Evaluering af Realdanias filantropiske strategi og aktiviteter - PDF\nEvaluering af Realdanias filantropiske strategi og aktiviteter\nDownload "Evaluering af Realdanias filantropiske strategi og aktiviteter"\n1 Evaluering af Realdanias filantropiske strategi og aktiviteter Udarbejdet af Oxford Research A/S for Realdania Oktober 2007 Forfatter: keo Sidst gemt: :59 Sidst udskrevet: :59 L:\_1 VELFÆRD & KOMPETENCE\_2888 Realdania\_Afrapportering\_Final draft til Realdania\_Third draft\_evaluering af Realdania, Oxford Research THIRD DRAFT doc Revision: 33 Antal sider: 161\n2 Indholdsfortegnelse Forord...4 Kapitel 1. Introduktion til evalueringen...5 Baggrund for evalueringen...5 Evalueringens fokusområder...6 Evalueringens metoder...9 Kapitel 2. Evaluering af Realdanias strategi og effekt En renæssance for filantropi i Danmark og i udlandet...13 Evaluering af Realdanias strategiske udfordringer...20 Kapitel 3. Realdanias filantropiske aktiviteter...26 Udvælgelse af de bedste projekter (monitorering)...27 Samarbejde med andre parter (gearing af midlerne)...29 Kapacitetsopbygning hos støttemodtagere (effekt)...31 Forbedre videngrundlag, normer og handling (sætte dagsorden)...34 Kapitel 4. Byens Kvaliteter...36 Realdanias position...37 Centrale diskussionsemner...39 Fremtidens problemstillinger og udfordringer...42 Kapitel 5. Bygningsarven og kulturmiljøet...45 Realdanias position...46 Eksperter og interessenter om strategi Fremtidig strategi...53 Kapitel 6. Byggeriets fremtid...57 Realdanias position...58 Centrale diskussionsemner...60 Realdanias fremtidige udfordringer...63 Kapitel 7. Realdanias filantropiske virkemidler...67 Forandring i det lange perspektiv...67 Formidling og videnspredning...69 Realdanias rådgivning og samarbejde ikke monetær støtte\n3 Ressourcer og resultater...73 Realdanias virkemidler...75 Demonstrationsprojekter...78 Formidling og debat som et virkemiddel...80 Forskning...84 Forundersøgelser...86 Gearskifte-projekter...90 Kampagner...92 Kapitel projektcases...96 Introduktion til cases...96 Case 1: Ny Aabenraa...98 Case 2: Bedre byrum Case 3: Fuglsang Case 4: Fornyelse af planlægningen samt Plan Case 5: Center for Strategisk Byforskning Case 6: Byggeriets Innovation Case 7: Det Gode Hospice Case 8: Bispebjerg Bakke Case 9: Den digitale miljøplan Case 10: Dansk Arkitektur Center Case 11: Bevaringsværdige gårdejendomme Case 12: Kulturhavn Kronborg Case 13: Skjødtgården i Vestrup Case 14: Kend dit hus Case 15: Nørre Vosborg i tid og rum Case 16: Arne Jacobsens eget hus på Gotfred Rodes Vej Bilag A: Anvendte metoder og datakilder Kvantitative metoder og datakilder Kvalitative metoder og datakilder Bilag B: Deltagere i ekspertgruppen Bilag C: Deltagere i fokusgruppeinterview Bilag D: Literatur\n4 Forord The key question is not do foundations do good but rather do foundations do the best they possibly could in the current environment? Som citatet gør opmærksom på, kan en evaluering af Realdanias filantropiske virksomhed ikke tage udgangspunkt i spørgsmålet om, hvorvidt Realdania har gjort en positiv forskel. For det har de. Hvilken ejer af en bevaringsværdig bygning vil ikke glæde sig over Realdanias filantropiske assistance i et større restaureringsprojekt? Hvilken kommune vil ikke med glæde sige ja til at skabe et helt nyt byrum af en kvalitet, som ikke kan løftes i de kommunale budgetter, og hvem kan ikke se behovet for at forbedre de fysiske rammer for folk, der lever på kanten af livet i et hospice? Evalueringen må i stedet handle om, hvorvidt Realdania får skabt mest muligt værdi inden for det byggede miljø for de filantropiske midler. Realdania er på ganske få år blevet en unik spiller inden for byggeriet i Danmark og har allerede skabt så mange betydelige landemærker, at man skal langt tilbage i tiden for at finde dets lige. Derfor har evalueringen også trukket på en meget bred kreds af interessenter. Mere end 200 interessenter er blevet interviewet, hvilket suppleres af knap 300 projektledere, som har deltaget i en spørgeskemaundersøgelse omkring Realdanias virke. Formålet med evalueringen er at skabe læringsbaseret grundlag for en ny filantropisk strategi. Derfor bør værdien af evalueringen ikke være indeværende rapport, men snarere den forandring og proces, som evalueringen kan bidrage til hos Realdania. Det er en forandring, som ikke ligger i hænderne på konsulentteamet. Den foregår internt hos Realdania. Og den foregår i Realdanias løbende dialog med omverdenen. For konsulentteamet i Oxford Research har evalueringen været et fantastisk møde med arkitekter, kulturhistorikere, forskere, byplanlæggere, embedsmænd, politikere og mange flere interessenter inden for det byggede miljø. Oxford Research 2007 All you can do is to tickle it and see how it jumps Peter Lang om læring 4\n5 Kapitel 1. Introduktion til evalueringen Baggrunden for Realdanias filantropiske virke og evalueringens sigte vil i det følgende kort blive beskrevet og efterfulgt af en beskrivelse af metodevalg og grundlag for evalueringen. Baggrund for evalueringen Realdanias historie har både et langt og et kort perspektiv. Langt, fordi den rækker tilbage til grundlæggelsen af det senere Realkredit Danmark i 1851, en forening, der udlånte penge mod pant i fast ejendom. Historien er kort, fordi Realdanias filantropiske aktiviteter kun går syv år tilbage. Realdanias formue og formål stammer fra fusionen mellem Realkredit Danmark og Danske Bank i Foreningen Realdania ejede Realkredit Danmark og havde inden fusionen en formue på 10,5 mia. kr., som i udgangspunktet tilhørte almenvellet. Realdania ændrede som led i fusionen formålsparagraf og skulle nu drive filantropisk virksomhed, således at formuen blev ført tilbage til almenvellet. Realdanias mission blev at skabe livskvalitet gennem det byggede miljø til gavn for almenvellet. Missionen tager sigte på alle vores aktiviteter, og med præciseringen af, at de skal være til gavn for almenvellet, understreges bredden i vores virke. Fokus er på livskvaliteten ikke alene i husene, men også mellem husene, og dermed det liv, der leves på by og på land. 1. Det filantropiske virke udfolder sig i dag konkret inden for tre fokusområder: Byens kvaliteter, Bygningsarven og kulturmiljøet samt Byggeriets fremtid, en opdeling, der sikrer fokus på byggeriets fortid, nutid og fremtid. Udover den filantropiske virksomhed blev foreningen Realdanias andet formål at drive investeringsvirksomhed, og indtægterne fra investeringsvirksomheden finansierer Realdanias filantropiske aktiviteter. Denne evaluering vil imidlertid udelukkende omhandle de filantropiske aktiviteter, idet der bliver udarbejdet særskilte evalueringer af investeringsvirksomheden og Realdanias kommunikation. Evalueringens overordnede udgangspunkt er at afdække de spor, Realdania har sat i det byggede miljø gennem de seneste syv års filantropiske virke. Evalueringen fokuserer primært på strategien for de filantropiske aktiviteter for 2004, der har fungeret som afsæt for de filantropiske aktiviteter gennem de seneste tre år 2. Evalueringen af Realdanias filantropiske virke skal således ses som et led i at udarbejde en ny, revideret filantropisk strategi i Fokus for herværende evaluering er derfor den lærende evaluering. 1 Kilde: Realdania 2006: Årsrapport for Realdania 2006, p Realdanias datterselskab Realea og deres strategi behandles ikke specifikt i evalueringen, men Realdanias strategi gælder som overordnet ramme for Realeas aktiviteter. Realea inkluderes derfor med fokus på, hvordan datterselskabet understøtter Realdanias overordnede strategiopfyldelse samt via casestudierne, hvor de indgår på lige fod med de øvrige projekter. 5\n6 En lærende evaluering er kendetegnet ved at pege fremad, frem for at have fokus på at lokalisere fejl begået i fortiden og placere ansvar. Det centrale er at skabe forståelse for de effekter og forandringer Realdanias forskellige aktiviteter har skabt og dermed uddrage de vigtigste lærdomme fra tidligere eller igangværende projekter. Evalueringen af Realdania er af flere grunde en kompleks øvelse. Den mest indlysende årsag er, at genstandsfeltet det filantropiske virke er mangesidet og ikke kan sættes på en entydig formel. Det komplekse genstandsfelt kræver derfor en metodisk tilgang, der kan indfange mange perspektiver på én gang. Det følgende afsnit vil kort redegøre for den metodiske tilgang, der er anvendt i evalueringen. Faktaboks om Realdania Realdania modtager ansøgninger om året, hvoraf ca. 150 projekter godkendes til bevilling. Niveauet af ansøgninger er stabilt gennem de seneste år. Den samlede filantropiske uddeling var i 2006 på 2,14 mia. kroner, mens den samlede igangværende projektsum var på 10,6 mia. kr. Realdania i tal: Samlet projektsum i mio. kr Antal igangværende projekter Antal afsluttede projekter Antal medarbejdere i filantropi Kilde: Realdania 2007, kvartalsstatistik Evalueringens fokusområder Evalueringens inspirationskilde er den nyeste amerikanske litteratur om fondsevaluering, idet der ikke i den ellers rige danske evalueringstradition er udviklet tilstrækkelige metodiske værktøjer til fondsevaluering. I den nyeste amerikanske fondslitteratur introduceres et evalueringshierarki, som frit kan beskrives som i figuren på næste side. Evalueringshierarkiet har nederst fokus på det klassiske tilbageskuende evalueringsspørgsmål omkring monitorering, der ofte anvendes af offentlige myndigheder. Fokus er på, hvorvidt midlerne er anvendt efter de procedurer og prioriteringer, som den filantropiske fond har opstillet, om tidsplan og budgetter er opfyldt, og om projekterne er realiseret efter ønsket. 6\n7 Evalueringshierarki for fondsevaluering Handling (Hvad har vi brug for at lære for at øge vores effektivitet?) Effekt (Hvilken effekt havde vores projekter?) Monitorering (Har vi anvendt vores fondsmidler korrekt?) Kilde: Mark Kramer (2007): From Insight to Action New Directions in Foundation Evaluation Næste niveau er den traditionelle effektevaluering, som har fokus på den forandring, som den filantropiske fond har skabt gennem sine projekter. Udgangspunktet er en forestilling om, at fonden kan skabe mere vedvarende forandring gennem sine projekter, fx ved at påvirke offentlige myndigheder eller private aktører til at styrke deres indsats på et bestemt område. Den nyere, mere handlingsorienterede evalueringsform har fokus på de læringsmæssige aspekter, som fonden kan anvende i sit videre arbejde. Det er en mere pragmatisk tilgang, som ikke kun evaluerer det hidtidige fondsarbejde, men også kigger fremad og forsøger at identificere nye arbejdsmetoder, nye fokusområder og strategiske muligheder. Evalueringen af Realdania knytter sig til alle tre områder med blik på både monitorering, effekt og fremtidig handling. For at understrege evalueringens rammer, herunder evalueringens begrænsning, beskrives det i figur 1.2 på næste side, hvordan evalueringerne af strategiske fonde kan operationaliseres ud fra to dimensioner analyseniveau (monitorering, effekt eller handling) og måleniveau (ansøger/projekt, program eller fonden). 3 3 Kilde: Baseret på en kraftig omskrivning af Mark Kramers arbejde med en evalueringsmatrix for fonde, publiceret i Foundation Strategy Groups kvartalstidskrift. Mark Kramer (2004): The Evaluation Matrix i Perspectives on Community Foundations, spring 2004 edition. 7\n8 Fig. 1.2: Evalueringsmatrix Analyseniveau Handling Effekt Monitorering Langsigtede mål for ansøger Realisering af mål for ansøger (outcome) Overholdelse af projektets aftaler (output) Forandringsskabelse Program strategi- og målopfyldelse Due diligence tilstandsrapport om fremdrift på området Fremtidige målsætninger for fonden Fondens nuværende strategi og mål Overholdelse af fondsvedtægter Ansøger Program Fonden Måleniveau Kilde: Oxford Research 2007 Med grønt er markeret de områder, hvor evalueringen har sit primære sigte. Det drejer sig om at analysere: Handlings- og læringsorienterende evaluering med fokus på områder, hvor Realdania kan udvikle sig og lære mere for at øge effektiviteten af sine uddelinger. Evaluering af Realdanias nuværende (2004) strategi og målsætninger Monitorering af klassiske effektmål omkring realisering af projektets målsætninger. Effektrealisering hos ansøgere af midler hos Realdania, herunder hvordan Realdanias forskellige virkemidler understøtter dette. Med hvidt er markeret et område, som ligger uden for evalueringen. Evalueringen gennemgår ikke de bevilligede projekter med henblik på at undersøge om de ligger inden for de vedtægter, som Realdania arbejder inden for. Med gult er markeret et interessant område, som ligeledes ligger uden for evalueringen, men som efter evaluators opfattelse bør styrkes og afdækkes nærmere hos Realdania i fremtiden. Omdrejningspunktet i et fremtidigt arbejde kan omhandle, hvordan Realdania kan skabe forandring på programniveau. Med programniveau menes inden for afgrænsede områder, der understøtter de overordnede målsætninger for Realdania. Her er spørgsmålet ikke så meget, hvordan det enkelte virkemiddel fungerer, men mere hvordan virkemidlerne kan spille sammen for over tid at stimulere en større forandringsproces i samfundet. Det vil være en evaluering, som tager udgangspunkt i følgende problemstillinger: Handlingsorienteret evaluering med fokus på forandringsskabelse herunder at forstå de underliggende samfundsmæssige problemstillinger på programniveau 8\n9 Effektorienteret evaluering med fokus på hvordan Realdania bedst muligt kan styrke strategi og målopfyldelse på et bredt programområde ved at kombinere forskellige virkemidler over tid Monitorering af fremdriften over tid på et programområde, hvor flere projekter spiller sammen for at understøtte en udvikling, gennem en tilstandsrapport baseret på flere sammenhængende faktorer, der beskriver området. 4 Pointen med at fokusere på disse problemstillinger er at styrke Realdanias arbejde med et mere langsigtet perspektiv, som kan operationaliseres ud fra en række overordnede programmer. Sker dette, vil man løbende kunne evaluere, hvordan de anvendte virkemidler og metoder understøtter mere grundlæggende forandringsspor, som defineres i de filantropiske målsætninger hos Realdania. Evalueringens metoder Realdania er en organisation med berøringsflader til mange dele af samfundet. Realdania påvirker og påvirkes af den brede offentlighed, tidligere, nuværende og kommende bevillingsmodtagere, myndigheder, private virksomheder, adskillige fagområder, privatpersoner, kulturinstitutioner, uddannelsesinstitutioner og meget mere. Det har i evalueringen derfor ikke være nok at se på den inderste kreds af interessenter i form af fx bevillingsmodtagere og aktuelle samarbejdspartnere. Det har derimod været nødvendigt at anvende et både detaljeret og omfangsrigt omverdensperspektiv i dataindsamlingen i evalueringen. Det drejer sig således både om interessenter, der deltager i konkrete projekter, og interessenter, der mere indirekte er påvirket af konkrete projekter eller Realdanias overordnede virke og formål. Det detaljerede og omfangsrige omverdensperspektiv kommer til udtryk i, at dataindsamlingen omfatter knap 200 interessenter fra det byggede miljø, primært i Danmark og i nogen grad i Norden. Hertil kommer omkring 300 bevillingsmodtagere, der indgår i en spørgeskemaundersøgelse. Der har således været tale om en omfattende datatriangulering i dataindsamlingen. Men det er ligeledes centralt for formålet og validiteten i evalueringen, at der i evalueringsdesignet er anvendt flere forskellige metoder og således gøres brug af metodetriangulering. Metodetriangulering Metodetriangulering indebærer, at en metode ikke står alene ved fremskaffelsen af data om et bestemt fænomen, men at denne kombineres med andre. Herved bliver validiteten langt stærkere, end hvis man kun bruger én bestemt type dataindsamlingsmeto- 4 Med due diligence referencen menes at fremdriften sættes i relation til den økonomiske allokering af midler i Fonden. Hertil kommer, at bevillingerne sættes i relation til hensigterne i den overordnede strategi på programområdet. 9\n10 de. Validiteten styrkes ikke udelukkende gennem flere dataindsamlingsmetoder, der bekræfter det samme, men også gennem metoder, der påpeger noget forskelligt og derved afslører interessante paradokser eller modstridende opfattelser om samme fænomen (Denzin 1989: 243, 246). Særligt kombinationen af kvantitative metoder og kvalitative metoder giver nogle væsentlige fordele. De to typologier af metoder bibringer vidt forskellige typer af viden. Kvantitative metoder, som fx spørgeskemaundersøgelsen, giver viden om omfang og udbredelse, mens den kvalitative metode, som fx fokusgruppeinterview, kan bibringe dybdegående forståelse af et givent fænomen (Nielsen 2002: 210). Datatriangulering Datatriangulering er ikke kun en fordel, men også en nødvendighed i evalueringen af Realdania. De mange berøringsflader, som Realdania har, nødvendiggør som nævnt et omfangsrigt og detaljeret omverdensperspektiv, og mange forskellige grupper af interessenter indgår i dataindsamlingen. Datatriangulering, som indebærer, at man indsamler viden om samme fænomen fra flere kilder, giver mulighed for en mere nuanceret og valid analyse, hvor flere vinkler på samme fænomen afdækkes (Denzin 1989: 244). I evalueringen af Realdania er der tale om fem forskellige datakilder. I alt er op imod 500 personer inddraget i forbindelse med evalueringen: 12 eksperter (DK og S) 160 nøglepersoner fra 16 projekt-cases 32 interessenter 266 bevillingsmodtagere Der er gennemført: 12 ekspertinterview 3 ekspertseminarer 5 fokusgruppeinterview 16 casestudier 1 spørgeskemaundersøgelse Nøglepersoner i projektcases Bevillingsmodtagere Interessenter Realdania Eksperter Evalueringens primære datakilder Realdania - medarbejdere og projektdatabase Realdanias filantropiske afdeling inddrages som en datakilde i flere forskellige former. For det første er medarbejderne i Realdania blevet interviewet ad flere gange med det formål at give viden og indsigt i Realdanias filantropiske virke. I relation til de udvalg- 10\n11 te casestudier har medarbejderne i Realdania også været en vigtig kilde til information om hvilke nøglepersoner, der kunne interviewes i forbindelse med de enkelte cases. For det andet har Realdanias medarbejdere udarbejdet en skriftlig selvevaluering, som indgår i evalueringen som centralt baggrundsmateriale. Endelig indgår nøgletal om Realdanias projektportefølje fra Realdanias interne projektdatabase som datakilde. Bevillingsmodtagere En central kilde til forståelse af Realdanias virke er bevillingsmodtagere, der har modtaget støtte fra fonden. Formålet med at inddrage gruppen af bevillingsmodtagere er at skabe generaliserbar viden om projekterne i relation til de effektmål, som ikke dækkes eller ikke dækkes tilstrækkeligt af Realdanias projektdatabase. Bevillingsmodtagerne giver ligeledes et modtagerperspektiv på projekterne, som supplerer det interne perspektiv, der opnås igennem Realdanias selvevaluering, projektdatabasen og medarbejderinterviewene. Eksperter For at styrke evalueringens by- og byggefaglige indhold har 12 eksperter været tilknyttet evalueringsteamet, som central kilde til viden om Realdania. Eksperter er fagpersoner inden for de tre fokusområder, som Realdania arbejder med. Der er fx tale om konsulenter med ekspertise inden for byggeriet, repræsentanter fra relevante uddannelses- og forskningsinstitutioner og nøglepersoner fra virksomheder, organisationer og myndigheder, der beskæftiger sig med byggeri, arkitektur, kulturarv osv. Ekspertgruppen er aktiveret i forskellige faser i evalueringen. I den indledende fase er eksperterne interviewet enkeltvis for at få input til resten af dataindsamlingen og opnå større opmærksomhed omkring særlige problemstillinger. Interviewene er opbygget som eksplorative interview, der tillader at få øje på nye sammenhænge, der evt. kan udbygges i resten af dataindsamlingen. Derudover er eksperterne inddraget i selve dataindsamlingsfasen. Her er det eksperternes rolle at diskutere Realdanias filantropiske strategi, virke og 16 udvalgte cases. Formålet har været at få en vurdering af Realdanias ambitionsniveau, projekthøjde, kvalitet og nytænkning. Endelig er eksperterne også inddraget i afrapporteringsfasen. De har fået evalueringsrapporten i høring, og deres kommentarer er indarbejdet i rapporten. Interessenter Som supplement til ekspertgruppen har evalueringen inkluderet en bredere interessentkreds, som har leveret viden og indsigt i værdien af Realdanias filantropiske virke. 11\n12 Et centralt element i dataindsamlingen er fokusgruppeinterview med interessenter. Interessenter er personer, der repræsenterer organisationer, faglige områder, myndigheder mv., der har interesse i de områder som Realdania ønsker at påvirke. 5 Interessenterne har som datakilde, ligesom eksperterne, til formål at vurdere og give input til Realdanias strategi, virkemidler og udvalgte cases. I relation til udsagn fra eksperter såvel som interessenter, er det er en væsentlig pointe, at ikke alle eksperter og interessenter er enige, og at man derfor ikke kan tage den enkelte ekspert eller interessent til indtægt for de enkelte vurderinger og citater. Ligesom det, hvis en ekspert eller interessent efterlyser større aktivitet på et område fra Realdanias side, ikke nødvendigvis er udtryk for, at Realdania mangler aktivitet på området, men snarere kan være, at der ønskes en tydeligere prioritering af området i strategien. Nøglepersoner i 16 projekt-cases Udover den overordnede vurdering af de 16 projekt-cases, som eksperter og interessenter bibringer, er det vigtigt at høre de personer og organisationer, der har deltaget i projekterne. Det er nødvendigt for at kunne afdække projektspecifikke forhold, som fx samarbejdsrelationer, utilsigtede effekter, særlige udfordringer, virkemidlernes effekt, projektdeltagernes forhold til Realdania og projektdeltagernes egen opfattelse af projektets kvalitet og målrealisering. I alt har omkring 160 personer bidraget til de 16 cases. 5 Den type af organisationer som repræsenteres gennem henholdsvis ekspertgruppen og interessentgruppen, er i stort omfang ens. De to grupper holdes i evalueringen adskilt, fordi de har to forskellige roller i evalueringen. Eksperterne inddrages flere gange i løbet af evalueringen igennem forskellige metoder, og de får betaling for at indgå i evalueringen. Interessenterne derimod, deltager ikke mod betaling, og de indgår kun i evalueringen igennem deltagelse i et fokusgruppeinterview. Kravene og forventninger til eksperterne er derfor også større. Det forventes, at de sætter sig mere ind i Realdanias strategi, virkemidler, projekter og i evalueringen som sådan. 12\n13 Kapitel 2. Evaluering af Realdanias strategi og effekt Realdania har i sine syv års levetid sat sine spor på udviklingen i samfundet og i det byggede miljø. Det har man bl.a. gjort i kraft af en uafhængig position i civilsamfundet, via finansielle uddelinger, dagsordensfastsættelse, debat, rådgivning og sparring med projektejere og bevillingsmodtagere. Det følgende kapitel vil søge at evaluere disse spor på et overordnet plan med andre ord: at lokalisere de store linier i Realdanias syvårige virke. En renæssance for filantropi i Danmark og i udlandet I Danmark såvel som i Europa og USA oplever fonde i disse år en renæssance. Dette nybrud kommer efter, at fondene har spillet en tilbagetrukket, men ikke desto mindre væsentlig rolle i velfærdsstatens opbygning og stadig udvidede opgavevaretagelse. I løbet af 1990 erne er der kommet et nyt fokus på civilsamfundet og fondenes betydning og potentiale (Ibsen og Habermann 2005). Fondenes historiske guldaldre har ofte været knyttet til store samfundsomvæltninger. Historisk set havde fondene deres første guldalder i tiden efter reformationen, hvor der opstod et behov for, at fondene overtog opgaver, som den katolske kirke hidtil havde løst, særligt inden for uddannelse og sociale formål. Fondenes anden guldalder var i sidste halvdel af 1800-tallet, i en opbrudstid med vandringer fra land til by, med store sociale problemer og et stort behov for at styrke moralen og det nationale selvværd efter nederlaget i 1864 (Ibsen og Habermann 2005). I dag er der flere tendenser, der peger på en renæssance for fondene som stadig vigtigere samfundsaktør. For det første er antallet af fonde stigende. Man skønner, at der i Danmark er almennyttige fonde, hvor der i 1988 var registreret omkring På internationalt plan, hvor man ser samme tendens, taler man ligefrem om en eksplosion i antallet af fonde og donationer (Anheier & Leat 2006). Den ny rolle hænger til dels sammen med 1990 ernes politiske fokus på civilsamfundets potentiale, og den ideologiske diskussion af opgavefordelingen mellem den private og offentlige sektor. Globaliseringen og den europæiske integration betyder, at presset øges på den danske velfærdsmodel, hvor fonde har spillet en diskret, men ikke desto mindre væsentlig rolle (Groth 2004). Opbruddet i opgavevaretagelsen mellem offentlige og private aktører giver således fondene en ny position i samfundet. Et led i denne udvikling er, at det offentlige øger sin indtægtsdækkede virksomhed, særligt inden for kultur- og forskningsområdet. Mange offentlige organisationer 6 Ibsen og Habermann Det bemærkes, at fondsregistreret blev nedlagt i 1991, og at Kraks virksomhedsregister ikke inkluderer alle fonde, bl.a. fordi det ikke er lovpligtigt at oprette sig. Den omtalte stigning er således baseret på opgørelse for 1988 og skøn for\n14 er således i stigende grad afhængige af fundraising og andre eksterne finansieringskilder (Hebsgaard 2007). Særligt i USA, men også i Danmark, er fondene på eget initiativ begyndt at spille en mere fremtrædende rolle. Begreber som strategiske og proaktive fonde signalerer, at fondene i stigende grad markerer sig som samfundsaktører, der ikke blot diskret uddeler donationer på baggrund af indkomne ansøgninger, men aktivt søger at præge samfundsudviklingen. Med denne nypositionering er der kommet et øget offentligt fokus på fondenes virke, hvilket medfører, at fondsverdenen i stigende grad er blevet nødt til at legitimere sig. Det gælder særligt i forhold til øget åbenhed om fondspraksis, gennemsigtighed og dokumentation af resultater. Offentlighedens øgede bevågenhed forstærker samtidig tendensen til, at fondene bliver mere tydelige og kommunikerende om, hvad deres samfundsmæssige rolle er, og hvordan de bidrager til samfundsudviklingen. Denne tendens er særlig markant i USA, mens vi i Europa endnu blot har set konturerne heraf (Anheier & Leat 2006). Fondenes nye rolle er imidlertid endnu ikke entydigt defineret, og det er nærliggende at anskue fondsverdenen som værende midt i en overgangsperiode, hvor hverken medier, myndigheder eller befolkningen endnu er fortrolig med fondenes mere markante placering i offentligheden. Realdania dannes i år 2000 midt i denne brydningstid. Realdania er som ny filantropisk aktør ikke bundet af historisk funderede traditioner for fondspraksis. Dermed er der lagt op til, at Realdania i sit virke ikke kun kan skabe nytænkende projekter, men også en nytænkende filantropisk praksis. Placeringen mellem stat og marked giver endvidere fonde en række overordnede muligheder og begrænsninger. Det er derfor, inden vi går videre til diskussionen af, hvad en nytænkende fondspraksis er, vigtigt at få klarlagt, hvordan civilsamfundet og Realdania som en del heraf placerer sig mellem stat og marked. Realdania med fødderne i civilsamfundet og blikket vendt mod staten Begrebet det civile samfund opstår først i den moderne tid, og er således yngre end fondene selv. Begrebet er knyttet til borgerskabets dannelse af en fri offentlighed og til demokratiseringsprocesser forbundet med opbygningen af det moderne samfund. Den tyske filosof Hegel var en af de første, der definerede civilsamfundet, idet han forstod civilsamfundet som markedet i modsætning til familien og staten som de to andre vigtige samfundssfærer (Avineri 1972, p. 134). Den nuværende tredeling mellem stat, marked og civilsamfund opstår først senere. De offentlige organisationer er styret af politik og interessevaretagelse, mens markedet er styret af det overordnede profithensyn. Civilsamfundet er i modsætning hertil et sted for frivillig organisering, social integration og egalitære livsformer, båret af fri kommunikation mellem mennesker (Nielsen 1994). Civilsamfundet bliver således ofte set som en sfære, der har mulighed for at frembringe alternative måder at løse opgaver på, og skabe andre organisationsformer og værdier end der er mulighed for i stats- og markedssfæren. Der er endog forskere, der 14\n15 peger på, at jo mere komplekst det moderne samfund bliver, jo mere er der behov for at inddrage civilsamfundet som katalysator for udviklingen af alternativer til stat og marked. Fx har civilsamfundet og de almennyttige fonde i udviklingen af velfærdsstaten haft en afgørende indflydelse på hvilke opgaver og problemer, der er offentlige, og måden, hvorpå vi løser dem (Skov Henriksen 1994; Groth 2004). Figur 2.1 viser Realdanias placering i civilsamfundssfæren, men tæt på både marked og den offentlige sfære. Realdania er en ikke-profitorienteret, professionel organisation, der i flere tilfælde arbejder tæt sammen med offentlige aktører, hvilket placerer Realdania i midten af figuren. Figur 2.1: Realdania mellem stat og marked Stat Profit Ikke-profit Professionel Frivillig Folkekirken Offentlig Privat Almene boligorg. Virksomheder Realdania Foreninger Marked Civilsamfund Kilde: Oxford Research frit efter Ibsen & Habermann Realdanias filantropiske afdeling er som aktør i civilsamfundet usædvanlig ved, at man ikke betjener sig af frivilligt arbejde, og at man heller ikke er styret af religiøse eller ideologisk betingede normer/værdier, sådan som det typisk er tilfældet for andre aktører i civilsamfundet. Det har i forbindelse med evalueringen været slående, at Realdania bliver betragtet som en halv-offentlig organisation af mange interessenter, hvilket kan hænge sammen med, at Realdania arbejder tæt sammen med mange offentlige institutioner og dermed præges i organisering og funktionsmåde 7. Realdania har endvidere, på linie med mange andre civilsamfundsaktører, en lang række med- 7 Endvidere fremhæver flere eksperter og interessenter, at Realdania ofte minder om det offentlige. De anvender offentlige virkemidler (fx forskningscentre) og offentlige kontrolmekanismer (styring og monitorering), som langt overstiger hvad private virksomheder eller civilsamfundsaktører kræver. 15\n16 lemmer; men disse medlemmer er ikke synlige i forhold til Realdanias filantropiske virke og aktiviteter, og dermed er Realdania en professionelt drevet organisation. Realdanias filantropiske afdeling har en intern opbygning, som matcher de mest specialiserede konsulentvirksomheder og dermed afspejler det private marked. Som udøver af filantropisk virksomhed adskiller Realdania sig fra almennyttige fonde ved i høj grad at være uafhængig af personer, virksomheder, organisationer og myndigheder (Thomassen & Clausen 2005). Realdania adskiller sig også markant ved ikke udelukkende at udøve en traditionel fondspraksis, hvor man på baggrund af de indkomne ansøgninger diskret uddeler donationer til humanitære formål. Realdania har således, siden sin oprettelse, haft en langt større synlighed og proaktivt søgt at sætte præg på udviklingen end det er tilfældet for traditionelt styrede fonde. Det betyder, at Realdania i høj grad har haft mulighed for at udnytte den platform, der knytter sig til at være en samfundsmæssig aktør. Disse muligheder gælder generelt for alle fonde og ikke kun Realdania, og består i, at fonde er fri fra politisk og profitmæssigt pres, som holder den offentlige sektor og markedet tilbage. Fonde har mulighed for at løbe risici, fx i forbindelse med at facilitere innovative løsninger, da et enkelt fejlslagent projekt ikke vil have alvorlige konsekvenser for fonden. Fonde kan endvidere bidrage med objektivitet og skabe langt dybere problemforståelse. Fonde har via det gode eksempels magt mulighed for at tiltrække beslutningstagernes opmærksomhed for nye og bedre løsninger. Fonde er heller ikke bundet af en bestemt profession, og har frihed til at arbejde på tværs af faggrænser, organisationer og sektorgrænser. De kan dermed få stor indflydelse ved at sætte nye dagsordener, flytte holdninger og prioriteringer (Anheier & Leat 2006). Finansielle midler er således langt fra den eneste ressource, som fonde har mulighed for at tilføre samfundet. At skabe læring, producere viden og dele erfaringer er mindst lige så vigtige ressourcer. Når et problem mangler en løsning, skyldes det ofte mangel på viden, ideer og politisk vilje, snarere end det skyldes manglen på penge. Fonde kan således bidrage med en stor, problemløsende kapacitet, idet fondene har mulighed for at hæve sig op over særinteresser og dermed besidder en større grad af objektivitet (Anheier & Leat 2006). At udfylde denne rolle kræver ifølge Anheier & Leat en ændring i fondspraksis for mange fonde. Der er langt fra den offensive og problemløsende rolle, som Anheier & Leat foreslår, til diskret uddeling af donationer. Set i et historisk perspektiv var omdrejningspunktet for fondes virke i slutningen af 1800-tallet og starten af tallet primært sociale formål og at højne moralen. Omkring midten af 1900-tallet skete der et brud, hvor mange fonde gik fra symptombehandling og direkte uddelinger til værdigt trængende, til at benytte sig af uddannelsesprogrammer og forskning, som skulle finde løsninger på de bagvedliggende årsager. I slutningen af 1900-tallet kan der igen lokaliseres et brud. Fondspraksis bliver i stigende grad resultatorienteret. Denne tilgang er inspireret af erhvervslivets styringsformer og der rejses en diskussion af, hvordan fonde får mere value for money. Denne udvikling gælder særligt i 16\n17 USA, idet der i ringere grad er foretaget undersøgelser af udviklingen af fondspraksis i Danmark (Anheier & Leat 2006) 8. Fondenes renæssance har skabt et nyt fokus på fondspraksis og medført en øget opmærksomhed om, hvordan fonde kan opnå større effekt for deres donationer og dermed i højere grad bidrage til at skabe innovation, samfundsmæssig forandring og dybere problemforståelse. Da disse nye tilgange kan sætte et læringsmæssigt perspektiv på Realdanias virke, vil de blive uddybet i de næste afsnit. The best they possible could at opnå den maksimale effekt af bevillingerne Et af fondsevalueringens omdrejningspunkter er, med Anheir og Leats formulering: The key question is not do foundations do good but rather do foundations do the best they possible could in the current environment? (Anheier & Leat 2006), og det vil det også være i evalueringen af Realdanias filantropiske aktiviteter. Det følgende vil forsøge at levere et overordnet svar på dette spørgsmål, og for at gøre det, vil Realdanias filantropiske praksis blive holdt op imod de mest toneangivende tendenser inden for amerikansk fondsvirksomhed, repræsenteret ved Porter & Kramer (1999) og senere i kapitlet Anheier & Leat (2006). Overordnet er det ifølge Porter & Kramer karakteristisk, at fonde er optaget af enkeltstående projekter, frem for integrerede og sammentænkte initiativer, der kan flytte et helt felt fremad. Ved alene at fokusere på enkeltprojekter er der fare for, at man kommer til at tænke i kortsigtede frem for langsigtede effekter, hvorved det bliver effekten af det enkelte projekt, der tæller, frem for effekten af de samlede projekter. Porter & Kramer har derfor især været vigtige i forhold til en diskussion af, hvordan man får den største effekt af bevillingerne. Porter & Kramer opstiller fire trin i fondenes værdiskabelsesproces. Værdien af uddelingen vokser for hvert trin, og er størst ved trin 4. Se tabel 2.1 på næste side. 8 Fordi der endnu ikke i Danmark er gennemført undersøgelser af udviklingen af fondspraksis, kan det ikke konkluderes, at de danske fonde i samme grad som de amerikanske er omfattet af denne tendens indenfor fondsarbejde. 17\n18 Tabel 2.1: Foundations create value in four ways Each successive approach leverages a foundation s special assets more than the preceding one as the pool of resources affected grows from a single grant to an entire field. Approach 1. Selecting the best grantees: Each dollar will earn a higher social return than a dollar given by a less knowledgeable actor. 2. Signalling other funders: By attracting other donors, a foundation effectively improves the return on a larger pool of philanthropic resources. 3. Improving the performance of grants recipients: Helping a grantee to improve its own capabilities increases its overall effectiveness and thus improves the return on all the money it spends. 4. Advancing the state of knowledge and practice: Such agendasetting work makes every dollar spent in the field by philanthropists, governments, and other organizations more productive Value/effect One grant Multiple grants Entire operating budget of one organization Entire field Kilde: Porter, Michael & Mark Kramer 1999: Philanthropy s new Agenda: Creating Value, I: Harvard Business Review For det første kan man ifølge Porter & Kramer vælge de bedste støttemodtagere. Hvis man vælger at støtte de aktører, der er bedst inden for deres område, vil støtten have størst effekt, idet disse aktører ved, hvordan midlerne klogest kan udnyttes. Denne strategi har hyppigt været anvendt af Realdania, der udover at søge de bedste støttemodtagere ofte som led i rådgivningen søger at hjælpe støttemodtageren til at vælge de bedst kvalificerede rådgivere. Det er særlig vigtigt, da der netop i relation til byggeri kan opstå store ressourcespild. Der er med denne strategi dog stadig tale om enkeltdonationer, med den begrænsede effekt, der knytter sig hertil. Den anden strategi er at geare midlerne via co-funding. Realdania søger ofte at få partnere på projekterne, hvad enten det er en statslig myndighed, en kommune eller en fond. Ved at opnå, at flere parter bidrager til finansieringen af projekter, får Realdania i denne optik større effekt, end man har betalt for. Det er imidlertid ikke altid, at denne strategi lykkes, blandt andet fordi mange fonde ikke forfølger samme strategi og foretrækker at være den eneste filantropiske finansieringskilde. Den tredje værdiskabelsesstrategi er at styrke en hel organisation via kapacitetsopbygning. At styrke de generelle kompetencer hos modtagerne af Realdanias midler er vigtigt, fordi donationerne kun er en lille del af de samlede investeringer i byggeriet. De samlede boliginvesteringer inkl. renoveringer udgjorde i 2005 ca. 90 mia. kr., heraf var godt halvdelen nybyggeri (Regeringen, 2007). Realdanias midler er imponerende, men udgør altså kun årligt omkring 1-2 % af de samlede investeringer. Ved at styrke kompetencerne hos modtagerne i branchen og hos bygherrer, kommuner og privatpersoner vil Realdania kunne skabe en større effekt af deres ressourcer, end blot via den bid af lagkagen, man finansierer. Derfor er samarbejde og kapacitetsopbygning potentielt en mere effektiv metode til at skabe dybere forandringsprocesser end alene at udvælge de rette modtagere eller geare midlerne med andre fonde og partnere. Realdania har til dels arbejdet med at skabe effekt ad denne vej, eksempelvis har man via egen rådgivning søgt at forbedre støttemodtagerens projekt og kompetence. Realdania har opbygget datterselskaber og 18\n19 ad den vej outsourcet opgaver og opbygget kompetence, men kapaciteten forbliver i dette tilfælde i Realdania-regi. Realdania har desuden indirekte forfulgt den tredje værdiskabelsesstrategi ved at uddele forskningsstøtte særligt inden for Byggeriets fremtid, således at man indirekte og på den længere bane forbedrer kompetencen og innovationsevnen for byggebranchen. Den fjerde strategi er at sætte en dagsorden for et helt felt. Det kan fx ske ved at skabe en ny og dybere forståelse for, hvad de centrale udfordringer er, og hvordan man skal løse dem. Strategien rummer store potentialer, idet den muliggør, at man kan flytte og løfte et helt felt. Effekten er således ikke begrænset til individuelle bevillingsmodtagere, men rammer alle aktører inden for området, hvad enten det er offentlige organisationer, fonde eller andre private organisationer. Mens de fleste fonde udtrykker en stærk interesse i at øge videngrundlaget omkring samfundsmæssige problemstillinger og skabe innovative løsninger, er det relativt få fonde, der, ifølge Kramer & Porter, arbejder målrettet med at undersøge effektiviteten i de forskellige tilgange gennem forskning. I de amerikanske fonde anvendes 8,8 % af fondsmidlerne til forskning, hvoraf langt den største del går til medicinsk forskning. Sammenlignet med de to primære benchmarks for fondsverdenen er andelen af forskningsmidler dog ikke så lille, jf. tabel 2.2.: Tabel 2.2: Anvendelse af midler til forskning, pct. af samlet budget/bnp Den danske stat* Dansk erhvervsliv** Fonde*** Realdania pct. BNP pct. budget ,82 % 1,78 % 8,8 % 13 % Kilder: *Dansk Center for Forskningsanalyse 2007, **Finansministeriet (2006), tal fra 2004, ***Tal fra amerikanske fonde (Kramer & Porter, 1999; p127) Yderligere er det interessant at kun 2,2 % af de amerikanske fondsmidler er rettet mod at forbedre støttemodtagernes performance og kompetencer. Det skyldes bl.a., at hele 95 % af de uddelte midler er til projekter af mindre end et års varighed. Hermed er der mindre fokus på den løbende kapacitetsopbygning og fælles udviklingsperspektiv mellem fonden og donationsmodtageren (Kramer & Porter, 1999; p128). Realdania må i den forbindelse siges at have et mere langsigtet perspektiv end de fleste fonde, da en stor andel af projekterne er flerårige. Realdania har i nogen grad søgt at sætte nye dagsordener ved at gøre brug af blandt andet kampagner og demonstrationsprojekter men også gennem flagskibsprojekterne, der som pejlemærker viser vejen frem for andre aktører i feltet. Det er således tydeligt, at Realdania har arbejdet med at skabe den størst mulige værdi for bevillingerne via alle fire værdiskabelsesmåder. Der er imidlertid stadig et potentiale for at arbejde med særligt den tredje og den fjerde strategi, ikke mindst fordi 9 Kilde: Realdanias projektdatabase for perioden Det svarer til ca. 500 mio. kr. anvendt til forskningsrelaterede projekter, herunder 200 mio. kr. inden for almene projekter og 300 mio. kr. inden for flagskibe (forskningscentre og store forskningsbaserede demonstrationsprojekter, fx Det digitale byggeri og Byggeriets Innovation). 19\n20 det er hér, den største effekt ligger. Kapacitetsopbygning og flytning af dagsordener er dog komplekse arbejdsmetoder, der involverer mange interessenter og aktører, og kræver en lang tidshorisont. Evaluering af Realdanias strategiske udfordringer Mens Porter & Kramer orienterer sig mod at skabe størst mulig effektivitet i de filantropiske aktiviteter, ser forfatterne Anheier & Leat på andre væsentlige dimensioner i fondsuddelingen. Der er således kvalitative dimensioner forbundet med udøvelsen af fondspraksis, der rækker udover målingen af effekt i forhold til bevillingsbeløb. For Anheier & Leat knytter den såkaldt kreative fondspraksis sig overordnet set til at udnytte fondenes potentiale som problemløsende kapacitet og til at skabe samfundsmæssig forandring. Derfor er Anheier & Leats overordnede anbefaling, at fondene nøje undersøger, hvilke forandringer der er behov for, og hvordan det er muligt at skabe dem. Fondens forandringsstrategi må derfor nødvendigvis hvile på et langsigtet perspektiv. Anheier & Leat anbefaler derudover en række greb for at implementere en kreativ filantropisk fondsstrategi. Anbefalingerne er, at arbejde netværksorienteret, være risikovillig, åben og kommunikerende omkring de filantropiske aktiviteter. Præsidenten for Ford Foundation, Susan V. Berresford, operationaliserer i en tale på Washington University de større fondes fremtidige udfordringer inden for to hovedområder: Professionalization and Transparency. 10 Samlet kan de væsentligste strategiske udfordringer for store filantropiske fonde som Realdania sammenfattes til: Risikovillighed Netværksdannelse skabe resultater gennem andre Professionalisering af den filantropiske virksomhed Demokratisk gennemsigtighed I det følgende analyseres Realdania ud fra ovenstående strategiske udfordringer 11. Realdanias risikovillighed En innovativ tilgang kræver en fleksibel planlægningspraksis, og at fondsmedarbejdere og ledelse holder sig opdateret med de nyeste udviklinger på området. Det er ifølge Anheier & Leat vigtigt med åbenhed undervejs i processen, også i forhold til ind- 10 Kilde: Tale ved arrangementet: Philantropy in the 21st Century 11 Hermed bevæger analysen sig ind på Realdanias virke som helhed. 20\n21 holdet af projekterne, der ikke må være defineret for stramt. Heri ligger også, at innovative fonde bør kunne tage risici. Realdania udtrykker en stor villighed til at indgå i risikovillige projekter for at flytte offentlighedens forståelse af byggeriets kvaliteter og muligheder og for at skabe fremgang i politisk vanskelige sager. Risikovilligheden ses bl.a. af Realdanias engagement i forhold til Christiania, Kvæsthusbroen i København, Musikkens Hus i Aalborg og Kronborg i Helsingør, som alle er vanskelige og krævende problemstillinger at arbejde med. Men Realdanias risikovillighed er ikke helt så klar, når det gælder valg af rådgivere til udførelsen af projekterne. Her udtrykker flere af Realdanias egne medarbejdere, at der ofte vælges de rådgivere, med hvem man tidligere har gennemført vellykkede projekter. Denne strategi bunder i et stærkt fokus på at sikre, at Realdanias midler anvendes bedst muligt (output fokus). Men det rummer et paradoks i forhold til den forandring og effekt, som Realdania ønsker at skabe (outcome fokus) 12. For netop kompetenceopbygning hos modtagere af midler og parter i projekterne er en central del af værdiskabelsen hos strategiske fonde. Hvis Realdania ønsker at skabe en bredere og blivende forandring bør der fokuseres mindre på output og mere på outcome i samarbejdet med de involverede parter. Der skal kort sagt skabes læring af de erfaringer, der ikke indgik i projektets formålsbeskrivelse fra start. Det er derfor vigtigt, at Realdania ikke afholder sig fra at dele erfaringer af frygt for, at det vil have en afskrækkende effekt eller af frygt for at miste legitimitet. Som det understreges af en repræsentant fra ekspertgruppen: negative projekterfaringer må betragtes og udnyttes som en værdifuld erfaringskapital. Realdanias netværksdannelse værdiskabelse gennem andre At have kontakter til andre organisationer er essentielt for at skabe ambassadører for ideerne, og her er samarbejde og netværksdannelse nøgleelementer til at skabe forandring og få andre organisationer til at arbejde for samme sag. Netværket betyder, at det bliver muligt at sprede den erfaring og viden, som opbygges i fondsadministrationen, ligesom man lettere selv får adgang til ny viden. Det er væsentligt at netværksdannelsen bliver så bred og tværsektoriel som muligt. Her har Realdania i forbindelse med etablering af forskningscentre, i kampagnevirksomhed og i visse typer af demonstrationsprojekter formået at skabe meget brede netværk på tværs af geografi, branche og offentlige og private aktører. Realdania anvender således netværksdannelse som et underliggende virkemiddel, men kunne vælge at lade sig inspirere af en mere systematisk tilgang til netværk, som foreslået af Anheier & Leat. Bredden i netværket er interessant, fordi nye ideer og tilgange kommer mange forskellige steder fra. Som en ekspert påpeger, ligger Realdanias 12 Output er i denne sammenhæng knyttet til, om midlerne er anvendt korrekt, eksempelvis hvor mange midler der er anvendt til de enkelte strategiområder. Outcome betyder, at man måler den egentlige effekt af de uddelte bevillinger og samarbejdet med projektlederne. 21\n22 idégenerering i, at folk mødes og udveksler ideer, og her er det ifølge eksperten vigtigt, at der rekrutteres personer, der tænker alternativt og som kan sætte spørgsmålstegn. Samtidig må man erkende, at denne type samarbejde tager en vis tid. Som en ekspert påpeger: Det er vigtigt, at Realdania ikke er for hurtige, og de kunne med fordel bruge mere tid i dialog med eksperter, inden projektet sættes i gang. Netop tidsforbruget ved et tættere netværkssamarbejde bliver set som en udfordring af Realdanias medarbejdere. Det er i en netværkssammenhæng interessant, at Realdania har taget initiativ til at danne et netværk for fonde, hvor fondenes rolle og fondspraksis diskuteres i en dansk kontekst. Netop denne type aktiviteter er med til at skabe en erfaringsudveksling, der kan styrke hele fondsmiljøet i Danmark. Professionalisering af den filantropiske virksomhed Realdania har fra starten haft en ambition om at være en professionel aktør i det byggede miljø med præcist definerede kompetencer. Realdanias filantropiske enhed er således opbygget som en professionel enhed, der minder om et specialiseret konsulentfirma, med højtuddannede medarbejdere med relevant faglig baggrund. Evalueringen viser, at Realdanias medarbejdere opfattes som fagligt kompetente og professionelle. Men det fremhæves af evalueringens ekspertgruppe, at en professionel organisation udover at have kompetente medarbejdere også kendetegnes ved at have et systematisk fokus på læring og evaluering. Her har Realdania, ligesom mange andre fonde, en udfordring. På baggrund af objektive, troværdige undersøgelser må Realdania dokumentere effekten af deres arbejde. I den filantropiske verden har der ofte været en vis modvilje mod evalueringer i forhold til de investeringer, der foretages. Meget begrænsede midler sættes til side til det formål, hvilket kan skyldes en tvivl om, hvordan evalueringer af tidligere fondsuddelinger kan styrke fremtidige uddelinger (Kramer & Porter 1999: 129). Samtidig er de evalueringer, som foretages, problematiske af to årsager: For det første har de ofte fokus på at legitimere uddelinger af midler gennem et fokus på output, dvs. om midlerne blev anvendt korrekt i forhold til fondens målsætninger og regelsæt. De har mindre fokus på den forandringsmæssige effekt, som projekterne har skabt, dvs. outcome. Ulempen ved evalueringer af enkeltprojekter hos fonde er desuden, at samspillet med øvrige projekter glemmes. Derved opnås ikke en samlet vurdering af fondens succes med at forfølge de overordnede målsætninger. Realdania har samlet set ikke opbygget en evalueringskultur med systematisk dokumentation af resultater. Det er langt fra alle projekter, der evalueres, og det er først med denne evaluering, at der er kommet fokus på samspillet mellem projekterne. Nærværende evaluering kan således ses som et vigtigt skridt på vejen til at opbygge en systematisk evalueringspraksis i fremtiden. For udøvere af filantropisk virke er det imidlertid en stor udfordring, at hvis man sætter sig langvarige mål, så må man også evaluere sin indsats på, om man har opfyldt målene. Ikke blot som formelle evalue- 22


Latex - Astma-Allergi Danmark\nLatex hedder egentlig naturgummi-latex og er et naturmateriale, der udvindes af saften fra gummitræet Havea brasiliensis. Latex bliver brugt i mange forskellige produkter, især inden for det medicinske område, fx er engangshandsker fremstillet af latex.\nHar du allergi og kommer i kontakt med latexprodukter, kan du reagere på to forskellige måder:\nRøde øjne, snue og astma\nDin krop danner antistoffer mod proteiner i latex. Du mærker det som høfeber, astma eller nældefeber.\nAlle produkter af latex er tilsat nogle særlige gummikemikalier. Dem kan du også blive allergisk overfor. Det viser sig som allergisk eksem.\nDu kan også få irritativt eksem af at bruge engangshandsker. Du kan ikke selv se forskel på eksemtyperne, men lægen vil undersøge det.\nHvem får allergien?\nDet er hyppig kontakt med latex, der giver allergien. Derfor er latexallergi mest almindeligt hos ansatte i sundhedssektoren, især sygeplejersker.\nBørn med medfødte urinvejsinfektioner og medfødt rygmarvsbrok har også højere risiko for at få latexallergi, fordi de ofte bliver opereret og er i kontakt med latex i det medicinske udstyr.\nHos danskere generelt er latexallergi sjældent. Under 1 procent har det.\nBlandt sundhedspersonale er der flere, der har latexallergi. Tallene svinger meget og ligger mellem 3-17 procent.\nAllergi over for gummikemikalier er også sjældent. Der findes ikke præcise tal, men det anslås, at mellem 0,5-1 procent af danskerne har den type allergi. Hovedparten, nemlig ca. 80 procent, får allergi over for thiuram-forbindelser i latexproduktet. Andre kemiske stoffer kan også være årsag til reaktionen, fx karbamater eller benzothiazoler.\nMad kan give symptomer\nHvis du har latexallergi, kan det klø eller du kan hæve i munden, når du spiser\nDe fødevarer kan nemlig krydsreagere med latex, fordi de indeholder et protein, der ligner latexproteinet.\nStuebirk kan give symptomer\nHvis du har latexallergi, kan du opleve at få symptomer, hvis du kommer i nærheden af stuebirk.\nSådan får du diagnosen\nHar du mistanke om, at du har allergi over for latex, skal du til din egen læge. Her – eller måske hos en specialist i allergi – skal du have lavet en priktest eller blodprøve. Prøverne vil sammen med dine symptomer fra hverdagen afsløre, om du har latexallergi.\nHvis undersøgelserne ikke giver et klart svar, kan du evt. få en hud- eller luftvejsprovokation. Her får du fx en latexhandske på den ene hånd og en anden type handske på den anden hånd for at afsløre, hvilken type eksem du har.\nHar du mistanke om, at du har allergi over for de gummikemikalier, der er tilsat til latexprodukter, skal du til en hudlæge. Her skal du have lavet en lappetest, der afslører din allergi.\nHar du allergi over for latex, er det vigtigt, at du ikke bliver udsat for latex. Latexallergi kan nemlig i sjældne tilfælde føre til allergisk chok.\nHar du snue, røde øjne eller andre høfeber eller astma-symptomer, skal du gå til lægen og få en behandlingsplan.\nHar du allergi over for gummikemikalier, behandler du først og fremmest ved at bruge handsker uden de stoffer samt i øvrigt at undgå kemikalierne.\nDu skal dog være opmærksom på, at selv om du kun er allergisk over for thiuram-forbindelser, kan du også reagere på de andre kemiske forbindelser. Har du fået eksem, skal du behandle det med steroidcreme. Det kaldes også hormoncreme.\nFortæl om din allergi\nLatexproteiner kan spredes i luften. Derfor skal du gøre andre opmærksomme på din allergi, da det ikke altid er nok, at du blot undgår fx latexhandsker. Du kan også komme i kontakt med latex, når du er til undersøgelse hos læge eller tandlæge, bruger prævention eller når du puster balloner op.\nFå mere at vide i Sundhedsstyrelsens rapport om forebyggelse af latexallergi, 2003


Bøgeskovbørn pyntede juletræ i Egeskov | Elbobladet | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Elbobladet - Gammel tradition genoptaget: Juletræet pyntet i sundhedshuset\nDu er her: Forside - Elbobladet - Bøgeskovbørn pyntede juletræ i Egeskov\nIrene Kristensen står på stigen og hjælper børnene op i højden. Bemærk den flotte og artige kø: Selvom man er utålmodig, er der jo ingen grund til uro i gellederne. Foto: Peter Friis Autzen\nBøgeskovbørn pyntede juletræ i Egeskov\n05. december 2019 kl. 12:21\nDer var fuld knald på pynte-arbejdet, da Børnehuset Bøgeskov pyntede juletræ ved forsamlingshuset i Egeskov.\nEgeskov: Juletræet står helt upyntet. Stort og grønt nærmest kalder det på at blive pyntet. Foran træet står en flok børn fra Børnehuset Bøgeskov. De kan næsten ikke vente med at komme i gang.\nBørnehuset er på tur og har fået til opgave at pynte træet. Bagefter skal de over i Dagli' Brusen til kakao og boller hos købmand Poul Erik Qualmann.\nEndelig kommer de store kasser med julepynt frem, og ungerne flokkes omkring de slæbende voksne.\nAlfred er hurtigst og kommer først med et juleæble, der bliver hængt så høj, han kan nå uden at stille sig op stigen, som man kun må bruge sammen med en voksen.\nBag ham vrimler børnene frem. Mange af dem står stille lidt, mens de nøje udvælger den helt rigtige gren til deres julehjerte, juletræ eller trommer. Andre slentrer fremad, mens de studerer deres julepynt så grundigt, at de støder sammen - som var de teenagere med hovedet oppe i mobilen.\nMathias kommer løbende, mens han nynner "Bjældeklang".\n- Nananaa, nananaa, nanana-nanaaaaaa-aaaaaa, lyder det, mens han suser forbi, så lyden i et lang naaaaaa skifter som en hurtigkørende ambulance, der passerer i trafikken.\nHyggen er lokal\nDet lille torv ved siden af forsamlingshuset byder på masser af lokal julehygge. Både på dagen, hvor de lokale børnehavebørn kommer med pynten til træet, og nogle dage senere, hvor lokale kræfter tænder julelysene og tager pænt imod julemanden. Og byder på æbleskiver.\n- Vi har det godt sammen i Egeskov og Bøgeskov, siger Poul Erik Qualmann, som på den kolde pyntejuletræ-dag har rettet an til børn og voksne i Dagli' Brugsens baglokaler. Kasser og paller er lagt ud i en hestesko, så alle kan sidde ned og få varmen.\nOg han har ret: Ungerne fra børnehaven har det i hvert fald godt med at pynte juletræ. Pænt og dygtigt stiller de sig i kø for at komme op på stigen sammen med voksne Irene.\nInd imellem falder noget af julepyntet ned igen, fordi blæsten rusker i det. Men det er bare ok - for så får man jo fornøjelsen af at hænge det op en gang mere.\nGammel tradition genoptaget: Juletræet pyntet i sundhedshuset\nByorkester: Rekordstor julekoncert\nJulemanden kom til SKærbæk\nGalleri: Tætpakket velkomst til julemanden\nPolitikere puster liv i langvarigt ønske om oplevelseshus i Madsbyparken\nHobby er ikke nogen guldrandet forretning: Specialbutik gør klar til at dreje nøglen om


Apartamentos YourHouse Acapulco - Mallorca - FDM travel giver råd til en bedre ferie\nFå et tilbud på Apartamentos YourHouse Acapulco\nBekræftelse på tilbud på Apartamentos YourHouse Acapulco\nVi har nu modtaget din forespørgsel på tilbud på Apartamentos YourHouse Acapulco.\nMed et ophold på Apartamentos YourHouse Acapulco i Santa Margalida (Can Picafort) vil du være tæt på S'Albufera Naturpark\nMed et ophold på Apartamentos YourHouse Acapulco i Santa Margalida (Can Picafort) vil du være tæt på S'Albufera Naturpark. Denne lejlighed ligger i omegnen af Alcúdia Havn og San Jaumes Kirke.Værelser Føl dig hjemme i et af de 10 værelser, der indeholder tekøkken med køleskab/fryser i fuld størrelse og komfur. Værelserne har privat møbleret balkon eller terrasse. Med gratis Wi-Fi på værelset kan du altid komme på nettet. Faciliteter inkluderer separat siddeområde og mikrobølgeovn, og rengøring udføres dagligt.


Carvoeiro Barranco i Carvoeiro til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 216 ejendomme i Carvoeiro.\nVale de Covo, Carvoeiro, Portugal - Se på kort\nMere om Carvoeiro Barranco\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Carvoeiro, så er Carvoeiro Barranco det perfekte valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Carvoeiro. Hotellet tilbyder trådløst internet i fællesområder for at sikre, at gæsterne nyder deres komfortable ophold så meget som muligt.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder altan/terrasse, strygefaciliteter, mikroovn, skrivebord, køleskab, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellets golfbane (inden for 3 km) giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Carvoeiro Barranco er det eneste sted, du behøver, når du søger kvalitetsindkvartering i Carvoeiro.\nLokalt skatte-ID: 24516/AL\nDu bedes give Carvoeiro Barranco besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse. Du skal betale via bankoverførsel før ankomst. Overnatningsstedet kontakter dig med flere oplysninger, når du har gennemført bookingen. Licensnr.: 24516/AL


Studentermedhjælper til 'Content' i vores marketingsafdeling. - Djøfs jobunivers\nStudentermedhjælper til Content i vores marketingsafdeling.\nStillingen er sat til 15 timer i ugen fordelt på to tre dage alt efter hvad der passer dit studie. Arbejdsstedet er Tietgenbyen, Odense.\nEffimat er en ung virksomhed i den danske robotklynge, Odense Robotics. Effimat har udviklet en gamechanger til intralogistikbranchen. EffiMaten øger effektiviteten i produktion, supply chain, distribution og opbevaring. Det er den eneste løsning på markedet, der er hurtig og fleksibel nok til at opbevare, håndtere og levere specifikke komponenter til enhver tid i en supply chain; uanset om det er indenfor e-handel, produktion eller distribution. Effimat beskæftiger i øjeblikket 40 ansatte, og vi har en aggressiv vækststrategi.


Steder, der fikserer iPhone-skærme til billige\nBatterier plus pærer\nHLR-reparation af mobiltelefoner\nHvis du læser dette, er chancerne for, at du har en ødelagt iPhone-skærm og er interesseret i at få det rettet.\nUanset om det skyldes, at du tabte, knuste det, kastede det, knækkede det eller sprængte det, vil denne artikel give dig en liste over flere forskellige steder, der tilbyder reparationer på iPhone-skærme til en god pris.\nNår du er færdig med at læse denne artikel, skal du have en idé om nøjagtigt, hvor du skal tage din i øjeblikket ødelagte iPhone for at få skærmen rettet.\nBest Buy er en af de mest kendte teknologibutikker derude. På grund af deres enorme indflydelse i tech-verdenen og de utallige teknologiprodukter, de sælger, samarbejdede Best Buy med en teknologireparationsservice kendt som Geek Squad i 2002, som tilbyder 24/7/365 teknisk support.\nHvis du har brug for at få repareret din iPhone-skærm, tilbyder Geek Squad reparationer på ekspertniveau på enhver mobiltelefon, selvom den ikke blev købt på Best Buy.\nVed at vælge at få din telefonskærm rettet til Best Buy får du en 90-dages udførelsesgaranti. Best Buy bruger også ægte dele, der er hentet direkte fra Apple og Samsung, så du ved, at din telefon vil være som splinterny, når du er blevet repareret.\nSom en autoriseret Apple-tjenesteudbyder trænes Geek Squad-agenter hos Best Buy med Apple-produkter, så du ved, at du vil være i gode hænder.\nPrisfastsættelse for reparationer på iPhones starter ved $129.99.\nKlik her for at planlægge en aftale med dit lokale Best Buy.\nBatterier plus pærer er en anden fantastisk mulighed for dig at overveje, hvis du har brug for at få din iPhone-skærm fast. Batteries Plus Bulbs tilbyder en anden stor aktør inden for detailteknologirummet, og tilbyder adskillige mobiltelefonreparationstjenester, herunder reparation af mobiltelefonskærme.\nPå samme måde som hvordan Best Buy bruger Geek Squad, har Batteries Plus Bulbs sine Vi Fix It-eksperter, der arbejder ud af batterier Plus Bulbs detailsteder.\nBatteries Plus Bulbs tilbyder reparationer på alle større mobiltelefonmærker, inklusive Apple. De dækker stort set enhver skade, der er foretaget på en iPhone, fra at have en revnet skærm til ødelagte højttalere til vandskade på døde batterier.\nMed en landsdækkende garanti er Batteries Plus Bulbs i stand til at løse din telefon uanset hvor den oprindeligt blev købt.\nNogle fordele ved at gå sammen med Batterier plus pærer til skærmreparationer er, at de ikke kræver aftale, de bruger alle kvalitetsdele på telefonreparationer, deres eksperttekniker har omfattende uddannelse, og de giver dig en ærlig diagnostisk vurdering gratis .\nPriserne for iPhone-skærmreparationer varierer afhængigt af den iPhone-model, du har, startende ved $59.99 for en iPhone 4S op til $489.99 for en iPhone XS Max.\nDu kan klikke her for at få et skøn over, hvor meget en reparation af din iPhone-skærm vil koste.\nuBreakiFix har en temmelig ligetil forretningsmodel: Hvis du har noget der er ødelagt, dvs. en iPhone-skærm, ordner de det! For dig som læser denne artikel er du især heldig, da uBreakiFix betragter deres iPhone-skærmreparation som deres specialitet.\nMed 472 placeringer landsdækkende har UBreakIFix fremragende anmeldelser (4,7 / 5 stjerner fra 42.518 anmeldelser) om deres reparation af mobiltelefoner.\nHos UBreakIFix starter iPhone-reparationer med en gratis diagnostisk undersøgelse, hvor din telefontekniker identificerer og bestemmer, hvad problemet er, og beslutter, hvilken reparationstjeneste de skal bruge til at løse det. Derefter begynder reparationer med det samme i butikken og tager normalt omkring en time, hvilket er superhurtigt og praktisk.\nHver iPhone-skærmreparation leveres også med en 90-dages garanti.\nMens uBreakiFix ikke har nogen priser på deres hjemmeside, har de noget endnu bedre: den laveste prisgaranti. Hvis du tror, du kan finde en placering, der tilbyder en skærmreparationstjeneste for mindre end hvad uBreakiFix citerer dig på, skal du blot indtaste bevis for konkurrentens lavere pris, og de vil slå det med $5.\nFor at planlægge en aftale med uBreakiFix, gå over til deres websted her, vælg din model iPhone og følg anvisningerne derfra.\nCPR Cell Phone Repair er en butik, der primært specialiserer sig i reparation af mobiltelefoner. Med over 750 butikker i 17 lande tilbyder CPR Cell Phone Repair et antal mobiltelefonreparationstjenester, herunder fastsættelse af revne skærme, vandskade, ødelagte højttalere, signaltab, knækkede knapper og døde batterier.\nHvis du har fået en ødelagt iPhone-skærm, har CPR Cell Phone Repair's uddannede teknikere mange års erfaring med at udføre disse nøjagtige reparationer.\nHvis du vælger at få din iPhone-skærm repareret gennem CPR Cell Phone Repair, udføres din skærmreparation samme dag og leveres med en begrænset levetidsgaranti for dele og arbejde, hvilket betyder, at du stort set får fuld dækning.\nMens CPR Cell Phone Reparations websted ikke angiver nogen priser for prisen på deres reparationer, er deres priser konkurrencedygtige med virksomheder, der tilbyder en lignende service.\nFor en gratis beregning af, hvor meget din skærmreparation vil koste, skal du finde din lokale CPR Cell Phone Repair-butik her og ringe dem.\nCellairis er et andet firma, der tilbyder iPhone-reparationer, hvis din skærm er ødelagt.\nMens de andre virksomheder på denne liste tilbyder skærmreparationer på næsten enhver generation af iPhone, er noget at huske på, at Cellairis kun tilbyder skærmreparationer på følgende generationer af iPhone: iPhone 4, iPhone 4S, iPhone 5, iPhone 5S og iPhone 5c .\nCellairis tilbyder reparationer samme dag, den laveste pris og en overlegen garanti. De er stolte af deres evne til at få jobbet hurtigt gjort, og lover en komplet reparation udført på 45 minutter eller mindre.\nSelvom Cellairis ikke lægger nogen prissætning på deres hjemmeside, nævnes deres garanti for laveste pris flere gange, så du bør bestemt kunne få en reparation til de lavest mulige omkostninger.\nCellairis kræver, at enkeltpersoner planlægger aftaler på forhånd for at undgå ventetider og sikre, at du får den bedst mulige service. Klik her for at finde din nærmeste Cellairis og planlæg en aftale.\nDet viser sig, at over 60% af Verizon-kunder er berettigede til reparationer samme dag på de mest populære smartphones.\nEn ting, der adskiller Verizon fra andre virksomheder på denne liste er, at Verizon tilbyder service hjemme hos dig, hvis du ikke har tid eller lyst til at køre til en mursten og mørtel placering.\nListen over iPhones, som Verizon tilbyder servering på, er iPhone SE, 5c, 5s, 6, 6 Plus, 6s og 6s Plus.\nVerizon tilbyder reparationer på knækkede skærme, der starter med $79 egenandel.\nHvis du er Verizon-kunde og har været tilfreds med deres service hidtil, er jeg sikker på, at du også vil være tilfreds med deres iPhone-skærmreparationstjeneste.\nHvis du aldrig har hørt om firmaet Puls, er du måske interesseret i at finde ud af, at de tilbyder toppen af linjen iPhone-skærmreparation, med teknikere til rådighed for at møde dig samme dag i dit hjem eller kontor.\nPuls vokser i popularitet efter at have været vist på CNBC, TechCrunch, The Wall Street Journal og Fortune for deres fremragende mobiltelefon- og andre teknologireparationstjenester.\nMed ekspert, højhastighedsservice (en time eller mindre) og en 100%-garanti på dele og arbejde, vil du sidde med en fast iPhone-skærm uden besvær og ingen bekymringer. Du behøver heller ikke betale for tjenesten, indtil den er færdig.\nFølg blot anvisningerne på deres websted, der starter på denne side for at planlægge en aftale.\nOg det er det! Nu hvor du har fået præsenteret syv af de bedste iPhone-skærmreparationstjenester til de laveste priser, kan du vælge den, du bedst kan lide, og planlægge en aftale i dag.\nHeld og lykke, og forhåbentlig har du ikke brudt din skærm igen når som helst!\nVed Yahya • oplysende 0\nKan elektrisk bånd tænde?Sådan nulstilles iPhone X til fabriksindstillinger


Dødsbo - Gruppen\nVi er et firma med stor erfaring inden for rydning af dødsbo, som er klar til at hjælpe dig i de svære situationer. Mange har svært ved selv, at afvikle det pågældende dødsbo, da man stort set aldrig er forberedt på det. Der er ofte en masse sorg, som spiller ind og det kan derfor være svært, at være i den bort gåendes dødsbo. Derfor står vi til rådighed, for dig der ønsker professionel rydning af dødsbo.\nVi er en familiedrevet virksomhed, som har eksisteret siden 1991. Vi har derfor stor erfaring både i forhold til hvordan man håndtere selve dødsboet, men også hvordan man håndtere de pårørende, da det for mange er en svær tid, som er meget præget af sorg. Hvis du står i en situation med afviklingen af et dødsbo, står vi til rådig alle ugen syv dage. Derudover har vi en døgnservice, hvilket betyder, at vi er til rådighed hele døgnet rundt og vi kan allerede være ved dødsboet inden for få timer. Vores medarbejdere er modne, servicemindede og ikke mindst omhyggelige. Vi ønsker, at alle vores kunder får den bedste forståelse og service under rydningen.\nVi påtager os alle former for rydning af dødsbo. Det vil sige der både er tale om hus, rækkehus, lejligheder og plejehjem. I bund grund tager vi os af alt, det vil sige, at du som kunde ikke behøver at gøre noget selv. Man er selvfølgelig velkommen, hvis det er noget der lyster, men skal vi nok påtage os de opgaver der er. Et dødsbo er aldrig ens, derfor snakker vi med kunden om hvad der skal gemmes og hvad der skal ud. Vi går meget ind for genbrug, derfor donerer vi til velgørenhed, som vi mener gavner miljøet og ikke mindst bæredygtighed.\nLæs mere om dødsboskifte her


Vil politikerne have kontorcentrum eller kulturcentrum i Fremtidens Købstad? | Der Nordschleswiger\n„Vil politikerne have kontorcentrum eller kulturcentrum i Fremtidens Købstad?“\nDie Apenrader Musikschule fordert den Kulturausschuss in einem offenen Brief zum Umdenken auf.\nÅbent brev til Kultur- Fritidsudvalget i Aabenraa Kommune\nVil politikerne have kontorcentrum eller kulturcentrum i Fremtidens Købstad?\nVækstudvalget stemte desværre for at sende det lokalplanforslag, der åbner for at Hjemmeplejen og Sygeplejen kan flytte ind i 10. Aabenraas tidligere bygninger på Nygade 23D, videre til byrådet.\nNu sætter vi vores lid til, at I som politikere for kulturlivet i Aabenraa Kommune vil stemme imod denne håbløse idé, der angiveligt er fostret i Økonomiudvalget og blot har til formål at spare en lejemålsudgift og fylde nogle tomme kommunale kvadratmeter i midtbyen.\nIdéen med at fylde dette fine, gamle kulturmiljø i midtbyen op med Hjemmeplejens 52 biler og bruge gymnastiksalen som garage for hjemmeplejens elcykler er tydeligvis opstået helt uden hensyntagen til en af kongstankerne i Fremtidens Købstad Aabenraa: Nemlig at etablere et “Handels- og Kulturloop” med bylivsunderstøttende passager på tværs af midtbyen – blandt andet langs Nygade-området.\nBusinesscasen er yderst tvivlsom og de påtænkte kontorer og udkørende aktiviteter passer da heller ikke med den eksisterende lokalplan M98, der blandt andet har til formål “at sikre Nygade Skole området som kulturcenter”. Derfor må der naturligvis en ny lokalplan til.\nBestyrelsen for Aabenraa Musikskole har afgivet høringsforslag til lokalplanforslaget. Vi mener selvsagt, at det er en uholdbar løsning at flytte hjemmeplejen og sygeplejen ind i Nygade 23D:\n• Det modarbejder intentionerne om byliv og kulturcentrum i området\n• Det skaber yderligere trafik- og parkeringsproblemer i de smalle midtbygader\n• Det skader trafiksikkerheden for de mange bløde brugere af området – blandt andet en del af de 550 musikskoleelever og deres forældre, der hver uge skal ind og ud af Musikskolen\n• Hjemmeplejen og sygeplejen kommer til at spilde meget tid på at snørkle deres\nhjemmeplejebiler ind og ud af midtbyen, tid som byrådet har lovet vores ældre borgere.\nVi har også foreslået at finde en anden placering – uden at vinde gehør. Vi synes, at I skulle prøve at spørge medarbejderne i hjemmeplejen og sygeplejen, om de ønsker at flytte ind i Nygade 23D.\nOg ja, det er ingen hemmelighed, at vi i Musikskolen rigtig godt kunne bruge fx gymnastiksalen i stueetagen i Nygade 23D som øvelokale. Både for vores egne elever – vi har aldrig haft så mange musikalske talenter som vi har lige nu – men også for andre kor og orkestre. Dét kunne rent faktisk skabe mere kultur og byliv i midtbyen.\nVi vil nu spørge jer, hvordan I har tænkt jer at stemme, når lokalplanforslaget kommer i byrådet?\nDet mener vi, borgerne i Aabenraa har krav på at vide.\nVi håber naturligvis, I vil stemme nej. Lad jer ikke presse af, at I på byrådsmødet i december besluttede at sætte 500.000 kr. af til projektering af den endnu ikke vedtagne lokalplan.\nLad ikke den økonomiske optimeringstilgang diktere, hvor der skal være kulturmiljøer og fornuftig\nbyudvikling i Aabenraa.\nPå vegne af bestyrelsen for Aabenraa Musikskole\nAnne Nørlem, formand


Stigningen af globalisering og den digitale økonomi som et resultat af den forbindelse, som Internettet giver, har skabt en helt ny digital verden, der har overgået moderne geopolitiske jurisdiktioner. Kleros, en ny decentral applikation bygget oven på Ethereum, har til formål at give løsningen på de uundgåelige tvister, der vil opstå i dette globale digitale medium ved at udnytte kraften i blockchain og spilteorimekanik.\n1 Hvordan fungerer Kleros?\n2 Brug tilfælde af Kleros\n3 Team og partnere\n4 PNK Token og Interactive Coin Offering\nHvordan fungerer Kleros?\nPå det mest basale niveau forbinder Kleros brugere, der har brug for tvister bilagt, med en mængde af jurymedlemmer, der har de nødvendige færdigheder til at bilægge deres tvister på en hurtig og overkommelig måde. Kleros-protokollen er opt-in, hvilket betyder, at brugerne kan implementere Kleros som deres tvistbilæggelsesprotokol direkte i deres smarte kontrakter.\nFor eksempel ansættes en freelancer af en medarbejder, og den smarte kontrakt mellem dem henviser til Kleros som dommerprotokollen for deres kontrakt. Skulle der opstå en tvist, er midlerne låst i kontrakten, og Kleros voldgiftsproces begynder. En domstol er trukket fra en pulje af folkemusikmedlemmer, der sendes relevant information til jurymedlemmerne, og jurymedlemmene stemmer om sagen. Afstemningen afsløres, flertallet betragtes som vinderen, og den smarte kontrakt udføres, der sender midler til det parti, som jurymedlemmerne stemte for.\nDet er en meget ligetil proces, der giver brugerne enkelhed og bekvemmelighed, men der arbejdes meget mere bag kulisserne for at gøre platformen sikker og levedygtig som et tvistbilæggelseslag. Specifikt bruger platformen blockchain til at sikre gennemsigtighed og integritet i udvælgelsesprocessen. Derudover er spilteorimekanik baseret på vigtige begreber og deres oprindelige Pinakion (PNK) token den nødvendige incitamentsmodel for jurymedlemmer til at handle ærligt inden for systemet..\nKleros incitamentsmodel bruger en optimeret version af Schelling Coin-konceptet, der er afledt af spilteori-konceptet om et Schelling Point. Et Schelling-punkt er et fokuspunkt som en løsning, som folk har tendens til at bruge i fravær af kommunikation, fordi det virker naturligt eller specielt for dem. Dette er vigtigt i distribuerede systemer, hvor brugerne ikke stoler på hinanden. Schelling Coin-konceptet blev lagt ud af Vitalik Buterin og er designet til at være et symbol, der tilpasser fortællingen af sandheden med økonomiske incitamenter.\nMed hensyn til Kleros anvender deres platform en optimeret version af dette koncept for at tilskynde jurymedlemmer til at stemme sammen med andre gennem økonomisk incitament med deres PNK-token. Jurymedlemmer, der stemmer uforholdsmæssigt imod det vindende flertal, straffes, og de, der stemmer med det vindende flertal, modtager omfordelte tokens fra de jurymedlemmer, der ikke gjorde det. Denne omfordeling er baseret på en proprietær formel, og jurymedlemmer skal indsætte en bestemt mængde tokens som depositum inden en sag starter. Jurymedlemmer modtager også voldgiftsgebyrer for deres arbejde.\nJurymedlemmer vælger selv ind i subcourts med specifikke fokusområder som en del af en større autonom pool af jurymedlemmer, der betjener en lang række potentielle sager. Når udvælgelsen til en sag begynder, bruges en tilfældig proces med sekventiel bevis for arbejde til at vælge jurymedlemmer fra puljen. Sandsynligheden for, at en jurymedlem bliver valgt til en sag, korrelerer direkte med, hvor meget PNK-token de deponerer. Kontrakterne til en sag specificerer, hvordan og hvad jurymedlemmer kan stemme på, samt hvor mange jurymedlemmer der er behov for.\nHele processen er automatiseret, og Kleros fungerer som en autonome Ethereum-organisation. Behovet for bæredygtig sikkerhed og skalerbarhed er altafgørende for platformen på grund af dette. Spillteorimekanik giver det nødvendige økonomiske incitament, mens platformens design er at bruge en decentraliseret styringsmekanisme baseret på en likvid stemmemekanisme. Denne styringsmekanisme kan bruges til følgende.\nSæt politikker for, hvordan tvister skal mægles\nTilføj, fjern eller rediger underdomstole\nÆndre parametre i underretter\nSkift en af de smarte kontrakter, som Kleros er afhængige af.\nAppeller er også en del af Kleros funktionalitet og spiller en vigtig rolle i afbødningen af bestikkelse, mens de også afspejler vigtige juridiske processer i de nuværende statsregeringer. En part kan appellere Kleros-afgørelsen, hvis de ikke er tilfredse. Hver ny appel har det dobbelte af antallet af originale jurymedlemmer plus en, så appelgebyret stiger eksponentielt og afskrækker brugerne fra endeløst at appellere eller bestikke jurymedlemmer, fordi omkostningerne er for høje, da flere appeller foretages.\nBrug tilfælde af Kleros\nKleros er designet til at være en multipurpose tvistbilæggelsesplatform og kan fungere som en juridisk retssagstjeneste i en lang række sager. Vigtige typer sager inkluderer tvistbilæggelse i spærring, politiske overtrædelser af sociale netværk og oracle-løsninger.\nFor escrow-tvister gælder dette for en lang række sager, der drejer sig om varer eller tjenester, der udveksles i medier uden for kæden. Kleros kan løse tvister mellem arbejdsgivere og ansatte, lejeaftaler eller utilstrækkelige varer, der sælges i en onlinebutik.\nOvertrædelser af det sociale netværkspolitik omfatter forebyggelse af spam og afbødning af overtrædelser af politikker ved at kræve, at brugerne foretager indskud, før en sag begynder. Kleros kan enten direkte løse tvisten, eller hvis sammenhængen er mere tvetydig, findes der andre muligheder såsom at fjerne indholdet, som kan specificeres direkte i den smarte kontrakt.\nEndelig giver orakler en interessant brugssag for decentraliserede datafeeds, der skal bruges af smarte kontrakter til at hente information fra omverdenen. Med Kleros kan en part indsende et spørgsmål, og alle kan indsende et svar med et depositum. Hvis svaret er enstemmigt, returneres det af oraklet, hvis ikke, følger Kleros tvistbilæggelse. Oraklet returnerer derefter den løsning, der er besluttet af Kleros tvistbilæggelsesproces.\nHoldet bag Kleros ledes af medstiftere Frederico Ast (CEO) og Clement Lesaege (CTO). Deres token-salg er i øjeblikket Direkte og er en af de første, hvis ikke den første Interaktivt møntudbud som beskrevet af Vitalik Buterin, Jason Teutsch og Christopher Brown som en forbedring af den traditionelle ICO-model.\nKleros har indgået et samarbejde med både Dether.io og Ink Protocol for at hjælpe med at levere decentral voldgift. Brugere af betalingsplatforme, der er i stand til at bruge Kleros peer to peer justice-protokollen til at mægle tvister, og Ink Protocol giver en vigtig integration for Kleros for at være i stand til at teste to vigtige brugssager for deres platform, escrow og kuraterede lister.\nPNK Token og Interactive Coin Offering\nPNK-token spiller en integreret rolle i spilteoriens dynamik på Kleros-platformen. Det beløb, der er deponeret af jurymedlemmer, er direkte korreleret med sandsynligheden for, at de bliver valgt til en sag, og det fungerer som det økonomiske incitament for jurymedlemmer til at handle ærligt i sager.\nTokenindehavere har også stemmeret bundet til den mængde PNK-tokens, de har, hvilket giver incitament til at holde tokens til regeringsformål. Jurymedlemmer betales også efter sag i form af voldgiftsgebyrer, der faktisk betales i ETH snarere end PNK.\nSom tidligere nævnt er Kleros en af de første platforme, der implementerer formatet Interactive Coin Offering. I det væsentlige forsøger dette format at gøre det muligt for investorer at have mere information til rådighed, mens de deltager i et flydende budsystem styret af en smart kontrakt. Succesen og resultaterne af denne IICO vil være fascinerende at se såvel som at se, om andre platforme begynder at bruge den samme model.\nKleros tilbyder en tvistbilæggelsesprotokol for den moderne digitale verden, der erstatter traditionelle jurisdiktionsområder, når verden trækker mod globalisering. Potentialet i smarte kontrakter til at forstyrre transaktioner og aftaler mellem parter på en effektiv og automatiseret måde vil uundgåeligt føre til behovet for et decentralt retssystem.\nMed de rigtige incitamentsmekanismer håndhævet af dokumenteret spilteorimekanik og den underliggende blockchain, der giver den nødvendige gennemsigtighed og integritet, ser Kleros ud til at blive fremtidens retfærdighedsprotokol..


Hjerteskoven (Ebog, Epub, Dansk) af Tina Mikkelsen\nHjerteskoven (Ebog, Epub, Dansk)\nAf: Tina Mikkelsen\nForlag: Tina Mikkelsen\nFilstørrelse: 3122 KB\nForventes på lager: 14-10-2015\nLili pakker sin rygsæk med en dåse makrel, to kyllingelår, tegneblok og guldblyant, og så går hun hjemmefra for at slippe for forældrenes skænderier. Lilis elskede kat, Prinsesse, er allerede stukket af og i sin søgen efter katten bliver Lili ledt på sporet af gode folk og talende dyr.\nHjerteskoven er en fantastisk fortælling om en modig pige med et håbefuldt hjerte. Lili bliver venner med makkerparret Glenn og grisen Karl-Otto og flytter ind på et faldefærdigt slot. Her finder hun en due, som viser sig at være et lykkedyr. I Hjerteskoven møder Lili en dreng med meget blå øjne, som går rundt og krammer alle menneskers hjerter, og Lili og drengen opdager, at de gemmer på en fælles hemmelighed.


Grillpølser som de bør være - Ingvald\nNy røgeovn til Torpegård Slagterbutik giver hurtigere og mere rentable produktion allerede fra dag ét. Mere tid til kunder, mere tid til udvikling, bedre grillpølser.\nDen lille familieejede slagterbutik fra Skævinge på Sjælland har været i branchen i mange år. De har altid produceret alt fra (grill)pølser til skinker til bacon – alt sammen hjemmelavet, og selvfølgelig af den absolut højeste kvalitet.\nSlagterbutikken har i mange kørt med en traditionel røgeovn. Den var begyndt at blive en smule træt, produktionstiden var lang og omkostningerne høje. Tiden var derfor moden til at kigge sig om efter et nyt og mere moderne setup.\nDen lille sjællandske slagterbutik, som i øvrigt ligger ude på landet for enden af en markvej, var på udkig efter en røgeovn, der både kunne ryge og koge.\n“Vi havde i mange år overvejet, om vi skulle investere i et nyt og mere moderne setup. Vi havde en gammeldags røgeovn. Den var langsom og ikke særlig handy. Vi fik et nys om, at det var muligt at købe en renoveret røgeovn, der passede lige ind i vores produktion – så vi slog til,” siger Henrik Larsen, slagtermester i Torpegård Slagterbutik.\nRygning på rekordtid\nI Skævinge og nærområde kender alle smagen af de gode grillpølser. Den hemmelige opskrift får folk fra nær og fjern til at besøge butikken. For mange er det endda blevet en tradition at hente grillpølser hos Torpegård Slagterbutik. Det satte produktionen under maks pres, specielt i forårs- og sommersæsonen, grillpølser sælges i lange baner.\n“Vi kunne ikke vente længere. Vi skulle have en ny røgeovn, og det skulle være nu. Vores produktion kører nærmest i døgndrift. Det tog op til 12 timer at ‘køre en gang grillpølser’. Det var derfor en lettelse, at vores nye røgeovn kunne klare en hel produktion af grillpølser på cirka 2.5 time. Vel og mærke fra start til færdigt produkt. Fantastisk.”\nJo ældre røgeovn, jo mere savsmuld. Mange traditionelle røgeovne bruger savsmuld. Det gør nyere røgeovne ikke. Det skyldes, at fyring med flis er bedre og mere bæredygtigt end savsmuld. Og det har Henrik Larsen også bemærket.\n“Vi bruger i dag meget, meget mindre ‘brændstof’ end tidligere. Vores nye røgeovn kan altså klare større produktioner ved at bruge mindre energi. Det er godt for os, og det er godt for miljøet.”\nLarsen fortsætter, “jeg kan kun sige, at vi er meget glade for vores køb. Alt fra installation til første produktion har været uden problemer. Og den nye røgeovn kører på flis. Vi sparer rigtig mange penge nu. Efter installationen af vores nye røgeovn, sprang der en sikring. Det løste vi hurtigt, uden problemer. Så jeg har kun positive ting at sige om INGVALD.”\nTorpegård Slagterbutik har købt en Compact røgeovn. Her i INGVALD istandsætter vi løbende brugte røgeovn. Til glæde for dig og til gavn for miljøet. Se det komplette overblik over brugte modeller her.


Nakkeost dansk privat sex\nLatex bdsm motel i odense\nKøbenhavnske: Chat med danske piger thai massage i nordjylland\nChat med danske piger thai massage i nordjylland 818\nGYNÆKOLOG TAASTRUP BORDEL SILKEBORG 400\nSex helsingør mfc cam En moden og maskulin mand? Det er lidt svært at skrive om mig selv, er jo helt ny og ved ikke hvad jeg skal skrive mere end det jeg allerede har sk Områder: Rosa Wellness I dag, kl. Blond I am so active and will guide you trough my body, and you will be able to discover all my sensuality and sexual skills. Ny åben Thai massage i Middelfart I dag, kl.\nDanmarks største gratis tekstbaseret chat. Mere end forskellige rum i masser af kategorier. Danmarks største og mest seriøse escort og massage portal med både escort piger og escort mænd samt bureauer klinikker strip - alt Escort annoncer. Thaimassage Nordjylland - firmaer, adresser, telefonnumre.\nChat med danske piger thai massage i nordjylland - schefflera\nJeg fortrækker mit job som en hobby, altid villig til en aftale Områder: Problemer med at logge ind på Escort5. Jeg taler dansk, helst sms Køre hele Jylland. Hvis der er kemi og du ka Områder: København Nordsjælland Sjælland Lolland. Jeg taler dansk, helst sms Køre hele jy.


Psykolog Skødstrup - vælg mellem tre lokale psykologer i og omkring Skødstrup\nVelkommen til hjemmesiden psykolog Skødstrup, hvor du får overblik over tre autoriserede psykologer i og nær Skødstrup.\nDu kan let klikke dig ind på psykologernes hjemmesider.\nHer finder du information om psykologernes ventetider.\nOrienter dig let og hurtigt i psykologernes åbningstider.\nNem og hurtig adgang til psykologernes telefonnumre.\nPsykologerne på listen er autoriserede psykologer.\nSe video-klip fra psykologer, der har dem tilgængelige.\nHer kan du overskueligt finde en psykolog med aften-tider\nSe psykologer nær Skødstrup der tilbyder weekend-tider.\nA: Psykolog i Skødstrup\nFra hjemmesiden: Jeg bor selv i Skødstrup med min mand og vores to børn. Jeg er uddannet cand. psych. fra Århus Universitet. Jeg er autoriseret af Psykolognævnet. Jeg er ansat som PAS-konsulent (Post Adoptive Service) ved Ankestyrelsens Familieretsafdeling. Jeg har flere års erfaring med psykologisk rådgivning og behandling indenfor en bred vifte af problemstillinger. Jeg prioriterer at deltage i efteruddannelse og supervision så jeg løbende kan vedligeholde og udvikle mine kvalifikationer. Jeg deltager i specifikke kurser med henblik på specialistuddannelse.\nVentetid: 3-4 ugers ventetid\nAutoriseret: Ja, autoriseret psykolog\nAften: Nej, ikke aften-tider\nWeekend: Nej, ikke weekend-tider\nB: Psykolog i Skødstrup\nFra hjemmesiden: Jeg er uddannet cand.psych. fra Aarhus Universitet i 2004, autoriseret af Dansk Psykolog-forening. Mine arbejdsområder er erhvervspsykologi og terapi samt samtaleforløb med voksne, par og unge. Herudover laver jeg super-vision – både af ledere og psykologer med henblik på autorisation – kurser, foredrag og temadage.\nVentetid: Oplyses ikke\nC: Psykolog nær Skødstrup\nFra hjemmesiden: Erfaren psykolog nær Skødstrup – uden ventetid. Angst, kriser, stress og depression. Også parterapi og unge-samtaler.\nVentetid: Nej, der er ikke ventetid\nAften: Ja, der tilbydes aften-tider\nWeekend: Ja, weekend-tider tilbydes\nMandag-fredag: 07:30 – 22:30\nLørdag-søndag: 10:00 – 22:30\nTitlen som psykolog forudsætter at man har gennemført en universitetsuddannelse i psykologi og har en kandidatgrad i psykologi (cand.psych). Mens titlen som psykoterapeut er til fri afbenyttelse for alle og alle derfor kan kalde sig psykoterapeut, er psykolog en beskyttet titel, der må kun må anvendes af uddannede psykologer. Læs mere om psykologi-uddannelsen på Aarhus Universitets hjemmeside for Psykologisk Institut.\nPsykologer, der bærer titlen som autoriseret psykolog, har gennemgået en to-årig praktisk efteruddannelse med et strukturet og dokumenteret supervisionsforløb hos en anden autoriseret og erfaren psykologi. Autorisationen som psykolog godkendes af Dansk Psykolognævn og psykologers status som autoriseret psykolog kan bekræftes ved at søge på psykologens navn og/eller postnummer på Dansk Psykolognævns hjemmeside.\nStress er en tilstand, hvor mennesker oplever at omgivelsernes stiller for store krav og har for store forventninger i forhold til egne ressourcer og kompetencer. Ved længerevarende stress kan den stress-ramte desuden være udsat for en øget risiko for at udvikle depression, angst og sygdom, ligesom livskvalitet og social aktivitet ofte påvirkes i negativ retning. Læs mere om stress på sundhed.dk’s temaside om stress.\nAngst kan have forskellige udtryk og grader. Ofte skelnes der mellem panikangst, generaliseret angst og socialfobi.\nDepression er en sygelig udgave af normalt nedtrykthed og tristhed. Mens mange af os kender til sorg og depressive tanker i forbindelse med tab, ulykker og modgang i livet, så er depression en kronisk nedtrykthed, der både kan berøve livskvalitet og uden behandlet føre til selvmord.\nKriser opstår når pludselige belastninger og ulykker sætter de normale ressourcer ud af spil og gør os ude af stand til at overskue situationer, tanker og følelser, samt midlertidigt begrænser vores evne til at handle hensigtsmæssigt. Vi er simpelthen ude af balance og kan være overvældet af kropslige reaktioner og fornemmelsen af kontroltab.\nGør listen bedre!\nHjælp os med til at holde siden psykolog Skødstrup opdateret\nGør opmærksom på stavefejl, links der ikke fungerer eller forældede oplysninger.


Fart over feltet i Smilets By | Bil | frdb.dk\nFart over feltet i Smilets By\nPubliceret 19. maj 2017 kl. 13:30\nClassic Race Aarhus er i fuld gang, men der er stadig masser af punkter på programmet - både i dag og i morgen. Arkivfoto\nI denne weekend skal man se sig godt for, hvis man drager til Aarhus. Der er dømt racerløb i form af Classic Race Aarhus - og det inkluderer i omegnen af 300 sportsvogne, der kører om kap på lukkede veje\nDen smukkeste racerbane\nAarhus: Op mod 300 racervogne stiller op til Classic Race Aarhus i denne weekend - og selv om festlighederne blev indledt allerede i går, så er der rigeligt at se på både i dag og i morgen.\nOpskriften er ægte motorløb med fantastiske racerbiler - og motorcykler - fra den farverige motorsportshistorie, samt en smukt beliggende racerbane langs Aarhus bugt, gennem Marselisborgskoven og forbi Dronningens sommerslot.\nDer køres i en halv snes forskellige klasser, og det kan godt anbefales, at man tager et par ørepropper med, hvis man begiver sig mod Smilets By i denne weekend.\nSærligt en af de ialt 12 klasser, der afvikles over weekenden, byder på masser af klassiske hestekræfter.\nFeltet har fået titlen "Legend of Speed", og det er der en helt særlig årsag til. Her står nemlig flere af de helt store legendariske maskiner og venter på at hugge til, når starten går til Nordeuropas bedste racefestival.\n- Det er virkelig nogle fantastiske biler, vi har fået med i år, og jeg glæder mig til at se dem lukke op for gassen på det, der jo er Danmarks hurtigste racerbane, fortællerMike Legarth, der er direktør for Classic Race Aarhus.\nBlandt feltets 18 biler finder man blandt andet en Lola T162 med 712 hestekræfter. Bilen er en original Can-Am racer en af de vildeste racerklasser nogensinde fra 60'erne og 70'erne.\n350 kilometer i timen\nFormel 1 raceren Lola T93-Ferrari er nok den mest vellydende racer i feltet, når de tolv cylindre synger rent ned langs strandkanten i Aarhus. Også her er der placeret over 700 hestekræfter bag køreren - og det er formentligt den hurtigste bil i hele Classic Race Aarhus-weekenden, idet den skyder en topfart på 350 kilometer i timen.\n"Legend of Speed" feltet byder også på klassikere som Aston Martin DB9 og Mercedes 300 SLR og mange flere.\nMen der er - som sagt - rigtig meget andet på programmet, og der er også en række aktiviteter i forbindelse med arrangementet.\nPå løbets hjemmeside kan man finde meget mere information, og her er det også muligt at se et fuldstændigt program. Kig på www.craa.dk.


PressReader - BT: 2015-11-11 - Lene om forholdet til Poul: Det var enormt anstrengende\nLene om forholdet til Poul: Det var enormt anstrengende\nKNAS I KAERLIGHEDEN eget telt sammen med sine venner, i stedet for at ’flytte sammen’ med sin nye brud. Parret var sammen til parterapi i København under festivalen for at forsøge at afhjaelpe deres dårlige kommunikation, men udover den ’session’ tilbragte de nygifte kun ganske kort tid sammen.\n»Vi var hos psykologen om formiddagen, og så skulle vi mødes om eftermiddagen på Roskilde, men det var bare enormt anstrengende. Jeg fik indtryk af, at han slet ikke kunne overskue, at jeg var der,« lyder det fra Lene.\nTv-seerne kunne i går aftes følge, hvordan Lene mødtes med Poul og hans venner, men at den 31-årige Poul ser ud til at vaere utilpas ved situationen. Og prikken over i’et er, da han køber øl til hele flokken – undtagen Lene:\n»Jeg sagde da med det samme: ’Hvorfor har du ikke købt en øl til mig?’ Det var jo vildt underligt. Men det havde han ikke lige taenkt over,« fortaeller hun. Hun havde ellers syntes, at mødet med psykologen havde vaeret positivt:\n»Der blev sat lidt flere ord på, hvordan Poul havde det. Det gjorde, at jeg havde nemmere ved at forstå det hele. Vi snakkede om, at jeg havde vaeret lidt hurtig til at snakke om de lidt mere alvorlige ting. Det havde virket lidt voldsomt for ham,« siger hun og tilføjer, at hun flere gange tog initiativ til at lave noget sammen med Poul – uden held.\nFølte sig alene\n»Jeg syntes, det var svaert, fordi jeg var kommet over til ham. Selvom vi har faelles venner, så var jeg alene,« forklarer Lene, der ligesom Poul har laest på Roskilde Universitet.\n»Jeg følte ikke, at han tog imod mig. Men jeg kunne også godt se, at han syntes, det var anstrengende. Men jeg blev lidt ked af det og vidste ikke helt, hvad jeg skulle gøre af mig selv,« tilføjer hun.\nSelvom det ikke ser ud til at vaere den helt store kaerlighed mellem Lene og Poul, så fortryder Lene ikke, at hun valgte at deltage i ’Gift ved første blik’. Og hun har heller ikke noget bud på, hvad hun kunne have gjort anderledes:\n»Alting gik meget staertk! Jeg følte, jeg gjorde, hvad jeg kunne – og på det tidspunkt var der kun gået en uge.«\nOm Lene og Poul ender med at blive sammen, efter eksperimentet er slut, vil vise sig den 24. november, når DR sender sidste afsnit af programmet.


Du skal ha' D-U-N-S® nummer, hvis du skal lave en app | Bisnode\nApple bruger D&B D-U-N-S NUMMERET\nDu skal ha' D-U-N-S® nummer, hvis du skal lave en app\nI sommeren 2012 indgik Apple et samarbejde med Dun & Bradstreet, som betyder at alle virksomheder, som vil lave en ny app skal opgive deres D-U-N-S® nummer. I Danmark skal udviklerne kontakte Bisnode Danmark for at få det unikke identifikationsnummer.\nD-U-N-S® nummeret skal opgives som et led i indskrivningsprocessen til Applesudviklingsprogram, for at Apple kan verificere den virksomhed, som ønsker at udvikle en app. Apples krav om D-U-N-S® nummer genererer mange henvendelser hos Bisnode Danmark, hvilket fortæller om den rivende udvikling, der er inden for app-markedet.\nApple er blot en af mange virksomheder, som gør brug af D-U-N-S® nummeret. Detanvendes af verdens vigtigste standardsættende virksomheder, og det er accepteret og anbefalet af over 50 globale brancher og fagforbund. Blandt andre FN, USA's føderale regering, Australiens regering og Europa-kommissionen.\nHos Bisnode kan du få oplyst din virksomheds D-U-N-S® nummer, eller du kan få beriget din kundedatabase med D-U-N-S® numre for global sporing af dine kunder.\nHvorfor er D-U-N-S® nummeret så vigtigt?\nInfographic: Her er de mest populære skattely-lande for danske virksomheder