemad) til mindrebemidlede.\nFor det store flertal af læsere er forfatteren Harald Nielsen et ukendt navn. Læseren bruger måske heller ikke artiklen om festskriftet til at komme videre i Søren Krarups forfatterskab. Og gør hun, vil fejlen straks blive opdaget.\nMen hvis fejlen ligger i artiklens hovedsag, kan en fejl blive båret videre i andre artikler og i den daglige samtale. Typisk noget med tal, men det gælder inden for alle forhold.\nDer er en vis enkelhed over fejl i tal. De kan jo være ret skæbnesvangre, og så har det tit noget at gøre med omfanget af et område. At tage fejl af brugen af ordet billion på dansk og engelsk er ikke usædvanligt. Gælder det flygtninge kan et engang udtalt forkert tal, blive bestemmende for mangen en holdning.\nApropos ordet billion! Vi er ikke alle lige gode til engelsk og mange telegrammer oversættes i hast fra engelsk. Alarmklokken bør ringe, hvis ordet ’billioner’ forekommer. Anvendt på engelsk er det, hvad vi i Danmark kalder en milliard. Det kan blive endnu mere indviklet. Logikken er på den danske side, for i sin oprindelse af betegnelsen billion er udgangspunktet en million i anden potens, deraf ’bi-’,\naltså en million millioner. I USA gik logikken tabt og da det amerikanske handelsliv har haft en vis dominans på verdensmarkedet, har engelsk mere og mere adopteret denne brug af ordet (ifølge www.askoxford.com), som altså kun betyder tusind millioner. Men en ordbog skal ikke være ret gammel for at forklare, at billion på dansk og engelsk er det samme!\nTags:billion, jounalistik, Politiken, Søren Krarup, Som Dag til Dag\nLagt i Aviskommentar, journalistik, Søren Krarup, Som Dag til Dag | Leave a Comment »\nTags:Aviskommentar, dokumentation, Søren Krarup\nLagt i Aviskommentar, dokumentation, Søren Krarup | 2 Comments »