Huseftersyn. Tilstandsrapport for ejendommen. Sælger: Miljøministeriet, Naturstyrelsen. By Greve. Udløbsdato Lb. nr. - PDF\nHuseftersyn. Tilstandsrapport for ejendommen. Sælger: Miljøministeriet, Naturstyrelsen. By Greve. Udløbsdato Lb. nr.\nDownload "Huseftersyn. Tilstandsrapport for ejendommen. Sælger: Miljøministeriet, Naturstyrelsen. By Greve. Udløbsdato 18-12-2014. Lb. nr."\n1 for ejendommen Sælger: Miljøministeriet, Naturstyrelsen dresse Kappelevvej 27 Postnr Dato y Greve Udløbsdato H Kommunenr./Ejendomsnr Matrikel/Ejerlav: 8q Kildebrønde y, Kildebrønde Internt sagsnummer OH Ingeniørservice /S /bro Indhold Vigtige oplysninger om huseftersyn 2 for ejendommen 6 Registrering af bygningens tilstand (noter) 8 Sammenfatning af huseftersyn - beboelsesdelen 16 Sælgers oplysninger om ejendommen 18 ygningskonstruktioner - oplysninger til ejerskifteforsikring 22 esøg Har du behov for yderligere information om huseftersynet og tilstandsrapporten, kan du besøge hjemmesiden På hjemmesiden kan du blandt andet hente forskellige foldere med nyttig information om huseftersynsordningen.\n2 H Vigtige oplysninger om huseftersyn Når du skal købe eller sælge hus eller lejlighed, har du brug for at vide noget om huseftersyn, tilstandsrapport og ejerskifteforsikring. Her får du en kort introduktion og et hurtigt overblik, men du kan finde meget mere information om huseftersyn på hjemmesiden Huseftersyn bliver udført af en bygningssagkyndig, som Ministeriet for y, olig og Landdistrikter har beskikket. Den bygningssagkyndige repræsenterer hverken køber eller sælger. Hans opgave er at give et professionelt og uvildigt billede af bygningens synlige skader. ygningssagkyndige er fagfolk, som har mindst fem års erfaring med bygningsundersøgelser eller tilsyn med byggeri, og som har fået en efteruddannelse i reglerne for huseftersyn. eskikkelsen kræver desuden, at den bygningssagkyndige har en gyldig ansvarsforsikring, som kan dække fejl begået i tilstandsrapporten i mindst 5 år. Den bygningssagkyndiges gennemgang af huset tager udgangspunkt i huse af tilsvarende alder og type og altså ikke et nyt hus. Du skal derfor være opmærksom på, at forhold, som er almindelige for disse huse, ikke nødvendigvis nævnes som skader i tilstandsrapporten. Disse almindelige forhold ved hustypen kan du i stedet læse mere om i den generelle hustypebeskrivelse, som er vedlagt. Hvis du er utilfreds med din tilstandsrapport Den bygningssagkyndige bør finde alle synlige skader og forhold, som kan give skader. Du kan naturligvis klage, hvis den sagkyndige har overset synlige skader eller lavet andre fejl, så tilstandsrapporten giver et forkert indtryk af huset. Du kan klage til Disciplinær- og klagenævnet for beskikkede bygningssagkyndige, som behandler klager fra både købere og sælgere over tilstandsrapporter, som er udarbejdet af beskikkede bygningssagkyndige. Du skal dog forelægge din klage for den bygningssagkyndige, inden du klager til nævnet. Du kan læse om reglerne for klager og hente et klageskema på eller ved at ringe til nævnet på tlf Nævnet træffer afgørelser, så parterne i en hushandel slipper for retssager. De fleste sager bliver afgjort inden for ca. 6 måneder. Nævnet udfører også løbende kvalitetskontrol af de bygningssagkyndiges arbejde. Du kan derfor komme ud for at blive kontaktet af en af nævnets syns- og skønsmænd, som vil bede om lov til at gennemgå din ejendom. Det er naturligvis frivilligt, om du vil deltage. Tre vigtige ting, du skal vide om rapporten: En tilstandsrapport er en skadesrapport Den bygningssagkyndige foretager en visuel gennemgang af huset. Ved gennemgangen anvendes en systematisk metode, som afdækker synlige skader eller forhold, som kan udvikle sig til skader. Du får ikke oplysninger om ejendommens generelle vedligeholdelsesstand eller om f.eks. forventet restlevetid for bygningsdele, bortset fra oplysning om den forventede restlevetid for hovedbygningens tag. en kan derfor ikke sammenlignes med en varedeklaration. Omfatter synlige skader Der kan være skjulte skader, som den bygningssagkyndige ikke har mulighed for at finde. Eftersynet handler om synlige forhold ved huset, som har givet - eller senere kan risikere at give - en skade. Ejerskifteforsikringen kan beskytte mod omkostninger til skader, som ikke er synlige. Høj karakter er ikke nødvendigvis det samme som høj udgift Der er ikke en direkte sammenhæng mellem den karakter, som den bygningssagkyndige giver en skade og prisen på at udbedre skaden. Der kan være skader, som hurtigt og billigt kan udbedres, men som bliver alvorlige for huset, hvis der ikke gøres noget. lvorlige skader får en høj karakter (K2 eller K3), uanset om de er billige eller dyre at udbedre. Den sagkyndige kan også bruge karakteren UN. Denne karakter skal forstås som en advarselslampe, der tændes. Her er noget, som kræver en nærmere undersøgelse, end eftersynet har mulighed for. DK-2630 Taastrup Side 2 af 25\n3 H Til dig, der skal købe Du kan bruge tilstandsrapporten som hjælp til at vurdere den fysiske tilstand af den ejendom, du er interesseret i at købe. Når sælger har fået foretaget et huseftersyn, skriver den bygningssagkyndige en tilstandsrapport. Rapporten beskriver de skader eller tegn på skader, som den bygningssagkyndige har fundet ved huseftersynet. Derudover består rapporten af sælgers oplysninger om ejendommens tilstand. Hver skade i tilstandsrapporten har en karakter, der viser, hvor alvorlig skaden er for den enkelte del af bygningen. Karaktererne er en byggeteknisk vurdering. Den siger ikke noget om, hvor meget det vil koste at udbedre en skade. Sådan foregår et huseftersyn Den bygningssagkyndige vurderer huset ud fra det, han umiddelbart kan se. Han må gerne bruge enkle tekniske hjælpemidler, men fjerner ikke gulvtæpper, sænkede lofter osv. Derfor kan der være skader, som den bygningssagkyndige ikke kan opdage, og som derfor ikke fremgår af tilstandsrapporten. Hvad kigger den bygningssagkyndige efter? Huseftersynet afdækker altså synlige skader, som reducerer bygningens funktion og værdi nævneværdigt. Det kan f.eks. være svampeskader, konstruktionsfejl eller sætningsskader. Huseftersynet afdækker også tegn på skader eller fysiske forhold, der kan udvikle sig til en skade. Her er en liste med eksempler på forhold, som den bygningssagkyndige ikke holder øje med: El- og vvs-installationernes funktion Sædvanligt slid og normal vedligeholdelsesstand Småting, som ikke påvirker bygningens brug eller værdi særlig meget ygningens placering på grunden ygningens planløsning ygningens indretning Løsøre, f.eks. hårde hvidevarer Udendørs svømmebassiner og pumpeanlæg Markiser og baldakiner Installationer uden for bygningerne ygningens æstetik og arkitektur ygningens lovlighed (bortset fra åbenlyse overtrædelser af bygningslovgivningen) Karaktersystemet Den bygningssagkyndige giver hver skade - og de forhold der kan medføre skader - en karakter, der svarer til, hvor alvorligt forholdet er: Kosmetiske skader (KO) Mindre alvorlige skader (K1) lvorlige skader (K2) Kritiske skader (K3) ør undersøges nærmere (UN) Du skal være opmærksom på, at der kan være skader i et hus, som den bygningssagkyndige ikke har mulighed for at opdage, og som derfor ikke er nævnt i tilstandsrapporten. Du skal også være opmærksom på, at forhold, som er typiske for huse af den pågældende type og alder, ikke nødvendigvis nævnes i tilstandsrapporten. Hvis der f.eks. er fugt i kælderen på et ældre hus, vil det kun blive nævnt i tilstandsrapporten, hvis fugten giver nærliggende risiko for skader på bygningen. DK-2630 Taastrup Side 3 af 25\n6 H for ejendommen Ejendommen besigtiget: Starttidspunkt: 08:10 Sluttidspunkt: 13:00 Vej: Kappelevvej 27 Postnr.: 2670 y: Greve Sælger: Navn: Miljøministeriet, Naturstyrelsen Vej: Fægyden 1 Postnr.: 3500 y: Værløse Telefon: Ikke angivet Mobiltlf.: Ikke angivet Ikke angivet Følgende materiale forelå: R-ejermeddelelse af: Tidligere tilstandsrapport lb.nr.: Søgt på boligejer.dk. Ikke fundet. Energimærke: gyldigt til ndre bygningsoplysninger: Facadetegninger var til rådighed ved huseftersynet. ygning 6, 7, 8 på R eksisterer ikke længere. Loftrum i litra og anvendes til beboelse, men er ej godkendt hertil. Opførelsesår på litra, G, H og I er ukendt. ygning D er et smedeværksted en er kun omfattet af lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom mv. under forudsætning af, at landbrugspligten ophæves i forbindelse med salget af ejendommen. Hvis landbrugspligten ikke ophæves ved salg er tilstandsrapporten ugyldig. ygningsbeskrivelse: oligtype: Stuehus til nedlagt landbrug Ejendommen: Ejerbolig Hustype: Landhus Tagets restlevetid: Det har ikke været muligt at slå tagets restlevetid op i tabellen, fordi... Note: alder på tagbelægning er ukendt Tabelopslag for tagets enkelte dele viser følgende forventede restlevetider: Tagbelægning: ukendt Undertag: ukendt Inddækning: ukendt Forventet restlevetid for bygningens tag Ovenfor er angivet den forventede restlevetid for taget, som er baseret på den del af bygningens tag, der har den korteste forventede restlevetid. Vær opmærksom på, at der er tale om en gennemsnitsbetragtning baseret på et opslag i en tabel, som tager udgangspunkt i tagets alder og anvendte byggematerialer. Der foretages altså ikke et individuelt skøn, og der tages derfor ikke højde for særlige forhold som f.eks. slid fra vind og vejr. Vær endvidere opmærksom på, at eventuelle skader, som medfører, at bygningens tags funktion vil svigte inden for overskueligt tid, omtales i tilstandsrapporten under pkt..1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten. ygnr. ygn. nvendelse Opført år Etager ud over kælder og tagetage ebygget areal m2 Udnyttet tagetage m2 rutto etageareal m2 Total Kælder olig Erhverv 1 eboelse eboelse Udhus/skur D ndet E Stald F Overdækning DK-2630 Taastrup Side 6 af 25\n7 H G Stald H Stald I Overdækning Oplysningerne i skemaet er ikke baseret på faktisk opmåling, men indhentet fra foreliggende materiale, herunder R-ejermeddelelse eller lignende. lle bygninger er omfattet af huseftersynet. ygningerne er opdelt i selvstændige litra, hver gang bygningers konstruktion, funktion eller opførelsesår skifter. Rigtigheden i opgørelsen af arealernes størrelse er ikke den bygningssagkyndiges ansvar. emærkninger 1. Er der bygningsdele, som er gjort utilgængelige? ý Ja Nej ygning 2. Er der bygningsdele, der normalt er tilgængelige, som ikke har kunnet besigtiges? Litra : Tagrum er besigtiget ca. 1 meter fra loftlem på grund af manglende gangbro. Den resterende del af tagrummet er besigtiget i begrænset omfang fra loftlemmen. Skunkrum mod vest er ikke besigtiget på grund af fastgjort skunklem. Skunkrum mod øst er ikke besigtiget på grund af manglende skunklem. Gulve under væg-til-væg tæpper på reposen på 1. sal er ikke besigtiget. Litra : Gulve under fast udlagt belægning i køkken og badeværelse er ikke besigtiget. 1. sal er kun delvist besigtiget grundet indbo. Litra D: Taget er besigtiget i begrænset omfang fra terræn grundet højde over terræn. ygning D er kun delvist besigtiget indvendigt grundet maskiner m.v. mandskabsrum i mod nord er ikke besigtiget grundt oplag Litra E: ygning E er kun delvist besigtiget indvendigt grundet oplag. Litra G: Hesteboxene er ikke besigtiget indvendigt. tagrummet er ikke besigtiget grundet trænedbrydning. Litra H: Hesteboxene er ikke besigtiget indvendigt. 3. Er der specielle bemærkninger til termoruder? Det er ikke altid muligt at konstatere dugruder/punkterede termoruder, fordi det er afhængigt af lys- og/eller temperaturforholdene, vejrforholdene og rudernes renhed på besigtigelsestidspunktet. Der kan derfor forekomme punkterede termoruder, som ikke kunne konstateres visuelt på besigtigelsestidspunktet. Synlige skader vil fremgå af tilstandsrapporten. 4. Er sekundære bygninger i en så dårlig stand eller har så ringe byggeteknisk værdi, at det ikke tjener noget formål at foretage og udfærdige tilstandsrapport for disse bygninger? Litra F: Undtaget grundet ringe stand, da der er flere kritiske/alvorlige skader i de primære bygningsdele, herunder tagbelægning, tagkonstruktion. Litra I: Undtaget grundet ringe værdi da bygningen er opført i simple materialer. 5. Er der afvigelser i forhold til R? (Den bygningssagkyndiges markering af, hvorvidt der er åbenlyse afvigelser i forhold til R. Oplysningerne er ikke baseret på faktisk opmåling). real på bygning og afviger fra R. ygning, E, G og H er ikke anført i R. ygningsbeskrivelse er rettet i henhold til de konstaterede forhold ved besigtigelsen. ý DEGH ý ý FI ý EGH DK-2630 Taastrup Side 7 af 25\n8 H Registrering af bygningens tilstand Karakterer: HUSK: Karakteren siger ikke noget om prisen for at udbedre skaden. En Kritisk skade (K3) kan være relativt billig at udbedre, mens en mindre alvorlig skade (K1) kan være dyr at udbedre. Ingen bemærkninger I Kosmetiske skader eskriver skader eller forhold, som kan påvirke købers indtryk af bygningen. Mindre alvorlige skader eskriver skader, som ikke har nogen indflydelse på bygningsdelens eller bygningens funktion. lvorlige skader eskriver skader, som medfører, at bygningsdelens funktion svigter inden for overskuelig tid. Dette vil ikke medføre skader på andre bygningsdele. Kritiske skader eskriver skader, som vil medføre, at bygningsdelens funktion svigter inden for overskuelig tid. Dette svigt risikerer at medføre skade på andre bygningsdele. ør undersøges nærmere eskriver forhold, hvis konsekvens ikke kan fastlægges tilstrækkeligt ved den visuelle gennemgang. Det kan være en alvorlig skade, derfor bør art, omfang og konsekvenser altid afklares. K0 K1 K2 K3 UN Hvis køber vælger at købe ejendommen, uden at forholdet er undersøgt nærmere, bærer køber selv risikoen. En note er den bygningssagkyndiges vurdering af og skøn over skadeårsager og konstruktioner. ygn.: Karakter: Registrering og note: eboelse. Primære bygningsdele 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten 1.1 Tagbelægning/rygning K1 Der er konstateret nedbrydning i kanter og overflader på tagbelægningen. Note: Der er ikke konstateret synlige utætheder eller forhøjet fugt i tagrum. K3 Skumbølgeklodser ved rygningen er nedslidte/ mangler. Note: Der er risiko for fugtskade. 1.6 Tagrender/tagnedløb K3 Der mangler delvist tagrende mod vest. Note: De manglende tagrender giver risiko for følgeskader på de underliggende konstruktioner. K1 Tagnedløbet mod vest er ikke korrekt fastgjort. Note: Der mangler rørholder. 1.8 Spær og lægter K1 Tagkonstruktionen er underdimensioneret og spærafstanden er for stor til den anvendte lægtedimension. Note: Der er ikke konstateret følgeskader, og der vurderes ikke at være nærliggende risiko for svigt Isolering K1 Der er defekt isolering i tagrummet. Note: Den beskadigede isolering medfører reduceret isoleringsevne Gangbro K1 Tagrummet er uden gangbro. DK-2630 Taastrup Side 8 af 25\n9 H Registrering af bygningens tilstand - fortsat ygn.: Karakter: Registrering og note: Note: Der bør være en gangbro til brug for den løbende inspektion/vedligeholdelse af tagkonstruktionen emærkninger til skorsten K2 Skorstensoverflade i tagrum er med afskallet puds, mørnet med løse fuger og er med ældre løbesodsmisfarvninger. Note: Skaden er af et sådant omfang, at yderligere skadesudvikling må forventes. K2 Fuger er løse, udfaldne og der er frostsprængte stenene i skorstenspiber. og defekte afdækninger Note: Skaden er af et sådant omfang, at yderligere skadesudvikling må forventes. 2. Ydervægge 2.1 Facader/gavle K2 Pudsede overflader mod vest har mangelfuld vedhæftning, afskalninger og revner. Note: Skaden er af et sådant omfang, at yderligere skadesudvikling må påregnes. 2.7 ndet UN adeværelset på 1. sal er under ombygning. Note: Det falder udenfor ordningen at beskriver mangler ved ombygning. 3. Vinduer og døre 3.1 Døre K1 Der mangler indfatninger om flere indvendigt døre. 3.2 Vinduer K3 Der er ikke den påbudte redningsåbning fra værelset mod sydvest på 1. sal. Note: Der var ikke krav om redningsåbning ved husets opførelse. Forholdet gør det svært eller umuligt at komme ud af huset ved brand og for redningsmandskab at komme ind huset. 3.3 Fuger K3 Der mangler fuger omkring døre og vinduer på alle facader. Note: Der er risiko for fugtindtrængning i den bagvedliggende konstruktion. 3.4 Sålbænke K1 Sålbænke mod vest og syd har revnedannelser. 4. Fundament/sokler 4.2 Sokkel K2 Sokkelpuds og sokkelfremspring er i områder med revner, svindrevner, afskalninger og mangelfuld vedhæftning på alle sider. Note: Skaden er af betydeligt omfang, og yderligere skadesudvikling må forventes. 4.3 Udvendige trapper K3 Der er trænedbrydning i reposen på gavlen mod nord, og trappeløbet mangler. Reposen er ikke fastgjort til bygningen Note: Der er risiko for personskade. 5. Kældre/krybekældre/terrændæk 5. Ingen bemærkninger 6. Vådrum (badeværelse, toilet og bryggers) 6.1 Gulvkonstruktion/-belægning K1 Gulvbelægning er i områder med mangelfuld vedhæftning i bryggerset. og der mangler klinker ved varme og vand installationerne. Note: Der er fundet enkelte fliser med mangelfuld vedhæftning til underlaget. Da det er uden for det direkte vandbelastede område, og fuger er intakte, vurderes det uden betydning for gulvets funktion. 6.2 Vægkonstruktion/-belægning K1 Væggene i toilettet når ikke op til loftet. DK-2630 Taastrup Side 9 af 25\n10 H Registrering af bygningens tilstand - fortsat ygn.: Karakter: Registrering og note: 6.3 Fuger K1 Der er defekte fuger i toilettet.. Sekundære bygningsdele 7. Gulvkonstruktion og gulve 7. Ingen bemærkninger 8. Indervægge/skillevægge 8.1 Indvendige vægge K1 Der er revnedannelse i gasbeton vægge i køkkenet. og en del af køkkenvæggen er erstattet ad krydsfiner. K2 K3 Vægpuds er med mangelfuld vedhæftning og med afskalning i entreen Note: Skaden er af et sådant omfang at yderligere skadesudvikling må forventes. Der er fugtopstigning i skille- og ydervægge. Note: Der er fugtopstigning i indvendige vægge i et sådant omfang, at det kan give skade på tilstødende bygningsdele samt risiko for skimmeldannelse. 8.2 Vægbeklædninger K1 Der er hul i væggen i trapperummet. 9. Lofter/etageadskillelser 9.2 Loftbeklædning K1 Der er fugtskjolder og misfarvninger på loftbeklædningen i værelset mod sydvest på 1. sal Note: Årsag er tidligere utæthed i taget. Der er ikke målt forhøjet fugt. K1 K1 Der er skader på lofter i køkkenet, trapperummet og i entreen. Der er delvis manglende loftbeklædning i bryggerset. Og stukken er ikke fastgjort. 9.4 ndet K1 Loftlem er utæt og uisoleret. Note: Der kan ikke konstateres skade. 10. Indvendige trapper 10.2 Konstruktion K3 Værn på trappen til 1. sal er eftergivende. Note: Forholdet giver risiko for personskade.. Installationer 11. VVS-installationer 11.4 Olietanke K3 Olietanken er mere end 30 år gammel. Note: I henhold til olietankbekendtgørelsen skulle tanken være udskiftet. eboelse. Primære bygningsdele 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten 1.5 Udvendigt træværk ved tag K2 Der er trænedbrydning i udhæng, vindskeder og dækbrædder mod øst og vest 2. Ydervægge 2.1 Facader/gavle K2 Der er revnedannelser i murværk mod nord og syd. Note: Revnedannelserne i murværk er så omfattende, at yderligere skadesudvikling må påregnes. DK-2630 Taastrup Side 10 af 25\n11 H Registrering af bygningens tilstand - fortsat ygn.: Karakter: Registrering og note: 2.3 Læmure K2 Døren i læmuren er med trænedbrydning. K2 Læmurs murværk revnedannelser og manglende afdækning. Note: Skaden er af et sådant omfang, at yderligere skadesudvikling må forventes. 2.7 ndet K3 Der mangler silikonefuge mellem køkkenbordspladen vægge. Note: Der er risiko for fugt skade på skabe og gulv m.v. 3. Vinduer og døre 3.1 Døre K3 Der er fugt og skimmeldannelse på hoved- og terrassedøren. Note: fhjælpes problemet ikke er der risiko for sundhedsskade. K2 K1 Der er trænedbrydning i terrassedøren. Der mangler indvendige døre på 1. sal 3.2 Vinduer K3 Der er skimmel og mug på vinduerne. Note: fhjælpes forholdet ikke, er der risiko for sundhedsfare. 3.3 Fuger K3 Der mangler fuger omkring døre og vinduer. Note: Der er risiko for fugtindtrængning i den bagvedliggende konstruktion. 3.4 Sålbænke K3 Vindue mod øst på 1. sal mangler sålbænk. Note: Der er risiko for fugtindtrængning i de omgivende konstruktioner. 4. Fundament/sokler 4.2 Sokkel K2 Sokkelpuds og sokkelfremspring er i områder med revner, afskalninger og mangelfuld vedhæftning mod nord Note: Skaden er af betydeligt omfang, og yderligere skadesudvikling må forventes. 5. Kældre/krybekældre/terrændæk 5. Ingen bemærkninger 6. Vådrum (badeværelse, toilet og bryggers) 6.2 Vægkonstruktion/-belægning K3 overfladebehandlingen i brusenichen er ikke godkendt til vådzone. Note: Der er konstateret fugt indtrængen i konstruktionen, og begyndende skimmel dannelse.. Sekundære bygningsdele 7. Gulvkonstruktion og gulve 7.1 Gulvkonstruktioner K1 Trægulv i køkkenet knirker. Note: Forholdet vurderes at være uden betydning for gulvets bæreevne. 8. Indervægge/skillevægge 8.1 Indvendige vægge K3 Væg på 1. sal har skimmeldannelse. Note: Skaden er af et sådant omfang, at det kan medføre sundhedsfare. Årsagen til skimmeldannelsen vurderes at være kuldebroer og manglende ventilation. 9. Lofter/etageadskillelser DK-2630 Taastrup Side 11 af 25\n12 H Registrering af bygningens tilstand - fortsat ygn.: Karakter: Registrering og note: 9.2 Loftbeklædning K1 Der er svigt i fuge mellem loftbeklædning og væg. 10. Indvendige trapper 10.2 Konstruktion K3 Værn på og omkring trappen til 1. sal mangler. Note: Forholdet giver risiko for personskade.. Installationer 11. VVS-installationer 11.2 Varmeinstallationer UN Varmepumpen er defekt. Note: Varme pumpen bør undersøges nærmere af autoriseret montør ndet K3 Opvaskemaskine i køkkenet er opstillet i rum uden gulvafløb. Note: Maskinen bør være placeret på en opsamlingsbakke. Udhus/skur. Primære bygningsdele 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten 1.3 Skotrender/inddækninger K3 Inddækning mod hus og stald er ikke udført byggeteknisk korrekt. Note: Udførelsen vurderes at give risiko for fugtindtrængning. 1.5 Udvendigt træværk ved tag K2 Der er trænedbrydning i vindskeden mod øst 1.6 Tagrender/tagnedløb K3 Tagnedløbet er ikke ført til tagbrønd. Note: Et fugtigt miljø omkring fundament giver risiko for følgeskader på sokkel og tilstødende konstruktioner. 2. Ydervægge 2.1 Facader/gavle K2 Murværket i gavlen mod vest er angrebet af murbier. Note: En yderligere skadesudvikling må påregnes. 3. Vinduer og døre 3.1 Døre K2 Der er trænedbrydning i døren mod syd. 3.2 Vinduer K2 Vinduer trænger generelt til afrensning og justering af beslag samt fornyet overfladebehandling. Note: Ved afrensning må påregnes fremkomst af områder, der kræver reparation. 3.3 Fuger K3 Der mangler fuger omkring dørene. Note: Der er risiko for fugtindtrængning i den bagvedliggende konstruktion. 4. Fundament/sokler 4. Ingen bemærkninger 5. Kældre/krybekældre/terrændæk 5. Ingen bemærkninger 6. Vådrum (badeværelse, toilet og bryggers) 6.1 Gulvkonstruktion/-belægning K3 Gulvbelægning er i områder med mangelfuld vedhæftning i badeværelset. Note: Der er mangelfuld vedhæftning til underlaget i vådzonen. Der er risiko for fugtgennemtrængning til andre konstruktioner og dermed følgeskader. DK-2630 Taastrup Side 12 af 25\n13 H Registrering af bygningens tilstand - fortsat ygn.: Karakter: Registrering og note: 6.2 Vægkonstruktion/-belægning K3 Vægbeklædning er i områder med mangelfuld vedhæftning i brusenichen. Note: Der er mangelfuld vedhæftning til underlaget i vådzonen. Der er risiko for fugtgennemtrængning til andre konstruktioner og dermed følgeskader.. Sekundære bygningsdele 7. Gulvkonstruktion og gulve 7. Ingen bemærkninger 8. Indervægge/skillevægge 8.1 Indvendige vægge K1 Der er revnedannelse i væggen mod øst i badeværelset. Note: Skaden er af mindre omfang.. Installationer 11. VVS-installationer 11.3 fløbsinstallationer K3 fløbet fra vasken er ikke ført til kloak. D ndet. Primære bygningsdele 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten 1. Ingen bemærkninger 2. Ydervægge 2. Ingen bemærkninger 3. Vinduer og døre 3. Ingen bemærkninger 4. Fundament/sokler 4. Ingen bemærkninger 5. Kældre/krybekældre/terrændæk 5. Ingen bemærkninger. Sekundære bygningsdele 7. Gulvkonstruktion og gulve 7. Ingen bemærkninger 8. Indervægge/skillevægge 8. Ingen bemærkninger E Stald. Primære bygningsdele 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten 1.1 Tagbelægning/rygning K3 Tagbelægningen er utæt ved vindskeden mod øst. Note: Fugtindtrængningen har medført følgeskader i de underliggende konstruktioner. DK-2630 Taastrup Side 13 af 25\n14 H Registrering af bygningens tilstand - fortsat ygn.: Karakter: Registrering og note: 1.5 Udvendigt træværk ved tag K2 Der er trænedbrydning i underbrædder, lægter i udhæng, udhæng, vindskeder og dækbrædder mod øst. 1.6 Tagrender/tagnedløb K3 Der mangler tagrender og nedløbsrør. Note: De manglende tagrender giver risiko for følgeskader på de underliggende konstruktioner. 2. Ydervægge 2.1 Facader/gavle K2 Der er fugt opstigen i ydervægge og malingen skaller. Note: Forholdet skyldes manglende sokkel. 3. Vinduer og døre 3.1 Døre K2 Der er trænedbrydning i porten mod nord og døren mod syd. 3.4 Sålbænke K3 Sålbænke er med defekter mod vest. 3.5 ndet K2 Der er revnet og defekt rude mod nord, øst og syd 4. Fundament/sokler 4.2 Sokkel K2 Sokkelpuds og sokkelfremspring er i områder med revner, svindrevner, afskalninger og mangelfuld vedhæftning mod syd Note: Skaden er af betydeligt omfang, og yderligere skadesudvikling må forventes. 5. Kældre/krybekældre/terrændæk 5. Ingen bemærkninger. Sekundære bygningsdele 7. Gulvkonstruktion og gulve 7. Ingen bemærkninger 8. Indervægge/skillevægge 8.1 Indvendige vægge K1 Der er fugtopstigning i vægge. Note: Der er fugtopstigning i indvendige vægge, hvilket er almindeligt for en ejendom, der ikke er sikret mod opstigende grundfugt. G Stald. Primære bygningsdele 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten 1.1 Tagbelægning/rygning K3 Tagbelægningen er utæt der er flere utætte tagplader, og der mangler bølgeklodser i rygningen. Note: Der er konstateret fugtindtrængning i tagrum, hvilket giver risiko for følgeskader. 1.3 Skotrender/inddækninger K3 Der mangler inddækning mod nord. Note: Forholdet vurderes at medføre opfugtning af underliggende konstruktioner. 2. Ydervægge 2. Ingen bemærkninger DK-2630 Taastrup Side 14 af 25\n15 H Registrering af bygningens tilstand - fortsat ygn.: Karakter: Registrering og note: 3. Vinduer og døre 3. Ingen bemærkninger 4. Fundament/sokler 4. Ingen bemærkninger 5. Kældre/krybekældre/terrændæk 5.1 Gulvkonstruktion K1 Der er revner og afskalninger i betongulvet Note: Revnerne vurderes uden betydning for gulvets funktion.. Sekundære bygningsdele 8. Indervægge/skillevægge 8.1 Indvendige vægge K1 Der er fugtopstigning i indvendige vægge og afskallet puds. Note: Der er fugtopstigning i indvendige vægge, hvilket er almindeligt for en ejendom, der ikke er sikret mod opstigende grundfugt. 9. Lofter/etageadskillelser 9.2 Loftbeklædning K2 Der er trænedbrydning i loftbeklædningen. H Stald. Primære bygningsdele 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten 1. Ingen bemærkninger 2. Ydervægge 2. Ingen bemærkninger 3. Vinduer og døre 3.1 Døre K1 Der mangler indfatninger om døren til rytterstuen. 4. Fundament/sokler 4. Ingen bemærkninger 5. Kældre/krybekældre/terrændæk 5.1 Gulvkonstruktion K1 Der er revner i betongulvet. Note: Revnerne vurderes uden betydning for gulvets funktion.. Sekundære bygningsdele 7. Gulvkonstruktion og gulve 7.2 elægninger K1 Der er skadet gulvbelægning i sadelrummet. 9. Lofter/etageadskillelser 9.1 Lofter/etageadskillelser K1 Der er skimmeldannelse i etageadskillelsen. DK-2630 Taastrup Side 15 af 25\n16 H Sammenfatning af huseftersyn - for beboelsesdelen ygningsdel/installation: Vurdering: I K0 K1 K2 K3 UN Note. Primære bygningsdele 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten X 2. Ydervægge X 3. Vinduer og døre X 4. Fundament/sokler 2 1 X 5. Kældre/krybekældre/terrændæk X 6. Vådrum (badeværelse, toilet og bryggers). Sekundære bygningsdele Generelle kommentarer til bygningernes tilstand: 3 1 X 7. Gulvkonstruktion og gulve 1 X 8. Indervægge/skillevægge X 9. Lofter/etageadskillelser 5 X 10. Indvendige trapper 2 X. Installationer 11. VVS-installationer 2 1 X Ejendommen er udført i materialer, der var almindeligt anvendt på opførelsestidspunktet. ygningen fremstår som oprindeligt opført, dog er enkelte sekundære bygningsdele ændret. Der er udført tilbygning på den oprindelige bygning. Køkken og bad er renoveret. ygningen har gennemgået en del ombygninger delvis udført som selvbyg. Derfor kan ikke alle konstruktioner forventes at være udført håndværksmæssigt korrekt. Den håndværksmæssige udførelse er af almindelig kvalitet. Vedligeholdelsesstanden er under middel. Der mangler færdiggørelsesarbejder adeværelset på 1. sal, entreen. Litra : Vedligeholdelsesstanden er under middel. DK-2630 Taastrup Side 16 af 25\n17 H Karakterer: I: Ingen bemærkninger K0: Kosmetiske skader K1: Mindre alvorlige skader K2: lvorlige skader K3: Kritiske skader, der medfører skader på andre bygningsdele UN: ør undersøges nærmere (Det kan være en alvorlig skade; derfor bør art, omfang og konsekvenser altid afklares) En note er den bygningssagkyndiges vurdering af og skøn over skadeårsagen og konstruktioner. HUSK: Karakteren siger ikke noget om prisen for at udbedre skaden. En Kritisk skade (K3) kan være relativt billig at udbedre, mens en mindre alvorlig skade (K1) kan være dyr at udbedre. eskikket bygningssagkyndig: Navn: Ole Theilmann abel Firma: OH Ingeniørservice /S Vej: gerhatten 25 Postnr.: 5220 y: Odense SØ Telefon: Mobiltlf.: Ikke angivet Telefax: Rapportdato: DK-2630 Taastrup Side 17 af 25\n18 H Sælgers oplysninger om ejendommen Til sælger: Dine svar i spørgeskemaet giver den bygningssagkyndige det bedst mulige grundlag for at udarbejde en tilstandsrapport. Spørgsmålene drejer sig navnlig om forhold, som den bygningssagkyndige ikke altid kan se, men som en sælger normalt vil have kendskab til. Du skal være opmærksom på, at den bygningssagkyndiges undersøgelse som udgangspunkt omfatter alle bygninger på grunden. Ud over beboelsesbygningen gælder det f.eks. garager, carporte, overdækkede terrasser, skure og udhuse m.v. Du skal derfor give oplysninger om alle bygninger på grunden. Det er vigtigt, at du ud fra dit kendskab til ejendommen besvarer spørgsmålene så præcist og korrekt som muligt. Det gælder ikke alene forhold ved ejendommen, som er opstået og/eller udbedret i din ejertid, men også hvis du har kendskab til forhold, som ligger forud for din ejertid. Det anbefales, at du gennemgår spørgeskemaet med den bygningssagkyndige. Særligt bør du rådføre dig med den bygningssagkyndige, hvis du er i tvivl om forståelsen af et eller flere spørgsmål, herunder eventuelle fagudtryk. Det skyldes, at forkerte oplysninger efter omstændighederne vil kunne medføre et erstatningsansvar. emærk, at spørgsmålene er generelle. Det skyldes, at skemaet skal dække alle typer boliger. Der kan derfor være spørgsmål, som ikke er relevante for netop din ejendom. Du har på sidste side i skemaet mulighed for at uddybe dine svar og/eller komme med yderligere bemærkninger om forhold ved ejendommen, som ikke dækkes af de stillede spørgsmål. Til køber: Spørgeskemaet er udfyldt på baggrund af sælgers kendskab til ejendommen. Du skal i den forbindelse være opmærksom på, at sælger ikke i alle tilfælde har et dækkende kendskab til forholdene ved ejendommen. Det kan f.eks. være tilfældet, hvor forholdene ligger før sælgers overtagelse af ejendommen eller adskillige år tilbage. Du skal være opmærksom på at sælgers besvarelse ikke har garantivirkning. 0. Oplysninger om bestilling af tilstandsrapporten Ja Nej Ved ikke 0.1 Hvordan fandt du den bygningssagkyndige? Hvis på anden vis, angiv hvilken. 0.2 Har du en ejendomsmægler til at bistå med salget af din ejendom? Hvis ja, hvem? ngiv venligst firmanavn og evt. lokalafdeling og adresse. 1. Generelle oplysninger 1.1 Hvor mange år har du ejet ejendommen? I hvilken periode har du boet på ejendommen? 1.2 Er der foretaget tilbygninger, ombygninger eller større renoveringer (f.eks. udskiftet tag, fjernet bærende konstruktioner eller foretaget indgreb heri, indretning af bad/toilet i rum, der ikke tidligere har været anvendt hertil, m.v.)? Hvis ja, hvilke og hvornår? Er det sket med bygningsmyndighedernes tilladelse? 1.3 Er bygninger eller dele af bygninger udført helt eller delvist som selvbyg? Hvis ja, hvilke dele af bygningerne? 1.4 Har der været foretaget reparationer efter fugt-, råd-, svampe- eller insektskader i: - kælder/krybekælder/ventileret hulrum? Hvis ja, hvilken, hvor og hvornår? - yder- og indervægge/skillevægge? Hvis ja, hvilken, hvor og hvornår? DK-2630 Taastrup Side 18 af 25\n19 H Sælgers oplysninger om ejendommen - fortsat 2. Tage - vinduer/døre? Hvis ja, hvilken, hvor og hvornår? - lofter/etageadskillelser? Hvis ja, hvilken, hvor og hvornår? - gulve? Hvis ja, hvilken, hvor og hvornår? - tage Hvis ja, hvilken, hvor og hvornår? 2.1 Er eller har taget været utæt (herunder ved skotrender eller inddækninger)? Hvis ja, hvor? Er utæthederne udbedret? 2.2 Er der, eller har der været, skader i/ved skorsten (f.eks. løbesod, revner, utætheder eller afskallinger)? Hvis ja, hvilke og hvornår? 2.3 Er der, eller har der været, utætte tagrender eller nedløb? Hvis ja, hvor? Er utæthederne udbedret? 2.4 Er adgangen til skunkrum blokeret? Hvis ja, hvordan? Hvilke skunkrum er der ikke adgang til? Hvis nej, hvor er adgangslemmene placeret? 2.5 Er adgangen til tagrum blokeret? Hvis ja, hvordan? 3. Yder- og indervægge/skillevægge 3.1 Er der revner eller andre skader, som er dækket af møbler eller andet inventar? Hvis ja, hvor? 3.2 Er der fugtpletter eller mug/skimmel, som er dækket af møbler eller andet inventar? Hvis ja, hvor? Ja Nej Ved ikke 4. Fundamenter/sokler 4.1 Er huset piloteret eller ekstrafunderet i forbindelse med opførelsen? Hvis ja, hvor? 4.2 Er huset efterfunderet (dvs. piloteret eller ekstrafunderet efter opførelsen)? Hvis ja, hvor og hvornår? 4.3 Er der sætningsskader, som er udbedret? Hvis ja, hvor, hvornår og af hvem? Er der i den forbindelse udarbejdet geoteknisk rapport? 5. Kælder / krybekælder / ventileret hulrum 5.1 Er der kælder/krybekælder/ventileret hulrum? 5.2 Er adgangen til krybekælder blokeret? Hvis ja, hvordan? 5.3 Har der været trængt vand gennem kælderydervægge eller op gennem gulvet (ikke gulvafløb)? Hvis ja, hvor og hvor ofte? DK-2630 Taastrup Side 19 af 25\n20 H Sælgers oplysninger om ejendommen - fortsat 5.4 Har der været konstateret fugtproblemer i kælderen/krybekælderen/ventilerede hulrum? Hvis ja, hvor? 5.5 Er der helt eller delvist dræn langs husets fundament? Hvis ja, hvor og hvornår er det etableret? 5.6 Er der en grundvandspumpe? Hvis ja, hvor og fungerer pumpen? 6. Gulve 6.1 Er der skader (f.eks. revner eller fugtskader) ved de gulve, som er dækket af tæpper, møbler eller andet inventar? Hvis ja, hvor? 6.2 Er der møbler eller andet inventar, som er klodset op som følge af skæve gulve? Hvis ja, hvor? 7. Vinduer og døre 7.1 Er der punkterede termoruder (dugruder)? Hvis ja, hvor? 7.2 Er der vinduer og døre, der ikke fungerer (f.eks. vinduer og døre som ikke kan åbne og lukke uden at binde, som har defekte greb og låsetøj eller som er utætte over for nedbør)? Hvis ja, hvilke vinduer og døre fungerer ikke? 8. Lofter/etageadskillelser 8.1 Er der udført nedsænkede lofter (dvs. nyt loft opsat under det gamle)? Hvis ja, hvor? 9. Vådrum (badeværelse, toilet, bryggers) 9.1 Er der, eller har der været, problemer med afløb (f.eks. stoppede afløbsrør eller opstigende kloakvand)? Hvis ja, hvilke og hvor ofte? 9.2 Er der løse/revnede fliser på gulv eller vægge? Hvis ja, hvor? 10. VVS-installationer 10.1 Fyldes der vand på varmeanlægget mere end én gang årligt? Hvis ja, hvor ofte? Hvor lang tid tager det at fylde anlægget efter? 10.2 Er dele af VVS-installationerne (dvs. vandinstallationer, varmeanlæg og afløb) udført af personer uden autorisation? Hvis ja, hvilke? 10.3 Er der udført reparationer efter rørskader (vandskader)? Hvis ja, hvor og af hvem? 10.4 Er der, eller har der været, rørskade på kloak/skjulte rør? Hvis ja, hvor? Er rørskaden udbedret? 10.5 Er der varmeinstallationer og/eller termostatventiler, der ikke virker? Hvis ja, hvor? Ja Nej Ved ikke DK-2630 Taastrup Side 20 af 25\n21 H Sælgers øvrige bemærkninger vedrørende fejl og mangler: ndet: Dato Underskrift - ejer/sælger Sælger var til stede Sælger havde udarbejdet sælgeroplysningerne før huseftersynet Oplysninger har ikke kunnet fremskaffes på grund af: Sælger har ikke beboet ejendommen, hvorfor der ikke foreligger sælgeroplysninger. DK-2630 Taastrup Side 21 af 25\n22 H ygningskonstruktioner - oplysninger til ejerskifteforsikring Vær opmærksom på, at oplysningerne i dette afsnit er beregnet til forsikringsselskabernes udarbejdelse af tilbud om ejerskifteforsikring. Oplysningerne kan ikke betragtes som en garanti for korrekt materialeangivelse eller konstruktionsudformning. ygn.: Uddybende oplysninger: 1. Tagkonstruktion/-belægning/skorsten Sadeltag Hanebåndspær Taghældning - >35 grader Tagbelægning - Fiberarmerede bølgeplader Skorsten - Muret Sadeltag Hanebåndspær Taghældning - >35 grader Skorsten - Muret Sadeltag Ensidigt fald jælkespær Taghældning grader Taghældning grader Tagbelægning - Metalplader Tagbelægning - Tagpap/tagduge Sadeltag jælkespær Taghældning grader Tagbelægning - Metalplader Sadeltag Hanebåndspær Taghældning - >35 grader Tagbelægning - Fiberarmerede bølgeplader Sadeltag Hanebåndspær Taghældning - >35 grader Tagbelægning - Fiberarmerede bølgeplader Sadeltag Hanebåndspær Taghældning - >35 grader Tagbelægning - Fiberarmerede bølgeplader D D D D E E E E G G G G H H H H 2. Ydervægge Hulmur Formur - Tegl/kalksandsten agmur - Tegl/kalksandsten Massiv murværk Formur - Tegl/kalksandsten agmur - Let pladekonstruktion Massiv murværk ndet: metalplader DK-2630 Taastrup Side 22 af 25\n23 H ygningskonstruktioner - oplysninger til ejerskifteforsikring Vær opmærksom på, at oplysningerne i dette afsnit er beregnet til forsikringsselskabernes udarbejdelse af tilbud om ejerskifteforsikring. Oplysningerne kan ikke betragtes som en garanti for korrekt materialeangivelse eller konstruktionsudformning. ygn.: Uddybende oplysninger: Formur - Tegl/kalksandsten agmur - Tegl/kalksandsten ndet: D metalplader agmur - Let pladekonstruktion D Hulmur E Formur - Tegl/kalksandsten E agmur - Tegl/kalksandsten E Massiv murværk G Formur - Tegl/kalksandsten G agmur - Tegl/kalksandsten G Massiv murværk H Formur - Tegl/kalksandsten H agmur - Tegl/kalksandsten H 3. Vinduer og døre Træ Træ Træ Metal Træ Metal Træ Metal Træ Metal 4. Fundament/sokler eton eton eton eton eton eton eton D E E G G H H D E G H 5. Kældre/krybekældre/terrændæk Terrændæk Støbt i beton Drænlag/kapillarbrydende lag; Type: Ukendt Terrændæk Støbt i beton Drænlag/kapillarbrydende lag; Type: Ukendt Terrændæk ndet; Type: etonsten DK-2630 Taastrup Side 23 af 25\n24 H ygningskonstruktioner - oplysninger til ejerskifteforsikring Vær opmærksom på, at oplysningerne i dette afsnit er beregnet til forsikringsselskabernes udarbejdelse af tilbud om ejerskifteforsikring. Oplysningerne kan ikke betragtes som en garanti for korrekt materialeangivelse eller konstruktionsudformning. ygn.: Uddybende oplysninger: Drænlag/kapillarbrydende lag; Type: Ukendt ndet; Type: D etonsten Terrændæk E ndet; Type: E etongulv Støbt i beton E Drænlag/kapillarbrydende lag; Type: E Ukendt Terrændæk G ndet; Type: G etongulv Støbt i beton G Drænlag/kapillarbrydende lag; Type: G Ukendt Terrændæk H ndet; Type: H etongulv Støbt i beton H Drænlag/kapillarbrydende lag; Type: H Ukendt 6. Vådrum (badeværelse, toilet og bryggers) Vægkonstruktioner, organisk Vægkonstruktioner, uorganisk Gulvkonstruktioner, organisk Gulvkonstruktioner, uorganisk Vægkonstruktioner, organisk Gulvkonstruktioner, organisk Vægkonstruktioner, uorganisk Gulvkonstruktioner, uorganisk 7. Gulvkonstruktion og gulve Gulv på strøer eller bjælker Væg-til-væg tæppe Klinkegulv på beton Gulv på strøer eller bjælker Væg-til-væg tæppe ndet; Type: Vinyl på pladegulv kork på træ Klinkegulv på beton Gulv på strøer eller bjælker ndet; Type: D Vinyl på pladegulv Gulv på strøer eller bjælker D E 8. Indervægge/skillevægge Inder-/skillevægge - Murværk Inder-/skillevægge - Let pladekonstruktion Inder-/skillevægge - Murværk Inder-/skillevægge - Let pladekonstruktion Inder-/skillevægge - Murværk DK-2630 Taastrup Side 24 af 25\n25 H ygningskonstruktioner - oplysninger til ejerskifteforsikring Vær opmærksom på, at oplysningerne i dette afsnit er beregnet til forsikringsselskabernes udarbejdelse af tilbud om ejerskifteforsikring. Oplysningerne kan ikke betragtes som en garanti for korrekt materialeangivelse eller konstruktionsudformning. Inder-/skillevægge - Let pladekonstruktion Inder-/skillevægge - Let pladekonstruktion 9. Lofter/etageadskillelser 10. Indvendige trapper ygn.: D E Uddybende oplysninger: 11. VVS-installationer Olie/centralvarme Gulvvarme; Type: Vandbåret Vandstop ndet; Type: rændeovn El-varme ndet; Type: Varmepumpe (defekt) DK-2630 Taastrup Side 25 af 25\n26 Version maj 2012 HUSEFTERSYN HUSTYPEESKRIVELSE Landhus Opført i perioden: ca VIGTIG INFORMTION om den hustype din tilstandsrapport vedrører Når du køber et brugt hus, er det vigtigt at være opmærksom på, at huset ikke kan sammenlignes med et nybygget hus, fordi vind og vejr samt daglig brug med tiden vil have slidt på huset. Som fremtidig husejer er det også vigtigt at være opmærksom på, at huset løbende skal vedligeholdes. I tilstandsrapporten får du et overblik over, hvilke synlige skader huset har. Derudover kan der være tidstypiske byggetekniske forhold ved huset, der må forventes ved hustypen. Disse forhold er som udgangspunkt ikke registreret i tilstandsrapporten, fordi de er sædvanlige for hustypen. Du bør derfor læse denne typebeskrivelse grundigt især OS-punkterne så du ved, hvilke forhold der typisk må forventes ved den pågældende hustype. Hvis der er tilbygninger på det oprindelige hus, vil disse kunne være beskrevet for sig i en særskilt hustypebeskrivelse. Vær opmærksom på, at der også kan være foretaget andre typer af bygningsændringer f.eks. tilbygning af kviste, efterisolering m.v. Sådanne ændringer er ikke omfattet af hustypebeskrivelsen, der kun gælder den oprindelige hustype. Samtidig skal det understreges, at typebeskrivelsen er generel og uafhængig af den udarbejdede tilstandsrapport og den tegnede ejerskifteforsikring. Efter selve hustypebeskrivelsen finder du information om det oprindelige kloaksystem, herunder hvordan kloakken må formodes at være konstrueret, hvad den formodes at være konstrueret af, og hvornår den må forventes at være udtjent. Du bør desuden være opmærksom på informationen på de bagerste sider om gasarten radon, herunder ikke mindst hvad du kan gøre for at løse et eventuelt radonproblem.\n27 HUSEFTERSYN HUSTYPEESKRIVELSE KONSTRUKTION Fundament/gulve Landhuset er ofte opført på fundament af syldsten (kampesten). Det er traditionelt ikke ført helt til frostfri dybde (90 cm). Fundamentet er derfor ikke sikret mod bevægelser og normalt heller ikke mod opstigende grundfugt. lternativt er fundamentet udført af hårdtbrændte mursten eller eventuelt af beton i allersidste del af perioden ( ). Gulve er ofte udført direkte på jorden, f.eks. på et stampet lerlag. Gulvene er i så fald ikke sikret mod fugt nedefra. Vægge Landhusets ydervægge er bærende og stabiliserende vægge af massivt murværk af hårdtbrændte mursten. Det udvendige murværk kan være pudset og kalket. Indvendige vægge er typisk pudsede murstensvægge. Tag Tagdækningen er normalt tegl. Loftsrummet har oprindelig ikke været udnyttet. Tagkonstruktionen er ofte med 45 graders taghældning og med træbjælkelag mod tagetagen. jælkelaget er sjældent dimensioneret, således at tagetagen direkte kan indrettes til beboelse. Loftet er ofte med frilagte/synlige træbjælker med bagsiden af gulvbrædder som loft. Der er ikke isoleret mod loftsrummet. Installationer Ingen (el-, vand- og afløbsinstallationer samt varmeanlæg er installeret senere). MINISTERIET FOR Y, OLIG OG LNDDISTRIKTER SIDE 2\n28 HUSEFTERSYN HUSTYPEESKRIVELSE OS-PUNKTER Fundament/gulve Vægge Trægulve udført direkte på jord kan blive opfugtede på grund af fugt fra underlaget. Opfugtning kan eventuelt medføre råd og svampeangreb og/eller skimmelvækst (herunder lugtgener). De massivt murede yder- og indervægge er ofte uden fugtspærre (fugtbeskyttende lag af f.eks. asfaltpap). Derfor kan fugt nedefra suges op i konstruktionen. I bunden af den nederste del af murstensvæggene vil dette kunne medføre mørkfarvning*. På grund af det massive murværk vil der være en kuldebro (koldt område) ved de indvendige vindueslysninger, dørhuller og hushjørner, hvilket kan medføre mørkfarvning*. Tag Hvis der er tegltag, kan det være grobund for alger og lav, især hvis tagfladen vender mod nord, eller hvis der er skygge fra høje træer i nærheden. lger og lav er kun et kosmetisk problem. Er der skifertag, vil det meget sjældent være begroet. Fygesne kan i sjældne tilfælde trænge ind under taget. Hvis en uudnyttet tagetage ønskes inddraget til beboelse, skal man være opmærksom på, om bjælkelaget kan klare belastningen. Hvis der er store bjælkeafstande og/eller bjælker i små dimensioner, kan det være nødvendigt med omfattende forstærkninger. Vedligehold Hustypen kræver ekstra opmærksomhed på grund af evt. fugtpåvirkning nedefra. En jævnlig (undertiden årlig) gennemgang og udbedring af overfladebehandling på sokkel m.v. vil bidrage til bedre holdbarhed. Rensning af tagrender og tagnedløb bør foretages jævnligt. Det er normalt nødvendigt med mellemrum at udbedre understrygningen (mørtelfugning på bagsiden af tagstenene) på den indvendige side af et tegltag. Det kan være nødvendigt at udskifte/montere bindere til at fastholde tagstenene. ndre punkter En ændring af husets ydre (f.eks. supplerende isolering af vægge, gulv, tag etc.) skal være udført korrekt efter gældende konstruktionsprincipper for at undgå fugtproblemer. Mange landhuse har begrænset husdybde (bredde) fra ydervæg til ydervæg på ca. 10 alen = 6,277 m. Dette bevirker, at stuen kan ligge på tværs i huset og dermed få lys fra begge sider. Den smalle husdybde var en del af datidens bygningskultur. *) Mindre omfang af mørkfarvning må forventes på overflader, som er særligt udsatte for fugt, eller som har ringe isolering. Mørkfarvning skyldes ofte støvfigurer (ansamling af støv), men kan undertiden være skimmelvækst. Sådanne overflader bør være tilgængelige og jævnligt kunne rengøres. MINISTERIET FOR Y, OLIG OG LNDDISTRIKTER SIDE 3\nHuseftersyn. Tilstandsrapport for ejendommen. By Svendborg. Udløbsdato 21-01-2011. Lb. nr. H-10-01302-0060. Kommunenr./Ejendomsnr.\nfor ejendommen Sælger: Gudrun Jensen dresse Søbyvej 37 Postnr. 5700 Dato 21-07-2010 y Svendborg Udløbsdato 21-01-2011 H-10-0-0060 Kommunenr./Ejendomsnr. 479-105219 Matrikel/Ejerlav: 17 Søby y, jerreby


7.8.2020 10:05:05 CEST | Business Wire\nAndersen Global fortsætter sin vestafrikanske ekspansion gennem en samarbejdsaftale med CFA Afrique, et skatte- og advokatfirma i Ouagadougou, der markerer organisationens debut i Burkina Faso og yderligere demonstrerer Andersen Globals voksende tilstedeværelse på det afrikanske kontinent.\nCFA Afrique, som er grundlagt i 2004 og ledet af administrerende direktør Brahima Guire, er vokset til at omfatte næsten 20 eksperter i alt, der rådgiver en række forskellige kunder både regionalt og internationalt. Virksomheden leverer en række forskellige skattemæssige og juridiske tjenester, herunder skatterådgivning, overholdelse af skattelove, interne afregningspriser, selskabs- og handelsret samt skattestrukturering.\n”At levere en skræddersyet tilgang samt uovertrufne løsninger til vores kunder er vores hovedprioriteter,” sagde Brahima. ”Andersen Globals ekspansionsstrategi og fokus på at levere skattemæssige og juridiske tjenester af høj kvalitet til kunder styrker vores konkurrencemæssige fordel og giver os mulighed for bedre at betjene vores klientel på tværs af grænsen. Vi ser frem til sømløst at levere innovative og kundefokuserede løsninger på globalt plan med vores kolleger over hele verden.”\nMark Vorsatz, bestyrelsesformand for Andersen Global og administrerende direktør for Andersen, tilføjede, ”CFA Afrique er et firma bygget på forvaltning og gennemsigtighed. Brahima og hans team har allerede etableret et tæt samarbejde med vores team i Elfenbenskysten, Mondon Conseil, hvilket skaber grundlaget for succes, idet vi fortsætter med at udvide vores tilstedeværelse i Afrika markant i år.”\nAndersen Global er en international sammenslutning af juridisk separate, uafhængige medlemsfirmaer, bestående af skatte- og juraeksperter fra hele verden. Siden oprettelsen i 2013 af det amerikanske medlemsfirma Andersen Tax LLC har Andersen Global nu over 6.000 eksperter globalt og er repræsenteret på over 187 lokaliteter via sine medlems- og samarbejdsfirmaer.\nSe kildeudgaven på businesswire.com: https://www.businesswire.com/news/home/20200807005129/da/


Fra det historiske hobbyværksted - eller Nils Hybel som Sheherezade?\nAnders Bøgh, lektor, dr.phil., Aarhus Universitet\nNils Hybel har publiceret en bog, som han kalder for Danmark i Europa 750-1300 (Museum Tusculanums Forlag, 2003). Det burde jo være interessant læsning for hans kolleger som professionelle middelalderhistorikere i dette land. Imidlertid har det allerede vist sig, at hans kollega, Niels Lund, er meget langt fra begejstring.(Note 1) Dette har så fået Nils Hybel til yderligere at præcisere, hvad meningen med bogen er: "at give en personlig udlægning af Danmarks og Europas tilblivelseshistorie, så rent og upåvirket af andres arbejde, som det kan lade sig gøre... Bedst havde det været, hvis jeg aldrig havde læst en linie af, hvad andre historikere gennem tiderne har ment... Min bog er lige så meget tænkt som et dokument om mig og den tid og det miljø, jeg lever og har levet i, som en analyse af den tid og de problemstillinger den tager op".(Note 2)\nDer er altså tale om noget, som langt hen ad vejen lader sig parallelisere med erindringsskrivning. Et udtryk for den ekstremt liberalistiske selvoptagethedens ånd, som grasserer i post- eller senmoderniteten, eller hvad moden nu dikterer os at kalde vor samtid. Danskerne dyrker mange mærkelige hobbies og Nils Hybels er naturligvis fuldt så legitim som at samle på ølkapsler fra hjemmebrygget øl. Noget skal fritiden jo gå med! Hvis Maren i Kæret og hendes venner dyrkede samme hobby, kunne der så efterhånden opbygges et interessant materiale til de p.t. så populære studier i historiebevidsthed. Imidlertid bliver forehavendet stærkt problematisk, fordi resultatet af hjemmebryggeriet er sat på tryk og er blevet til en bog, som i alt væsentligt fremtræder som et produkt, hvori der kan hentes viden om længst svundne tider. Meningen er da også, som det fremgår af forordet, at bogen "aktualiserer denne fortid og giver den mening for en bredere kreds" (s. 7).\nMen aktualisering og mening af/til fortiden lader sig kun praktisere med held, hvis man har et godt kendskab til denne fortid. Og her går det i mangt og meget galt for Nils Hybel, fordi han har valgt det løjerlige princip at se bort fra det, andre har skrevet, med mindre han tilfældigvis har kendskab til det - fra før han begyndte på bogen, må man tro. Nej, kilderne skal tale; dog kun om det de bliver spurgt (s. 17).\nPrincipielt kunne man naturligvis godt forestille sig, at en sådan fremgangsmåde ville føre til den bedst mulige historie, men det ville kræve en tid og en genialitet, som mere eller mindre skulle være lig summen af alt, hvad der er sat ind på sagen tidligere, plus noget mere. Det ved Nils Hybel naturligvis godt, at han ikke kan præstere - derfor det personlige, hobbyagtige vidnesbyrd.\nI det følgende skal jeg, så langt min viden strækker, forsøge at demonstrere uvidenheden. Men da vi nu er i gang, er det også nok værd at kaste et kritisk blik på den måde, de inddragne kilder bliver behandlet på; især da de bliver brugt til at skrive en hidtil uset - for mange formentlig chokerende - historie om måden, hvorpå vort fædreland blev til. Kan de holde til den behandling?\nLad os starte med uvidenheden:(Note 3) Kong Svend Estridsen efterfulgtes angiveligt af sine tre sønner i de følgende 60 år (s. 95). De hed, mig bekendt, Harald Hén, Knud den Hellige, Oluf Hunger, Erik Ejegod og Niels - tæl selv! Der forekom tre "kirkekampe" 1241 til 1320. Ærkebisp Jens Grand var ifl. Hybel hovedperson i den sidste, som endte med, at han i modsætning til de to første stridbare bisper blev i sit embede, men striden blev først afsluttet 1319 (s. 244f). Jens Grand opnåede imidlertid på pavens foranledning både at blive ærkebisp i Riga og i Bremen i håb om derved at bringe ro til den danske kirke. Ærkebisp Esger Juul, som normalt får æren for den tredje kirkekamp hører vi intet om, skønt det var den, der sluttede i 1319. At det svenske ærkesæde oprettes både 1157 og som sædvanligt 1164 (endda på samme side - 185) hører vel til i afdelingen for sjusk. Når leding og landeværn gøres til ét og det samme (s. 200), ville det have været heldigere om Erik Kjersgaards artikel om leding og landeværn(Note 4) var indgået i forfatterens læsning. Ledingsvæsnet er i det hele et halsbrækkende emne at beskæftige sig med, hvis man ikke har sat sig ind i litteraturen om emnet. Det er således meget lidt betryggende, når innebønder, hvilket normalt betyder skatteydende selvejerbønder, fritages for leding (s. 236). Det samme gælder fritagelsen af bisper, fyrstelige lensmænd og de virkelige magnater (s. 237). Sidstnævnte gruppering er det vanskeligt at forholde sig til, da der jo tilsyneladende er tale om nogle andre end de to førstnævnte kategorier. Bisper og fyrstelensmænd aflagde imidlertid ed til kongen, hvor de netop og især forpligtede sig til at tjene ham i krig. Bispernes pligt til at deltage i ledingstogter var såmænd et af hovedemnerne i de allerede omtalte såkaldte kirkekampe, i litteraturen om hvilke man kan erkyndige sig om, at kongerne så langt fra var enige med Nils Hybel i denne sag. Når det endvidere gøres frivilligt for herremænd at deltage i ledingsudbud, dog mod en betaling, hvis de ikke ønskede at deltage, står vi tilbage med landboerne (fæstebønder) plus en ikke nærmere bestemt kategori kaldt "havnebønder" som de eneste faste bidragydere, skønt det fremgår af Jyske Lov, at herremænd (normalt) yder deres fulde forpligtelse i ledingssystemet, når "de vover deres hals for kongens og for landets fred" (JL III, 18). Der hvor Nils Hybel ser en frivillighed, plejer andre at se straffebestemmelser for den herremand, der ikke opfylder sine forpligtelser. De angivelige frikøbsbeløb fra de krigsforskrækkede herremænd kunne så ifølge Nils Hybel bruges til at betale lejetropper med. Overraskende nok synes disse allerede i 1200-tallet eller senest i begyndelsen af 1300-tallet at have været fodfolk/infanteri (s. 237f). Lejet infanteri plejer ellers at dukke op en del senere i Danmarkshistorien.\nRetshistorie viser sig også at være et vanskeligt emne for den ubevæbnede kildelæser. Jyske Lovs fortale tilskriver landets høvdinger særlige opgaver i retsplejen. I stedet for Nils Hybels gætterier på, hvem disse kan tænkes at have været (s. 232), bør man langt foretrække Erik Ulsigs indgående analyse af dette.(Note 5) Værre går det imidlertid, når vi får at vide, at kongens ombudsmand, hvis dømte ikke betalte bøder, trådte til mod et honorar på tre mark, kendt som "kongens ret" (s. 232). Nej, med en bødedom, dvs. forpligtelse til at betale skadelidte erstatning, fulgte i mange tilfælde automatisk en bøde til kongen på tre mark. Og helt galt går det, når vi præsenteres for en domstol, der hedder den "kongelige bandret", som oven i købet skulle være omtalt i Skånske Lov og Valdemars Sjællandske Lov. Den bliver så i det Herrens År 1280 afløst af rettertinget (s. 233). Sidstnævnte har jeg hørt om før, men aldrig, at dets fødsel skulle kunne tidsfæstes så nøje. Den kongelige bandret derimod har jeg tidligere kun hørt omtalt som kongens ret til at udstede befalinger til indbyggerne under trussel om straf. Fremstillingen af retsforholdene omkring ægteskab og utroskab (s. 148f) virker heller ikke ganske betryggende, idet der bl.a. helt ses bort fra, at hele området efter kirkens mening hørte under dens jurisdiktion, hvorfor vi ikke kan gå ud fra, at forholdene er udtømmende behandlede i landskabslovene. At ægtefæller havde særbørn lader sig bedst forklare med, at der var tale om enker og/eller enkemænd, selvom den moderne bevidsthed åbenbart straks tænker på skilsmisser som baggrund for dette. At ærkebisp Eskil sættes til at lede ekspansionen/korstogene mod de baltiske lande i 1180'erne (s. 217), selvom han var blevet pensioneret i 1177, er der vist ingen kilder der beretter om, litteraturen gør det i hvert fald ikke. Derimod kan den godt fortælle om tilløb til vurdering af den danske jord før 1200-tallet, selv om man ikke får det indtryk på side 222.\nAt de fleste af ovennævnte eksempler stammer fra bogens senere dele kan skyldes nærværende skribents belæsthed eller mangel på samme, men vel også, at forehavendet bliver jo mere halsbrækkende jo mere kildemateriale og dermed jo flere oplysninger, der bliver at holde styr på, hvilket vi andre jo så kompenserer for ved at læse i dertil egnet litteratur. Imidlertid kan det være, at Nils Hybel ikke mener, det ovennævnte er voldsomt interessant eller væsentligt. For bogens formål er helt klart, udover den nævnte navlebeskuen, at give os en ny fortælling om et geografisk område, som først bliver til noget som helst takket være en europæisering, der groft sagt er på plads o. 1200, hvor det da også - pudsigt nok - først er blevet til et samlet af andre magter uafhængigt kongerige.\nDenne europæisering består bl.a. af en overgang fra en såkaldt tributær tilegnelsesform til en middelalderlig/feudal. Bogens næstsidste kapitel hedder således "Det feudale Danmark". At Danmark i den behandlede periode får feudale træk, er der vist ikke længere nogen, der vil bestride - undtagen de, der får røde knopper af ordet 'feudalisme'. Der er dog nok nogen, der vil bestride den her foreliggende udlægning af temaet: På toppen har vi ifølge Hybel en centralmagt bestående af kongen og rigets bedste mænd, hvorunder befinder sig jordejende herremænd knyttet i et gensidigt troskabs- og beskyttelsesforbund til denne centralmagt. Det overraskende er så, at rigets bedste mænd alle har herremænd knyttet til sig, især når rigets bedste mænd udlægges som "biskopperne, hertugen af Sønderjylland, de andre lensmænd og landets største jordbesiddere i øvrigt" (s. 242). Dette stemmer mildt sagt ikke så godt med Jyske Lov (III,8), som foreskriver, at kun kongen, fyrstelige lensmænd af kongeblod og bisper må tage herremænd. Man kan godt få en mistanke om, at bestemmelsen er kommet med i Jyske Lov, fordi det ikke altid har forholdt sig sådan, selvom meningen er at fastsætte, fra hvilke geografiske områder de nævnte herrer må rekruttere deres mænd. Men i og med, at herremandsstatus i voksende omfang havde fået klare konsekvenser m.h.t. skattebetaling og tjenestepligt, kræver det stærk og omhyggelig dokumentation, hvis man vil hævde, at denne bestemmelse ikke blev overholdt. Noget sådant ses ikke i bogen. Når "de andre lensmænd" partout skal med blandt de, der havde herremænd, må det være for at ophæve det hævdvundne skel mellem feudale fyrstelen og embedslen. Dette gøres allerede tidligere (s. 225), hvor de almindelige og langt mest udbredte embedslens indehavere uden noget påviseligt grundlag udnævnes til kongelige vasaller (jf også s. 208f, hvor konklusionen forudsætter, at man ser helt bort fra disse). Hermed opnås vha. et par udokumenterbare glidninger et principielt landsomfattende system af feudalisering i flere led som standarden var i det øvrige Vesteuropa. Det kan man ikke læse andre steder, men altså næppe heller få ud af en uhildet læsning af kilderne.\nProjektet gribes an på den hidtil usete måde, at 'Europas' og Danmarks fremvækst skildres parallelt: "Danmarks fødsel var en integreret del af Europas dannelse" (s. 15), og minsandten om ikke disse processer var så integrerede, at det er "forsvarligt at bruge viden om forhold i den omgivende europæiske verden til at belyse danske forhold" (s. 14). Formålet er altså ikke at undersøge i hvilket omfang det giver mening at betragte Danmarks udvikling som led i en almindelig europæisk udvikling. At dette er tilfældet er en apriorisk præmis. Derfor må det feudale Danmark altså være skruet sammen på samme måde som andre steder, uanset hvad kilderne siger. Kilderne synes således kun at få lov til at tale, hvis de siger noget, der passer i forfatterens forudbestemte kram.\nDette gælder så tilsyneladende også tesen om, at Danmark først o. 1200 bliver et selvstændigt kongerige. Indtil da var det enten ikke et rige eller også et område, der var feudalt underlagt den tyske kejser, en vasalstat - som det meste af det øvrige Europa. I vikingetiden var Danmark således angiveligt slet ikke på noget tidspunkt et samlet rige. Denne overraskende konklusion opnås ved konsekvent at foretrække enhver læsning af kilderne, der kan trække i den retning. Dette gælder således de frankiske Rigsannaler; og Adam af Bremens voldsomt omdiskuterede og analyserede værk tages således for første gang i nyere tid konsekvent for gode varer uden tanke for, at Adams formål var at forherlige den Hamburg-Bremensiske ærkebispestol og sværte dens modstandere. Omvendt tages der intet hensyn til, at Ottar og Wulfstan allerede i 800-tallet tilsyneladende beskriver Danmark som ét rige af stort set samme udstrækning som senere. Kilderne til vikingetidens historie om det danske territorium stritter jo imidlertid i mange retninger, selvom en del taler for en lidt mindre kaotisk beskrivelse af forholdene, end den der fremlægges i denne bog. Imidlertid bliver man, som allerede Niels Lund er blevet, slemt overrasket, når man får at vide, at det er nærliggende at se alle Harald Blåtands berømte anlægsarbejder: Dannevirke, Ravning Enge-broen, Trelleborgene og sågar den store Jellingesten "som resultat af tysk overherredømme over de danske herskere", "for at hævde tysk ret og kontrol over Jylland og de danske øer" (s. 81, jf. 80). Ja, Jellingestenen kan såmænd også være fremstillet af Svend Estridsen (s. 79)! Svend Tveskæg og Knud den Store må også lide den tort ikke at have styr på det senere danske rige. For Svends vedkommende er det temmelig uklart hvorfor, for Knuds fordi han ikke slog mønt i Ribe, Slesvig og Odense - ergo havde han ikke styr på disse områder!(Note 6) Bedre går det for Svend Estridsen, der har herredømmet over hele riget - ifølge Adam af Bremen. Så kommer der en periode på ca. 55 år, hvor Svends sønner må slås med manglende intern suverænitet i riget, men uden indblanding udefra; bortset fra, at riget tilsyneladende opfattes som len af Skt. Peters stol i Rom. Efter det famøse mord i Haraldsted 1131 appelleres der til kong Lothar af Tyskland og den tabende prins Magnus underlægger sig i den forbindelse i en kort periode denne. Herefter skal vi frem til 1151 og især til året efter, hvor kejser Frederik Barbarossa klart nok opfatter Svend og Knud som vasaller, efter at de begge har søgt hjælp hos ham mod hinanden og i den forbindelse anerkendt ham som deres lensherre. Denne status påtager også Valdemar (den Store) sig, men ved hans død 1182 er det slut. Det indrømmes tøvende, at "det er sikkert rigtigt, at [efterfølgeren]Knud aldrig blev kejserens vasal" (s. 204). Alligevel kan vi senere læse, at "Danmark blev først et selvstændigt feudalt europæisk rige, efter det i begyndelsen af 1200-tallet endeligt lykkedes at tilbagevise ethvert krav om udenlandsk herredømme" (s. 261) - hvordan det så skal forstås. Selv hvis vi mod forventning accepterer Harald Blåtand som tysk vasal til sin død, er der altså kun belæg for, at danske konger var tyske vasaller i et par og tredive år af de følgende 200 - til Valdemar den Stores død. Denne periode sammenfattes som følger: "I de følgende århundreder fremstod de danske konger ofte som vasaller under de tyske kejsere...ligeledes som pavevasaller. De var med andre ord ikke suveræne middelalderlige konger" (s. 177)! Her er der virkelig anvendt en særlig type læsebriller!\nSom det muligvis er skinnet igennem ovenfor kræver Nils Hybel imidlertid også en europæisk, feudal beherskelse af hele territoriet før der er tale om suveræne middelalderlige konger. Før Valdemar den Stores tid må de tilsyneladende dele magten med mere eller mindre selvbestaltede lokale magthavere; men hvad værre er: Kongerne har tilsyneladende kun formel magt over den jord, de selv ejer/behersker direkte. Alle kongelige privilegiebreve fra Knud den Helliges i 1085 til Valdemar den Stores før 1170 tolkes i retning af, at kongen kun har særlige rettigheder på den jord, han selv ejer, for først i 1170 institueres en leding under kongelig kommando (s. 197ff m.fl. steder). Belæget for de ringe kongelige muligheder er dels, at kongerne må acceptere ikke at kunne udskrive eller fortsætte ledingstogter i tilfælde af tilstrækkelig stor modstand, men heroverfor må enhver formel ret jo vige, dels hvad der må betegnes som e silentio-slutninger udfra privilegiebrevene, der jo af gode grund ikke omtaler kongelige rettigheder udenfor det område, brevene beskæftiger sig med. Dog underbygges synspunktet med et par breve, hvor et til fordel for Esrom Kloster efter alt at dømme er fejllæst, mens et andet er overleveret i en så sen oversættelse til dansk, at vi ikke kan stole på den præcise ordlyd (s. 198). Kongerne havde altså hverken bøderettigheder, rettigheder over ledingen, ret til transport- eller arbejdsforpligtelser, ret til torveafgifter eller byskatter, vrag og danefæ (ejendomsløst gods) undtagen på egen jord før 1170! Herefter er der basis for kongelig beskatning og dermed for et middelalderligt feudalt kongedømme.\nTil gengæld havde de før 1170 - dog tilsyneladende først fra Sven Estridsens tid - jordegodser, de kunne leve af. Før da måtte de nøjes med den nævnte tributære tilegnelsesmåde: røveri, tribut og gavegivning udenlands og "på hjemmefronten må man forestille sig principielt den samme form for usystematiseret og uregelmæssig tilegnelse af værdier og arbejdsydelser, krigstjeneste m.m." (s. 97).\nPå Svend Estridsens tid (1047-74/76) havde man i mindst o. 800 år haft særdeles højt organiserede magtsystemer på det, der blev det danske territorium,(Note 7) endda med en skriftkultur i form af runerne; skriftkultur er jo noget man normalt forbinder med højkulturer, civilisationer eller hvilket udtryk man foretrækker. Det er lidet troligt, at man så længe kunne basere disse magtsystemer på et så primitivt grundlag som det af Nils Hybel beskrevne. Ressourcerne måtte jo i sidste ende komme fra jordens dyrkning, og denne kunne næppe opretholdes i tilstrækkeligt omfang under så anarkistiske forhold som hævdet af vor forfatter, ligesom det er mere end vanskeligt at forestille sig de mange store anlægsarbejder, især efter ca. 700, som resultat af så usikre forhold.\nProblemet bliver selve grundkonstruktionen: Danmarks udvikling som en integreret del af Europas. Inspirationen hertil stammer fra Robert Bartletts med rette højt besungne bog fra 1993 om The Making of Europe. Her som hos Nils Hybel skildres den middelalderlige (vest)europæiske fælleskulturs geografiske udbredelse fra kerneområderne i Det Frankiske Rige. Imidlertid har Bartlett ingen prætentioner om at skildre denne historie udtømmende inkl. fyldestgørende beskrivelser af, hvad den afløste, eller hvad der levede videre sideløbende. Interessen samler sig i øvrigt mest om de periferiområder, hvor ekspansionen stoppede. Bartletts ambition er således i hovedsagen blot en beskrivelse, som i epigoners hænder let bliver til den mest primitive form for kulturdiffusionisme. En beskrivelse af udviklingen på det danske territorium må imidlertid så vidt muligt tage sit udgangspunkt i, hvad det var, der mødte denne kultur, og hvorledes (dele af) den blev absorberet. I stedet for at gå ud fra, at der stort set ingen samfundsorganisation var, før de skriftlige kilder (tilfældigvis!?) begynder at fortælle om noget, der efterhånden ligner det europæiske mønster, kunne det fx være oplysende at tænke over, hvor længe processen varer. Fra de første kirker bliver bygget i Danmark til den officielle antagelse af kristendommen går der langt over 100 år og fra den officielle antagelse ca. 965 endnu ca. 100 år før fastafgrænsede bispedømmer med domkirker af sten og noget så basalt for den vesteuropæiske kirkeorganisation som klostre begynder at dukke op. Den 'primitive' kultur på det danske territorium var så sandelig sejlivet og mon ikke der blev forskelligt 'hængende', der gør, at en apriorisk skildring af europæiseringen af et Danmark på så bar bund er tæt på at kunne beskrives som en voldtægt af Danmarkshistorien.\nRetfærdigvis skal det siges, at denne 'primitivisering' af den ældste Danmarkshistorie længe har været den fremherskende trend blandt historikere - i modsætning til arkæologerne, som trækker i den modsatte retning. Alligevel må det vist kunne siges, at primitiviseringsprisen går til Nils Hybel.\nSheherezade holdt sig i live i 1001 nat ved at fortælle eventyr. Nils Hybels eventyrlige historie er ikke egnet til at holde dansk middelalderhistorie eller historiefaget i det hele taget i live. Historie som videnskabelig praksis er en kollektiv, kumulativ affære. Kun ved omhyggelig stillingtagen til forgængerne og ved at tage kilderne alvorligt - herunder acceptere, at de har det med at modsige ens kongstanker - og underkaste sig den kritik og diskussion, som miljøet tilbyder, har vi en chance for at kunne opretholde noget, vi kan kalde videnskabelig historie. Og som professionel historiker med forskningsforpligtelse skal man lade sine produkter blive i skrivebordsskuffen, hvis man ikke er parat til at indgå i denne sociale praksis.\nIndsendt 24.09.2004 - Ved svar henvises til denne dato, samt indsenderens navn.\nEn ny måde at skrive Danmarkshistorie på - eller torvet i Isfahan?, Historisk Tidsskrift bd. 104, 2004 s. 218-226.\nEr der én historisk metode - eller svar til en ayatollah?, Historisk Tidsskrift bd. 104, 2004 s. 227.\nJf. også Niels Lund anf. arb. s. 220ff.\nLeding og landeværn, Tage E. Christiansen m.fl. (red.): Middelalderstudier. Tilegnede Aksel E. Christensen på tresårsdagen 11. september 1966, 1966.\nValdemar Sejrs kongemagt, O. Fenger og Chr. R. Jansen (red.): Jyske Lov 750 år, 1991.\nDette stemmer i øvrigt ikke så godt med én af de bøger, Nils Hybel er 'kommet til' at læse: Jørgen Steen Jensen (red.): Tusindtallets danske mønter, 1995 s. 48, s. 78, jf. også C.J. Becker (ed.): Studies in Northern Coinages of the Eleventh Century, 1981 s. 154. Herefter er det kun - det i øvrigt sjældent brugte møntsted - Odense, Knud tilsyneladende må undvære herredømmet over.\nHerom kunne man bl.a. erkyndige sig på Nationalmuseets særudstilling for ikke så længe siden om "Sejrens Triumf - Norden i skyggen af det romerske Imperium" med det tilhørende katalog med samme titel redigeret af Lars Jørgensen m.fl., 2003.


Ejendomsmægler LokalBolig Fredericia ApS, Fredericia\nSå blev jeg den glade ejer af mit lille hus ? 1000 tak til LokalBolig og Daniel for en rigtig fin behandling og handel ?\nSælger af 6.Julivej 23, 7000 Fredericia\nMin bolig er netop solgt af Lokalbolig. Solgt på under et halvt år og over den udbudte pris. Anders og Daniels måde at handle på har givet mig en stor tryghed og jeg vil til enhver tid anbefale Lokal Bolig i Fredericia Med venlig hilsen Rita Mathiesen\n"Solgt over den udbudte pris" "Stor tryghed"\nJan & Lene - Sælgere af Egeskovvej 37\nVi solgte hus gennem LokalBolig Fredericia og kan i den forbindelse give vores varmeste anbefaling. Meget profeesionelt og proaktiv fremgang til at yde det bedste for os som sælger.\nMeget professionelt og proaktiv


Sikker maskintransport af jeres store maskiner - Das Autozug\n1. august 2018 3. februar 2018 LisaAuto\nDet kræver en helt særlig viden at kunne flytte de store maskiner, som I bruger på byggepladsen. Det er derfor ikke sikkert, at I kan flytte dem på egen hånd. Når I flytter dem, skal I nemlig være sikre på, at I overholder alle regler på området, og at der ikke er nogen, der kommer til skade. Det er derfor vigtigt, at det bliver gjort på den helt rigtige måde.\nMange vælger derfor at lade et firma, der har specialiseret sig i at transportere store maskiner, stå for deres maskintransport. Det er med til at sikre, at maskinerne kommer frem uden problemer. For der er mange hensyn at tage, når de store og tunge maskiner skal flyttes. Først og fremmest er det vigtigt, at der ikke sker noget med de personer, der skal transportere maskinerne, eller de personer, der befinder sig i trafikken samtidig med, at maskinerne bliver transporteret. Det er selvfølgelig altid første prioritet.\nDet er dog også vigtigt, at der ikke sker noget med maskinerne heller. Det er maskiner til rigtig mange penge, der skal flyttes, og det er derfor vigtigt, at det bliver gjort på en forsvarlig og forsigtig måde.\nMaskintransport skal foregå effektivt og hurtigt\nUdover, at der skal tages hensyn til både menneskers sikkerhed og maskinerne, er det dog også vigtigt, at det hele foregår effektivt og hurtigt. Hvis I havde al tid i verden, kunne I nok godt få flyttet maskinerne på en forsvarlig og sikker måde. Men det har I ikke. I driver en virksomhed, hvor tid er penge. Hvis I skal bruge jeres maskine den næste dag i den anden ende af byen eller i den anden ende af landet, er det vigtigt, at den er der, når jeres medarbejdere møder ind på arbejde. Ellers kommer I bagud med jeres projekt.\nNår I skal finde nogen til at stå for transporten, er det derfor også vigtigt, at det er nogle, der har forstand på, hvordan tingene fungerer i jeres branche. De skal kunne finde ud af at få tingene til at gå tjept og effektivt, så I hurtigt kan komme videre i teksten. Hvis de ikke gør det, er det ikke nogen, der er værd at bruge igen.\nVælg et firma til maskintransport i dit lokalområde\nNår du skal vælge et firma til maskintransport, er det smartest, at du vælger et dit lokalområde. Det er med til at gøre, at det bliver nemt for dig at holde møder med dem. Selvom du vælger et firma i dit lokalområde på Sjælland, kan de jo sagtens køre dine maskiner ud til adresser i resten af Danmark. Du kommer derfor ikke til at gå på kompromis med, hvor dine maskiner kan blive kørt hen, når du vælger et lokalt firma.\nNår du har et byggefirma med store og tunge maskiner, er det en kæmpe fordel for dig, at der er et firma i nærheden af dig, der har styr på transporten af maskinerne. Det er derfor en god ide, at du støtter de lokale, hvis de ellers giver en rimelig pris, er hurtige og har øje for sikkerheden.


Babyshower | Find en god gave til babyshower | Bæredygtigt moderskab\nBæredygtige gaver til babyshower\nBabyshower er fejringen af graviditeten. I Danmark har vi ikke særlig mange ritualer omkring det at være gravid eller blive mor. Babyshower kan derfor være en rigtig fin måde at markere det at blive mor. Der er ikke mange ting her i livet, der overgår det at være gravid eller blive mor. Så hvorfor ikke fejre og markere det med en overraskende babyshower for din veninde, søster eller kollega, hvor hun får mulighed for at blive forkælet med en gaveregn – “shower” – af lækre ting til hende selv eller det kommende barn.\nSe udvalget af babyshower pakker herunder\nDenne lækre lille pakke indeholder 8 genanvendelige rondeller og en Facial cleanser.\nRondellerne er af det blødeste økologiske stof, som kan vaskes og bruges igen og igen.\nFacial cleanser er en mild og skummende ansigtsrens fra Purely Professional. Den er uden uønsket kemi og kan bl.a. anvendes som makeupfjerner.\nDenne pakke indeholder en smuk lille gravidkop, samt 3 genanvendelige produkter fra LastObject, nemlig en vatpind til ørerne, en vatpind til makeup og en boks med 7 rondeller. Gravidkoppen er unik keramik fra keramikeren Chandini fra Møn. Vatpindene og rondellerne er det bæredygtige alternativ til almindelige vatpinde og rondeller, da de kan vaskes og bruges igen og igen.\nDenne pakke består af 3 lækre produkter fra Purely Professional, en dagcreme, en natcreme og en serum. Alle produkter indeholder særligt udvalgte ingredienser, der er gode til at beskytte, pleje og styrke dit ansigt. Alle 3 er uden uønsket kemi.\nI denne pakke får du en lækker Mexicansk rebozo, en læbepomade fra Kraes og en smuk gravidkop.\nEn rebozo kan anvendes til mange forskellige ting, men den er især god til smertelindring under graviditet og fødsel. Rebozoen fås i forskellige farver, som du selv vælger. Læs mere om rebozoen og se de forskellige farver her. Læbepromaden fra Kraes er uden uønsket kemi og kan bidrage med stor glæde under en fødsel.\nGravidkoppen er en unik lille keramik kop af keramikeren Chandini fra Møn.\nDenne pakke indeholder 6 skønne GroVia Buttah Newborn bleer til babyer på 2,5-5,5 kg og en stor wetbag. Sammensætte de farverne du ønsker. Denne type ble er en AIO (ALL IN ONE), hvor ble (cover) og indlæg købes sammen. I denne newborn ble er indlægget integreret i bleer og sidder derfor fast. Udover bleerne indeholder pakken en stor wetbag. Her smider du de beskidte bleer og indlæg. Når det er tid til at vaske, kan wetbagen med indhold i, smides direkte i vaskemaskinen.\nBabyshower 5 indeholder en samlet pakke med bleer fra WeeCare. Pakken indeholder 4 styks Easy Cover 3.0, som er den nye og forbedret variant af WeeCares blecover. Bleen fås i str. M (5-8 kg) og L (8+ kg). Du bestemmer selv farverne. Der udover får du 8 styks Onesize indlæg, som passer perfekt til Easy Coveret. Denne ble bruges som et AI2 system, hvor du kan benytte coveret flere gange og blot skifte indlægget. Det betyder at du for eksempel har til cirka 8 bleskift i denne pakke.\nKombiner din babyshower pakke med et gavekort på et bestemt beløb eller en jordemoderydelse hos mig. Det kan fx være et gavekort til en gravidmassage, hvor den gravide får mulighed for lidt selvforkælelse med en velvære massage i trygge og rolige omgivelser.\nØnsker du at købe en Babyshower pakke, kan den bestilles ved at sende en mail til kontakt@najaskou.dk\nØnsker du at kombinere pakken med et gavekort? (skriv evt. hvilken ydelse eller beløb gavekortet skal være på)\nØnsker du at pakken sendes hjem til dig (35 kr.)?\nØnsker du at afhente pakken gratis på Skovvejen 33, 4200 Slagelse?\nØnsker du at sammensætte din egen pakke fra de forskellige produkter i pakkerne, er du også velkommen til at skrive, hvilke produkter du ønsker, så sammensætter jeg en ny pakke til dig og beregner en pris. Du kan også købe alle produkterne enkeltvis på min webshop Mama Mater.\nPakken sendes med DAO til den oplyste adresse. Prisen på fragt er 35 kr.\nPakken kan også afhentes gratis på Skovvejen 33, 4200 Slagelse efter aftale.\nDer sendes en faktura til din mail i forbindelse med din bestilling. Beløbet kan betales via bankoverførsel eller MobilePay.


Backstop - Oversigt, appiikationer og praktiske eksempler\nEn backstop er en finansiel ordning, der skaber en sekundær finansieringskilde, hvis den primære kilde ikke er nok til at imødekomme de nuværende behov. Det kan også betragtes som en forsikringspolice, der dækker utilstrækkeligheden af en finansieringskilde.\nBackstop kan tage forskellige former i forskellige sammenhænge. Følgende er tre applikationer, der vil blive diskuteret mere detaljeret i senere afsnit:\nBackstop i garanti\nBackstop i økonomistyring\nBackstop i Underwriting\nDen mest almindelige anvendelse af en backstop ses ved tegningsaktieemissioner eller børsintroduktioner (IPO'er) Initial Public Offering (IPO) En første børsnotering (IPO) er det første salg af aktier udstedt af et selskab til offentligheden. Forud for en børsintroduktion betragtes et selskab som et privat selskab, normalt med et lille antal investorer (stiftere, venner, familie og forretningsinvestorer såsom venturekapitalister eller engelinvestorer). Lær hvad en børsintroduktion er. I en børsnotering udsteder et selskab, der ønsker at rejse kapital, sine aktier til offentligheden. Udstedelserne garanteres af en investeringsbank eller en gruppe af investeringsbanker.\nHvis et selskab ikke er i stand til at sælge alle sine aktier til offentligheden, giver forsikringsselskabet en backstop-bestemmelse. I henhold til bestemmelsen køber forsikringsselskabet de resterende aktier, der ikke blev købt af offentligheden.\nEt sådant arrangement leveres til gengæld for et backstop-gebyr, som typisk beregnes som en procentdel af den samlede udstedelse.\nOvervej et firma, der ønsker at rejse kapital og udstede 500 aktier. Af de 500 købes kun 400 aktier af offentligheden. Hvis virksomheden ikke indgik et backstop-arrangement, skal det arbejde med et mindre beløb.\nPå den anden side kan virksomheden betale et mindre gebyr og sælge de resterende aktier til forsikringsselskaberne. Derfor vil de være i stand til at imødekomme deres finansieringskrav nærmere. Følgende tabeller illustrerer de to scenarier:\nEt private equity-firma bruger typisk gearet buyout (LBO) Leveraged Buyout (LBO) En gearet buyout (LBO) er en transaktion, hvor en virksomhed erhverves ved hjælp af gæld som den vigtigste kilde til vederlag. En LBO-transaktion forekommer typisk, når et private equity-selskab (PE) låner så meget som muligt fra en række långivere (op til 70-80% af købsprisen) for at opnå en intern renteafkast IRR> 20% metode til at erhverve mål virksomheder. I henhold til LBO-metoden finansierer virksomheden køb af målet med hovedsagelig gæld og bidrager resten i form af egenkapital.\nEn private equity backstop, også kendt som full equity backstop, er en ordning, hvor et private equity-selskab accepterer at købe målselskabet ved at bidrage med egenkapital op til 100%, hvis det ikke hæver den krævede gæld til at finansiere købet.\nPrivate equity-firmaet anvender en sådan strategi med et betydeligt potentielt tab for sig selv. Det er vigtigt, fordi det er vigtigt at bruge en større del af gælden sammenlignet med egenkapitalen i en LBO-strategi. Derfor bruger en fuld egenkapitalstop for det meste et aggressivt holdningsværktøj i forhandlingerne Forhandling Taktik Forhandling er en dialog mellem to eller flere mennesker med det formål at nå til enighed om et emne eller spørgsmål, hvor konflikt eksisterer. God forhandlingstaktik er vigtig for forhandlingspartierne at kende for at deres side skal vinde eller skabe en win-win-situation for begge parter. at gøre handlen mere attraktiv for målfirmaet og hæve indsatsen for konkurrencen.\nEn anden vigtig anvendelse af backstop er i den daglige økonomiske styring af en virksomhed. Backstop tager typisk form af en revolverende kreditfacilitet. En revolverende kreditfacilitet er en simpel kortfristet udlånsordning, hvor låntager har lov til at låne et bestemt beløb op til et maksimum hvert år eller en kortere periode.\nEn revolverende kreditfacilitet Revolverende kreditfacilitet En revolverende kreditfacilitet er en kreditlinje, der arrangeres mellem en bank og en virksomhed. Den leveres med et fastlagt maksimumbeløb, og det kan bruges som en backstop til at dække enhver mangel på midler, der måtte opstå på kort sigt.\nI tabellen nedenfor står virksomheden for eksempel over for en mangel på $ 1.000 i år 3. Virksomheden kan bruge den revolverende kreditfacilitet som en sekundær finansieringskilde til at låne $ 1.000 og opfylde alle sine økonomiske forpligtelser for året. Derfor fungerer en revolverende kreditfacilitet som en backstop for virksomhedens kortsigtede finansieringsbehov.


Arbejder I på kontor, kan I opnå store gevinster ved at have et godt indeklima. Det giver nemlig optimal koncentrationsevne og produktivitet. Her er de væsentligste for netop jeres branche:\nDet er ikke kun ubehageligt; det går også ud over produktiviteten, hvis I fryser om vinteren og sveder om sommeren. Læs afsnittet, hvis I vil vide, hvordan I slipper af med træk og problemer med varme og kulde. I kan også læse om øjenirritation, som er en ubredt gene, når indeklimaet halter på kontorer.\nNår man sidder på et kontor, lægger man ofte ikke mærke til, at luften bliver tung og lummer. Undgå høje koncentrationer af CO2 med et godt luftskifte - enten med ventilation eller udluftning.\nFår I nyt inventar eller flytter i nye lokaler, skal I være opmærksomme på risikoen for afgasning fra maling, tæpper og møbler. En god rengøring er også vigtig og hører under afsnittet om luftkvalitet, ligesom fugt og skimmel.\nEn af de klassiske udfordringer for kontorarbejdspladser er at få lys nok uden at få blændinger og reflekser i skærmene. Det betyder også noget for arbejdsglæden at kunne se ud på omgivelserne fra sin arbejdsplads.\nForstyrrelser i form af støj og dårlig akustik er særligt udbredt i storrumskontorer og kan gå alvorligt ud over koncentrationsevnen. Der findes mange løsningsmodeller, som man kan læse om i temaet om støj og akustik. Der er også et særligt tema om støj i storrumskontorer.\nGode cases på kontorområdet\nFind inspiration i vores mange cases om forskellige kontorarbejdspladser, der har gjort noget for at opnå et bedre indeklima.\nVærd at vide om kontormaskiner\nLæs også vores guide til indkøb og placering af kontormaskiner, så de ikke udgør et problem for indeklimaet.


Julemarked på Østerbro\nVi deltager i Skageraks julemarked lørdag den 23. november.\nJulemarked med Hella Joof\nJulemarkedet på Værnedamsvej og i Tullinsgade er efterhånden legendarisk. der bliver boder med alverdens ting og godter.\nI Thiemers kommer Hella Joof kl. 15:30 og signerer sine to nye bøger – der i øvrigt er oplagte julegaveideer:\n1. december udkommer Hella Joofs anden børnebog om “Snitten og Kis”. Den første fik prisen som årets børnebog i 2014 fra BMF. Bøgerne er illustreret af Cato Thau-Jensen.\nDen koster 130 kr.\nEn fræk og fjollet ABC til de voksne med superflotte illustrationer af Otto Dickmeiss.\nDen koster 150 kr.\nHvis du vil være sikker på at få signeret en bog kan du bestille den på forhånd. Send en mail til os på til@thiemersmagasin.dk\nJulemarkedet på Værnedamsvej og i Tullinsgade er efterhånden legendarisk, og i år bliver det lørdag den 5. december med boder med alverdens ting og godter.\nI Thiemers Magasin er vi rigtig glade for at kunne fortælle, at vi kl. 15:30 får besøg af Hella Joof, der kommer og signerer sine to nye bøger – der i øvrigt er oplagte julegaveideer og begge illustreret af et par af Danmarks allerbedste illustratorer:\n1. december udkommer Hella Joofs anden børnebog om “Snitten og Kis”. Den første fik prisen som årets børnebog i 2014 fra BMF.\nBøgerne er illustreret af Cato Thau-Jensen.


Medarbejder til maskinbetjening søges\nNord for Silkeborg\nHar du evt. erfaring med produktion inden for træ, metal eller plast, så søger vi for vores kunde nord for Silkeborg faglærte såvel som ufaglærte medarbejdere til maskinbetjening med opstart hurtigst muligt.\nVi søger en medarbejder til maskinbetjening i produktionen, der kan starte hurtigst muligt hos vores kunde nord for Silkeborg.\nDu har evt. erfaring med produktion inden for træ, metal eller plast, men om du er faglært eller ufaglært er ikke afgørende. Stillingen er med henblik på fastansættelse.\nDu har gerne erfaring fra produktion