Skat.dk: Manglende indeholdelse af A-skat - A-kasse - arbejdsledige - befordringsgodtgørelse - udvist forsømmelighed\n28 Jan 2002 14:04\n16. afdeling, B-3721-99\nIndeholdelsespligt, A-skat, befordringsgodtgørelse, arbejdsledige, forsømmelighed, A-kasse\nEn A-kasse, der havde udbetalt indeholdelsespligtig befordringsgodtgørelse til dens medlemmer uden at indeholde A-skat, havde ved flere lejligheder fået oplyst, at der skulle ske indeholdelse. Den manglende indeholdelse ansås for at være en klar forsømmelse, hvorfor kassen var ansvarlig i medfør af kildeskattelovens § 69, for de ikke indeholdte A-skatter. § 69 indeholder ikke yderligere ansvarsbetingelser.\nKassens hæftelsesansvar efter § 69 er ikke betinget af, at regres kan gennemføres over for indkomstmodtagerne, eller at skattemyndighederne gennemfører en forudgående omligning af indkomstmodtagerne.\nKildeskattebekendtgørelsen § 20 (bek. nr. 795 af 1. oktober 1993) dagældende\n(Advokat Peter Giersing).\nNiels Larsen, Kroman og Lene Jensen (kst.).\nSagen drejer sig om\n, at sagsøgte i 1994 udbetalte befordringsgodtgørelse til 22.642 arbejdsledige deltagere i arbejdsmarkedsuddannelser med ca. 11,9 mil. kr. uden som indeholdelsespligtig at indeholde A-skat af beløbet. Spørgsmålet i sagen er, hvorvidt sagsøgte hæfter for betaling af det indeholdelsespligtige beløb efter kildeskattelovens § 69, stk. 1, eller efter erstatningsretlige regler.\nUnder sagen, der er anlagt den 23. december 1999, har sagsøgeren, Skatteministeriet Told- og Skattestyrelsen, nedlagt principalt påstand om, at sagsøgte til sagsøgeren skal betale 8.891.922 kr. med tillæg af renter 1,3% pr. påbegyndt måned af 4.800.485 kr. fra den 1. januar 2000 til den 30. august 2001 og med 1,1% pr. påbegyndt måned fra den 1. september 2001, eventuelt som ændret af skatteministeren, til betaling sker.\nSagsøgeren har subsidiært nedlagt påstand om, at sagsøgte til sagsøgeren skal betale 4.800.485 kr. med tillæg af sædvanlig procesrente fra sagens anlæg til betaling sker.\nSagsøgte, H's Arbejdsløshedskasse, har overfor sagsøgerens principale påstand nedlagt påstand om afvisning, subsidiært frifindelse, mere subsidiært frifindelse mod betaling af et efter rettens skøn mindre beløb end det påstævnte.\nOverfor sagsøgerens subsidiære påstand har sagsøgte nedlagt påstand om frifindelse, subsidiært frifindelse mod betaling af et efter rettens skøn mindre beløb end det påstævnte.\nSagsøgeren har overfor sagsøgtes afvisningspåstand påstået frifindelse.\nDen 26. marts 1993 havde sagsøgte møde med skatteministeren, hvor man drøftede, hvorvidt befordringsgodtgørelse til arbejdsledige deltagere i arbejdsmarkedsuddannelser var skattepligtig. Den 8. december 1993 skrev skatteministeren følgende til sagsøgte:\n"Under vort møde den 26. marts d.å. vedrørende den skattemæssige behandling af befordringsgodtgørelse til arbejdsledige deltagere i arbejdsmarkedsuddannelser lovede jeg at vende tilbage til sagen. Du foreslog, om man kunne skattefritage befordringsgodtgørelsen til disse arbejdsledige.\nEfter at have undersøgt mulighederne herfor grundigt må konklusionen være, at det desværre ikke er muligt. Det skyldes, at det vil være umuligt at begrænse skattefriheden til arbejdsledige deltagere i arbejdsmarkedsuddannelser. Det vil derfor koste for meget at gennemføre en sådan skattefrihed ...."\nI sidste halvdel af 1993 var Told- og Skatteregion, København 4, på kontrolbesøg i H1-kursus, hvor det blev konstateret, at der for 1993 var blevet udbetalt skattefri kørselsgodtgørelse på 10.206.754 kr. Det udbetalte beløb var skattepligtigt.\nVed enslydende skrivelser af 7. januar 1994 skrev Arbejdsmarkedsstyrelsen til alle arbejdsløshedskasser om den skattemæssige behandling af befordringstilskud. Af skrivelsen fremgår:\n"Arbejdsmarkedsstyrelsen skal på basis af oplysning fra Told og Skattestyrelsen meddele, at befordringstilskud i henhold til Bekendtgørelse nr. 795 af 1. oktober 1993 om opkrævning m.v. af indkomst- og formueskat kapitel 6 § 20. er A-indkomst. Ordningen har virkning for indkomståret 1994 ...."\nDen 14. januar 1994 havde Told- og Skatteregionen møde med sagsøgte vedrørende den skattemæssige behandling af rejse- og befordringsgodtgørelse. Mødet blev fulgt op af en skrivelse af 17. januar 1994 fra regionen til sagsøgte. Af skrivelsen fremgår:\n"Vedrørende rejse- og befordringsgodtgørelse\nSpørgsmålet er herefter om beløbene anses for A- eller B-indkomst.\nI henhold til § 20 i bekendtgørelse nr. 795 af 1. oktober 1993 om opkrævning m.v. af indkomst- og formueskat er en lang række ydelser gjort til A-indkomst omfattet af kildeskattelovens § 43, stk. 2. Det gælder bl.a. ydelser, der udbetales af en arbejdsløshedskasse efter lov om arbejdsløshedsforsikring, jf. nr. 3, uddannelsesgodtgørelse, der udbetales til ledige i henhold til § 17 i lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik, jf. nr. 9 og kursusgodtgørelser, der udbetales i henhold til kapitel 7 i lov om arbejdsmarkedsuddannelser, jf. nr. 12.\nDe udbetalte rejse- og befordringsgodtgørelser må anses for at udgøre en del af kursusgodtgørelserne, jf. bekendtgørelsens § 20, nr. 12, hvorfor beløbene vil være A-indkomst, og der skal derfor indeholdes A-skat ved udbetalingen.\nOvennævnte forhold bekræftes i skrivelserne forelagt på mødet:\n- skrivelsen fra skatteministeren af 8. december 1993, og skrivelse af 12. juli 1993 fra Told- og Skattestyrelsen, der bekræfter skattepligten,\n- skrivelse fra Arbejdsmarkedsstyrelsen af 7. januar 1994, der bekræfter pligten til at indeholde A-skat, og at der ikke er pligt til at skulle svare bidrag i medfør af lov om arbejdsmarkedsfonde.\nVed intern skrivelse af 31. januar 1994 meddelte sagsøgtes hovedbogholder LB følgende til sagsøgtes udviklingschef ES:\n"Vedr.: Skattepligt af befordringstilskud.\nTil din orientering fremsendes vedlagt brev af 17. januar 1994 fra Told- og Skatteregion, København 4 (Syd), samt kassens rundskrivelse nr. 7/94 af 26. januar 1994 med brev af 7. januar 1994 fra AMS.\nAf ovennævnte fremgår det bl.a., at befordringsgodtgørelser anses for at udgøre en del af kursusgodtgørelserne, hvorfor befordringsgodtgørelserne vil være at betragte som a-indkomst, og at der derfor skal indeholdes a-skat ved udbetalingen.\nSom du ved, har ledelsen hidtil været af den opfattelse, at det var urimeligt at indeholde a-skat af befordringsgodtgørelserne, og ville derfor afvente en politisk beslutning om evt. ændring af reglerne.\nSP har imidlertid, med udgangspunkt i brevet fra Told- og Skatteregionen, ikke set nogen anden udvej end igangsætning af beskatning af befordringsgodtgørelserne, hvorfor jeg på SP's vegne skal anmode dig om at foranledige, at der foretages ændringer i ....-systemet, således at der også indeholdes a-skat ved udbetaling af befordringsgodtgørelser.\nJeg skal gøre opmærksom på, at ordningen har virkning for indkomståret 1994, hvorfor ændringen må foretages hurtigst muligt. Det er samtidig min opfattelse, at der ikke skal foretages reguleringer vedrørende udbetalinger i perioden 1. januar 1994 og indtil en ændring af ....-systemet er iværksat."\nArne Pedersen fra Told- og Skatteregionen udfærdigede fra den 3. juni 1995 følgende notat:\n"H's A-kasse SE NR. .....\nI forbindelse med aftalt møde i H1 den 2. juni 1995 J. Nr. 04/95-571-00012 som ikke vedrører A-kassen er der ifølge aftale med arbejdsgiverkontrollen, undersøgt om H's A-kasse i 1994 har udbetalt skattefri kørselsgodtgørelse.\nIfølge skattesystemet (co oply) har A-kassen i 1994 udbetalt skattefri kørselsgodtgørelse med i alt 11.934.336 kr.\nBeløbet er udbetalt uagtet at H's A-kassen i januar 1994 fra Arbejdsmarkedsstyrelsen har fået skrivelse om, at de ikke mere må udbetale skattefri kørselsgodtgørelse til efteruddannelses søgende medlemmer af A-kassen. Ligeledes har regionen afholdt møde med A-kassen den 14. januar 1994, hvorefter de skriftlig er orienteret om, at der ikke længere kan udbetales skattefri kørselsgodtgørelse til efteruddannelse og jobsøgningskurser, skrivelse af 17. januar 1994, J nr. 04/94-4150-00002.\nLB H's A-kassen kontakter regionen, oplyser at der er sket en beklagelig fejltagelse med hensyn til udbetaling af skattefri kørselsgodtgørelse for 1994. A-kassen har ikke fået ændret deres system, så de var fortsat med at udbetale skattefri kørselsgodtgørelse i hele 1994 og endda frem til 1. maj eller juni 1995, beløbene for 1995 vil blive indberettet som A-indkomst, men de har ikke trukket A-skat af beløbene.\nLBoplyste at A-kassen var villig til at køre et bånd med samtlige, som har fået udbetalt skattefri kørselsgodtgørelse, med rettelse til A-indkomst.\nOplyst til LB, at de kan afvente regionens udspil inden de foretager noget, ligeledes er LB anmodet om, at undersøge om de kan køre de medlemmer som har fået udbetalt beløb over 2.000 kr., dette undersøger LB.\nKontaktet af Jan Bo Larsen Styrelsen.\nJBL oplyste at Regionschefen havde fremsendt et notat vedr. H's-A-kassen udbetaling af skattefri kørselsgodtgørelse.\nForespurgt herefter om yderligere oplysninger bl.a. om A-kassen var villig til at betale den manglende A-skat m.m.\nOplyst til JBL at regionen har oplyst til A-kassen, at de ikke skal foretage yderligere idet vi afventer besked fra styrelsen.\nJBL udfærdiger notat til skatteministeren og fremsende kopi til regionen.\nKontaktet af SP H1's hovedbogholder der oplyser, at de er villig til at foretage alt hvad regionen forlanger, idet de kan se, at der er sket en beklagelig fejl. Ligeledes er de villig til at køre et nydt bånd med samtlige der har fået udbetalt kørselsgodtgørelse.\nOplyst til SP at regionen har forespurgt styrelsen og afventer svar derfra. H1 skal ikke foretage yderligere før henvendelse fra regionen.\nModtaget notat fra styrelsen til ministeren.\nKontaktet H1 SP, aftalt møde den 27. juni kl. 10.00, oplyst til SP at regionen opkræver A-skatten ved H's a-kassen."\nJohnna Høyland, der i 1995 arbejdede i arbejdsgiverkontrollen, udfærdigede den 28. juni 1995 følgende referat af kontrolbesøg hos H's A-kasse den 27. juni 1995:\n"På mødet deltog:\nMødet blev afholdt som led i regionens igangværende kontrol af A-kassens udbetaling af rejse- og befordringsgodtgørelse.\nH1 oplyste indledningsvis, at konteringen af udbetalingerne af de skattefri rejse- og befordringsgodtgørelser til deres medlemmer på efteruddannelse- og jobsøgningskurser var en fejl i deres edb-afdeling. Edb-systemet var ikke blevet ændret i overensstemmelse med regionens tidligere pålæg om, at beløbene skulle angivet som A-indkomst.\nEdb-systemet er blevet ændret den 2. maj 1995.\nA-kassen fremlagde på mødet edb-lister over kursusdeltagere og udbetalingsbeløb.\nH's A-kasse blev på mødet pålagt hæftelse for den manglende A-skat for 1994, jf KL § 69, stk. 1.\nA-kontrollen har godkendt, at den udbetaling der er sket i perioden 1. januar 1995 til 19. maj 1995 reguleres i regnskabet og medtages på oplysningssedlen for 1995 som A-indkomst. Tilladelsen sker på forudsætning af at A-kassen får ændret deres edb-system således, at der sker korrekt afregning af A-skat for hele året.\nTil brug for opgørelse af det manglende tilbageholdte A-skattebeløb vil A-kassen fremsende beregnede gennemsnitlige skattetrækprocenter for de medlemmer der i 1994 har modtaget godtgørelse.\nA-kassen vil ligeledes fremsende en opgørelse over kursusdeltagere og udbetalingsbeløb for 1995."\nVed skrivelse af 29. juni 1995 skrev sagsøgtes hovedkasserer SP følgende til Told- og Skatteregionen:\nSom aftalt på vort møde den 27. juni 1995, fremsendes hermed beregnede gennemsnitlige skattetrækprocenter for de medlemmer, der i 1994 har modtaget befordringstilskud.\nSkrivelsen blev besvaret af Told- og Skatteregionen ved skrivelse af 4. juli 1995 med følgende:\n"Arbejdsgiverkontrollen har på baggrund af oplysninger i skattesystemet udsøgt H's A-kasse til kontrol for skattefri rejse- og befordringsgodtgørelse.\nDet er konstateret, at A-kassen har udbetalt skattefri rejse- og befordringsgodtgørelse med i alt 11.932.802 kr. for 1994 iflg. modtagne EDB-lister.\nDen manglende indbetaling af A-skat udgør for 1994 5.803.486 kr. Beløbet er fremkommet ved en gennemsnitlig trækprocent på 50,63 for kursusgodtgørelse, nedrundet til 50 % af 8.674.520 kr., for uddannelsesydelser med en trækprocent på 45,68 nedrundet til 45 % af 3.258.282 kr. begge procenter er oplyst af A-kassen.\nRegionen gør opmærksom på, at H's A-kasse har regreskrav mod den berørte indkomstmodtager for de betalte skatter for 1994.\nTold- og Skatteregionen skrev den 15. august 1995 enslydende til alle kommuner således:\n"I forbindelse med arbejdsgiverkontrol hos H's A-kasse den 27. juni 1995, er det konstateret at A-kassen i året 1994 har udbetalt skattefri rejse- og befordringsgodtgørelser til medlemmer der deltager i efteruddannelses- og jobsøgningskurser.\nDe udbetalte rejse- og befordringsgodtgørelser anses for at udgøre en del af kursusgodtgørelserne, hvorfor beløbene vil være A-indkomst, og der skal derfor indeholdes A-skat ved udbetalingen.\nRegionen skal oplyse, at H's A-kasse er debiteret den manglende A-skat for disse medlemmer, jf. KL § 69, stk. 1.\nDer vil således ikke ske regulering hos den enkelte indkomstmodtager."\nSagsøgte har anført, at de den 18. september 1995 sendte rettelsessedler ud til alle deres medlemmer med følgende indhold:\n"OPLYSNINGSSEDDEL 1994 ....\nDA TOLD- OG SKATTEVÆSENET HAR MEDDELT, AT BEFORDRINGSTILSKUD I HENHOLD TIL LOV OM ARBEJDSMARKEDSUDDANNELSER SAMT LOV OM EN AKTIV ARBEJDSMARKEDSPOLITIK, ER A-INDKOMST MED VIRKNING FRA INDKOMSTÅRET 1994, FREMSENDES HERMED SUPPLERENDE OPLYSNINGSSEDDEL FOR 1994, MED OPLYSNING OM BEFORDRINGSTILSKUD, SOM DU HAR MODTAGET I 1994, HVILKET VI HAR MEDDELT TIL TOLD- OG SKATTEVÆSENET ....."\nDen 23. marts 2000 stillede sagsøgerens advokat nogle spørgsmål til skatteministeriet. Skatteministeriet hørte Told- og Skatteregion Frederiksberg over spørgsmålene. Regionen besvarede spørgsmålene ved skrivelse af 6. april 2000. Af skrivelsen fremgår:\nAd 1. Regionen kan ikke bekræfte, at H's A-kasse herefter kaldet H's AK skulle have udsendt supplerende oplysningssedler til samtlige kursister. Regionen har i brev af 28. september 1995 meddelt H's AK, at de supplerende oplysningssedler afgivet på edb-bånd var mangelfuldt udfyldt og sagen blev sat i bero for at afvente styrelsens afgørelse i klagesagen. Det kan således undre hvis H's AK alligevel skulle have fremsendt oplysningssedler til samtlige kursister.\nI skattekontrollovens § 7, stk. 7 fastsættes, at arbejdsgiveren skal underrette den indkomstpligtige om indberettede oplysninger (også når de afgivet med edb). Regionen betragter dog forpligtelsen for sat ud af kraft ved regionens brev af 28. september 1995.\nAd 2. Det skal oplyses, at regionen ved brev af 15. august 1995 underrettede samtlige kommuner som citeret i advokat Giersings svarskrift side 4, 2. og 3. afsnit. Det fremgår ikke af sagsakterne, at regionen har underrettet H's AK om brevene.\nAd 3. Regionen må gå ud fra at brevet [advokat Peter Giersings skrivelse af 2. april 1996, hvorved regionen blev opfordret til at oplyse om manglerne ved rettelseslisterne] er sendt til styrelsen, idet det ikke ses modtaget i regionen,... Styrelsen har også i brev af 15. august 1996 til Advokat Giersing henvist til advokatens brev af 2. april 1996.\nDet bemærkes dog samtidig, at advokat Giersing i brev af 9. oktober 1995 bad regionen oplyse baggrunden for, hvorfor de fremsendte rettelser blev anset for "mangelfuldt udfyldt". Regionen har svaret herpå i brev af 19. oktober 1995, hvilket må læses således, at der ikke var påført et minustegn foran rettelsen til rubrik 48...\nAd 4. Hvis dette [at myndighederne kunne have gennemført det nødvendige antal kørsler på baggrund af det overbragte materiale] var tilfældet ville H's AK fremstå med for meget indberettet udbetalt understøttelse og rejsebefordringsgodtgørelse m.v., idet rejsegodtgørelsen samtidig ville være med i både rubrik 14 og rubrik 48, idet rettelsen af rubrik 48 ikke var indberettet med et minus fortegn. Derfor ville edb kørslen være fejlbehæftet. Dette er også begrundelsen for, at regionen i brevet af 28. september meddelte, at de supplerende oplysningssedler (edb-bånd) var mangelfuldt udfyldt.\nVed skrivelse af 30. august 1995 fra sagsøgtes advokat klagede sagsøgte over regionens afgørelse af 4. juli 1995 til Told- og Skattestyrelsen. Af skrivelsen fremgår:\nDet gøres gældende, at H's AK, ved at undlade at indeholde skat af godtgørelsen, ikke har udvist en sådan forsømmelighed, at forholdet falder under Kildeskattelovens § 69.\nDet gøres endvidere gældende, at hvis forholdet er omfattet af § 69 er reglerne om behandling af den manglende indeholdelse ikke fulgt, hvilket medfører, at opkrævningen i dette tilfælde er ugyldig ..."\nTold- og Skatteregionen oplyste ved skrivelse af 28. september 1995 følgende til sagsøgte:\n"I forbindelse med behandlingen af H's Arbejdsløshedskasses klagesag har Regionen konstateret, at der er fremsendt oplysningssedler (rettelser) på de medlemmer der har modtaget skattefri rejse- og befordringsgodtgørelser for 1994.\nRegionen skal oplyse, at disse oplysningssedler er stillet i bero. Årsagen til dette skyldes for det første, at de er mangelfuldt udfyldt og for det andet, at indholdet af oplysningssedlerne afhænger af Told- og Skattestyrelsens afgørelse."\nSagsøgtes advokat bad i skrivelse af 9. oktober 1995 regionen oplyse baggrunden for, at man anså de fremsendte oplysningssedler (rettelser) for mangelfuldt udfyldt.\nVed skrivelse af 19. oktober 1995 besvarede Told- og Skatteregionen henvendelsen fra sagsøgtes advokat med følgende:\nRettelser til tidligere indsendte oplysningssedler, skal ske ved indsendelse af oplysningssedler påført differencebeløbet i forhold til det tidligere oplyste. Negative beløb angives ved "-" i rubrikken.\nHvis Told- og Skattestyrelsen ikke giver H's AK medhold i Deres klage, skal rubrik 15 på oplysningssedlen tillige angives, således at hvert enkelt medlem godskrives den indbetalte A-skat."\nVed skrivelse af 1. november 1995 skrev sagsøgtes advokat følgende til regionen:\nJeg tillader mig at betragte Regionens brev af 19. oktober 1995 som et samtykke til, at yderligere ikke foretages før endelig afgørelse foreligger, og således at det ikke senere overfor H's Arbejdsløshedskasse bliver gjort gældende, at rettelse, af de efter Regionens opfattelse mangelfuldt udfyldte oplysningssedler (rettelser), burde have været foretaget på et tidligere tidspunkt.\nDen 15. august 1996 traf Told- og Skattestyrelsen afgørelse i anledning af sagsøgtes klage. Af afgørelsen fremgår følgende:\nTold- og Skattestyrelsen er enig i den afgørelse, som regionen har truffet om pligt til at indeholde a-skat, og kan ikke imødekomme Deres klage.\n........ Told- og Skattestyrelsen finder ud fra en samlet afvejning af de i sagen foreliggende forhold, herunder at forholdet først blev bragt i orden efter kontrol fra regionens side udført et år efter, at underretning om reglerne var givet til Deres klient, at det ikke er sandsynliggjort, at Deres klient ikke har handlet forsømmeligt ved uanset regionens skrivelse af 17. januar 1994 at have undladt at indeholde A-skat.\nNår henses til det store antal personer sagen angår og til at Deres klient efter det oplyste hidtil intet har haft at indvende imod den anvendte beregningsmetode, finder Styrelsen ikke anledning til at kræve denne ændret.\nVed skrivelse af 18. september 1996 fra sagsøgtes advokat blev afgørelsen indbragt for folketingets ombudsmand.\nDen 31. maj 1998 afgav ombudsmanden en foreløbig redegørelse i sagen.\nDen 23. februar 1999 afgav ombudsmanden en endelig redegørelse i sagen. Ombudsmanden fandt, at der ikke i kildeskattelovens § 69 er hjemmel til den skete skønsmæssige opgørelse af det beløb, den indeholdelsespligtige hæfter for, og at det var beklageligt, at hæftelseskravet ikke var opgjort i overensstemmelse med den fremgangsmåde, som er beskrevet i SD-cirkulære 1987 4, pkt. 3.4.3. Ombudsmanden henstillede til Told- og Skattestyrelsen, at genoptage sagen.\nTold- og Skattestyrelsen besluttede på baggrund af ombudsmandens redegørelse at genoptage sagen. Ved skrivelse af 9. april 1999 foreslog Told- og Skattestyrelsen sagsøgtes advokat at afholde et møde og bemærkede:\nPå dette møde vil man kunne diskutere spørgsmålet om genoptagelsen og de dermed forbundne konsekvenser herunder tilbagebetaling og den eventuelle erstatningssag mod Arbejdsløshedskassen, som ombudsmanden i sin redegørelse lægger op til.\nVed skrivelse af 27. maj 1999 rettede Told- og Skatteregionen henvendelse til sagsøgte vedrørende tilbagebetaling af A-skat m.v. Af skrivelsen fremgår følgende:\n"Under henvisning til ..., fremsendes hermed en check på følgende beløb:\nDer vedlægges kopi af renteberegningen. Rentegodtgørelse er beregnet fra indbetalingsdatoerne henholdsvis den 20. juli 1995 og 12. september 1995 til og med den 27. maj 1999.\nRegionen skal samtidig meddele, at Told- og Skattestyrelsen overvejer, om der skal anlægges retssag om de ikke indeholdte A-skattebeløb med tilhørende renter.\nTold- og Skattestyrelsen har foretaget en EDB-mæssig behandling af de 22.642 berørte medlemmer for at beregne, hvor meget restskat der ville være blevet opkrævet, hvis befordringsgodtgørelsen var blevet selvangivet. Den nærmere beregningsmåde fremgår af notat af 22. december 1999 udfærdiget af Told og Skat. Ud af de 22.642 medlemmer er 20.911 medlemmer med i beregningen. Af notatet fremgår, at medlemmerne er opdelt i 2 grupper, alt efter om de havde modtaget fortrykt eller udvidet selvangivelse for 1994. For hver af grupperne har man multipliceret kursusgodtgørelsen med den laveste skatteprocent i personens skattekommune for 1994 og således fundet det laveste beløb, der skulle have været indeholdt. Endvidere er beregnet et beløb, betegnet skat til opkrævning, der fremkommer ved, at der er foretaget en fiktiv maskinel skatteberegning af medlemmet, hvor kursusgodtgørelsesbeløbet er modtaget som personlig indkomst. Dette er sammenholdt med den pågældendes sidst registrerede årsopgørelse. I en tredie rubrik er angivet det laveste beløb i de to rubrikker "kursusgodtgørelse x laveste procent" og "Skat til opkrævning". Sagsøgerens krav er opgjort som summen af de således beregnede "laveste beløb".\nArne Pedersen har forklaret bl.a., at han er merconomuddannet og nu arbejder som registreret revisor. Han er ansat hos Told- og Skattestyrelsen på Frederiksberg. Da han kom ind i sagen, beskæftigede han sig bl.a. med moms og lønsum. H1 hørte med til hans arbejdsområde. Han kan vedstå sit mødereferat fra sidste halvdel af 1993. På mødet med sagsøgte den 14. januar 1994 blev sagsøgte pålagt at indeholde A-skat. Han havde derefter ingen kontakt med H1 før 2. juni 1995, hvor han var på kontrolbesøg. Han havde tilfældigt erfaret, at A-kassen ikke havde indeholdt A-skat. Han kan vedstå indholdet af sit notat af 3. juni 1995, og han kan bekræfte det passerede, som fremgår af Johnna Høylands referat af 28. juni 1995. De drøftede trækprocenter på mødet. H1 havde ikke de korrekte trækprocenter, hvorfor man talte om en praktisk løsning. De modtog de gennemsnitlige trækprocenter fra A-kassen, men ikke EDB-bånd med oplysningssedler. De drøftede ikke med H1, at det kunne give problemer i forhold til de enkelte medlemmer. Han husker ikke, hvem der foreslog de gennemsnitlige trækprocenter, men mener, at det var H1. Efter den 27. juni 1995 havde han ikke længere med sagen at gøre.\nJohnna Høyland har forklaret bl.a., at hun er uddannet indenfor Told og Skat med efterfølgende uddannelse i regnskab. I 1995 arbejdede hun i arbejdsgiverkontrollen. Sagsøgte var hendes ansvarsområde.\nHun kom ind i sagen i maj/juni 1995, hvor hun bl.a. kontrollerede rejsegodtgørelse. Hun søgte tilfældigt på H1. Hun deltog ikke i mødet den 2. juni 1995. Efter mødet talte hun med Arne Pedersen om, hvorledes sagen kunne ordnes. De talte om sagsøgtes hæftelse efter skattekontrollovens § 69 som en mulighed. Hun kan vedstå sit mødereferat af 28. juni 1995. Ved vurderingen af, om A-kassen skulle holdes ansvarlig, indgik ikke antallet af medlemmer, men alene spørgsmålet om kassens forsømmelighed.\nSkrivelsen af 15. august 1995 til kommunerne var rutinemæssig. Der blev ikke oplyst navn på medlemmerne, idet de ikke havde disse. Hun kan ikke sige, om man på et senere tidspunkt ville have orienteret om navngivne personer, idet de afventede Told- og Skattestyrelsens afgørelse og derfor havde sat sagsbehandlingen i bero. Efter Told- og Skattestyrelsens afgørelse arbejdede hun ikke længere i Arbejdsgiverkontrollen.\nPå de EDB-lister, der er nævnt i hendes referat af 28. juni 1995 fremgik alene antallet af kursister og beløbsstørrelser, men ikke navne. På mødet den 27. juli 1995 var det hendes indtryk, at H1 var villig til at betale A-skatten. De drøftede ikke rettelsesbånd. De aftalte, at A-kassen skulle fremfinde gennemsnitlige trækprocenter. Hun var ikke bekendt med, hvordan A-kassen nåede frem til procenterne. Hvis man skulle have kørt rettelsesbåndene, ville kommunerne have fået et misvisende billede. Hun har oplyst kassen om dens mulighed for regres overfor medlemmerne, jf. også regionens brev af 4. juli 1995.\nSP har forklaret bl.a., at han pr. 1. oktober 2001 blev pensionist. Han var fra 1985 hovedkasserer i H's kasse.\nEfter mødet med skatteministeren modtog kassen en skrivelse af 8. december 1993 fra ministeren. De var således klar over skattepligten og indeholdelsespligten. Brevet af 31. januar 1994 er et internt brev til H1's udviklingschef i EDB-afdelingen om at iværksætte et system til indeholdelse af A-skat. Han forventede, at systemet blev iværksat øjeblikkeligt. Han var ikke bekendt med, hvor lang tid det ville tage at iværksætte systemet. Han fulgte ikke op på det. Den 2. maj 1995 var den dag, hvor systemet var klar til brug. Hovedbogholder LB opdagede i juni 1995, at det pågældende EDB-system ikke var sat i værk. Han talte med LB om problemet, og den 7. juni 1995 kontaktede LB region 4, for bl.a. at oplyse, at systemet ikke var blevet iværksat før den 2. maj 1995.\nPå mødet den 27. juni 1995 blev der fremlagt EDB-lister med personer og nøjagtige trækprocenter. De regnede ikke det præcise beløb ud, idet regionen ville have gennemsnitlige trækprocenter. De lagde procenterne sammen og dividerede med antal medlemmer. Beløbet blev ca. 11,9 mill. kr. brutto. Efter hans opfattelse var hele beløbet skattepligtigt. Skrivelsen til MK - et af medlemmerne - blev sendt tilsvarende til samtlige kursister og svarede til det rettelsesbånd, som blev bragt over til regionen. Det var regionen, som foreslog gennemsnitlige trækprocenter. Han var utrolig ked af det skete og tilbød at gøre alt, hvad regionen forlangte. Han fik at vide, at de skulle afvente regionens krav. Regionen var ikke interesseret i rettelsesblade, idet der var tale om et stort antal personer. Efter mødet den 11. august 1995 fremsendte de rettelsesblade til regionen.\nLB har forklaret bl.a., at han den 1. februar 1991 blev ansat som bogholder i H's arbejdsløshedskasse. Han var bekendt med, at der havde været et møde med skattemimisteren. Han skrev til udviklingschefen og bad denne iværksætte de nødvendige ændringer i EDB-systemet. Han skrev, fordi det var vigtigt. Da der ikke kom nogen reaktion på skrivelsen, gik han ud fra, at systemet var sat i gang.\nArne Pedersen fra Told og Skat var i huset den 2. juni 1995. Vidnet blev kaldt ind og gjort bekendt med, at systemet ikke var blevet iværksat. De EDB-lister, som derefter blev kørt, indeholdt i første omgang kun antallet af berørte medlemmer og beløb. Listerne blev overgivet til Arne Pedersen. Det var muligt, at lave listen med navne og eksakte trækprocenter, men det blev aldrig til noget, vistnok fordi det blev foreslået at anvende gennemsnitsprocenter. De drøftede ikke, hvordan kassen skulle opkræve beløbet hos medlemmerne, men regresmuligheden blev nævnt af regionen.\nDe kørte rettelserne og sendte dem til Told og Skat. De har overfor alle medlemmer oplyst, at der var sket en fejl. Kassens revisor havde sagt, at det ikke var for sent at gennemføre rettelserne.\nForeholdt det sidste afsnit i det interne brev til udviklingschefen forklarede vidnet, at det ikke var meningen, at der skulle foretages regulering/skattetræk, før systemet virkede. Han forventede, at systemet blev iværksat inden for 2 måneder. Han fulgte ikke op på det, da han naturligt gik ud fra, at ordren blev udført. Der var på dette tidspunkt mange andre vigtige ting i EDB-afdelingen, hvilket kan være en forklaring på, at systemet ikke blev iværksat før den 2. maj 1995.\nGodtgørelser bliver udbetalt en gang pr. uge. Udbetalingerne kan godt vedrøre kurser afholdt for længere tid tilbage. De havde ingen indvendinger mod anvendelsen af gennemsnitlige trækprocenter. De har ikke rejst krav mod deres medlemmer.\nKP har forklaret bl.a., at han siden 1986 har været konsulent i udviklingsafdelingen hos H1.\nRettelsesbåndet blev kørt den 30. august 1995 og sendt til skattevæsenet. Der blev dannet breve til alle medlemmer den 18. september 1995. Brevene oplyste medlemmerne om, hvilke oplysninger skattevæsenet havde modtaget. Brevene blev sendt samme dag. Man kunne beregne det nøjagtige indeholdelsespligtige beløb, idet man havde de rigtige trækprocenter. Beløbet 5.700,138,00 kr. var således den A-skat, som de skulle have indeholdt.\nErik Marinus Madsen har forklaret bl.a., at han er statsautoriseret revisor. Han har været revisor for sagsøgte siden 1988. Efter den 1. maj 1995 hørte han første gang til sagen, ved at LB henvendte sig til ham og sagde, at der var sket en fejl, idet kassen ikke havde indeholdt A-skat. Han sagde til LB, at de skulle indsende rettelsesredegørelse til skattevæsnet. De havde et møde efter den 1. maj 1995, formentlig i løbet af sommeren. På mødet deltog en dame fra Told og Skat. Hun ville ikke acceptere rettelserne, hvilket han aldrig har oplevet før. Told og Skat begrundede det med, at datoen den 1. maj 1995 var passeret og henviste til beløbets størrelse. Hun ville ikke svare på, om det også var på grund af antallet af medlemmer.\nSagsøgeren har gjort gældende, at sagsøgte har udvist forsømmelighed i forbindelse med den manglende indeholdelse af A-skat af de udbetalte rejse- og befordringsydelser til sagsøgtes medlemmer. Sagsøgte hæfter derfor som indeholdelsespligtig for den manglende indbetalte skat, jf. kildeskattelovens § 69, stk. 1.\nSagsøgte har begået en klar fejl og handlet groft uagtsomt ved ikke efter drøftelse med skatteministeren samt efter modtagelse af dennes skrivelse af 8. december 1993 og senere skrivelser at have indeholdt A-skat. Sagsøgte var helt på det rene med, at der skulle indholder skat, men sikrede sig ikke, at dette blev effektueret.\nDet følger hverken af SD-cirkulære 1987-4 eller kildeskatteloven, at den indeholdelsespligtiges hæftelse er betinget af, at der sker en skatteansættelse af skatteyderen. Hæftelsen er heller ikke betinget af, at indbetalingen fra den indeholdelsespligtige fordeles mellem stat og kommune. Udskrivning af oplysningssedler, jf. cirkulærets pkt. 3.4.3., 2. afsnit, er alene en intern formforskrift og uden betydning i forhold til den indeholdelsespligtige.\nHæftelsen efter kildeskattelovens § 69 er ikke subsidiær og ikke betinget af, om der er et regreskrav, og om dette kan gennemføres. Sagsøgeren har et tilbagesøgningskrav og ikke et skattekrav mod sagsøgte. Sagsøgte havde i øvrigt alle de fornødne oplysninger, herunder de korrekte trækprocenter, som gjorde det muligt at gøre regres. Det er sagsøgtes eget valg, at man har undladt dette.\nDer er ikke noget krav om kausalitet eller tabsbegrænsningspligt i relation til sagsøgtes hæftelse efter kildeskattelovens § 69. Det er en adækvat reaktion over for sagsøgte at kræve den ikke-indeholdte A-skat. Som følge af den solidariske hæftelse kan myndighederne vælge, hvilken debitor, man ønsker at holde sig til.\nSagsøgeren har ikke udvist passivitet. Sagsøgte har foretaget indbetaling, hvorefter sagen har verseret ved ombudsmanden. I forbindelse med tilbagebetalingen af den indbetalte A-skat til sagsøgte tog sagsøgeren forbehold om at anlægge retssag. Sagsøgeren har således ikke udvist nogen adfærd, som kunne give sagsøgte anledning til at tro, at sagsøgeren havde opgivet kravet. Dertil kommer, at lovbundne krav samt ensidige pengekrav ikke i almindelighed kan fortabes ved passivitet.\nSagsøgte har ikke godtgjort, at sagsøgeren har tilsidesat lighedsgrundsætningen. Sagsøgeren har ikke handlet i strid med administrativ praksis, tværtimod. Den af sagsøgte påberåbte sag vedrørende en sag om beskatning af politiets hundeførere er uden relevans for nærværende sag. Sagsøgeren har med de principper, der er lagt til grund ved opgørelse af kravet, sikret, at sagsøgte ikke kommer til at betale beløb, som den skattepligtige allerede en gang har betalt. Kravet er opgjort til 4,8 mill. kr., hvilket skal ses i lyset af, at sagsøgte ifølge forklaringen fra EDB-konsulent KP kunne opgøre kravet fra starten til 5,7 mill. kr., d.v.s. ca. 900.000 kr. mere end det nu krævede beløb. Henset til den klare fejl og grove uagtsomhed hos sagsøgte må beviskravet vedrørende størrelsen af hæftelsesbeløbet også lempes væsentligt. De af sagsøgte anførte anbringender kan ikke føre til en hel eller delvis nedsættelse af kravet.\nSagsøgerens rentekrav støttes på kildeskattelovens § 63, stk. 5. Sagsøgeren kan også kræve renter for den periode, hvor sagsøgte havde indbetalt beløbet, idet sagsøgte selv foranledigede beløbet tilbagebetalt med tillæg af renter.\nVedrørende den subsidiære påstand om erstatning har sagsøgeren gjort de samme anbringender gældende som vedrørende hæftelsen. Sagsøgeren har endvidere anført, at sagsøgte har bevisbyrden for, at sagsøgerens tab er mindre end det opgjorte beløb.\nSagen kan ikke afvises, som påstået af sagsøgte, idet der ikke foreligger formelle mangler. Sagsøgeren har aldrig afgivet nogen proceserklæring om, at man ikke ville forfølge det krav, som nærværende sag omhandler.\nSagsøgte har principalt gjort gældende, at sagen bør afvises. Sagsøgeren fulgte ombudsmandens henstilling og tilbagebetalte det med urette opkrævede beløb hos sagsøgte. Sagsøgeren har herved erklæret sig processuelt på en sådan måde, at sagsøgeren ikke på ny kan opgøre kravet og kræve dette betalt på grundlag af hæftelsesreglen i kildeskattelovens § 69 uden at følge den hjemlede fremgangsmåde i SD-cirkulæret. Endvidere var ligning på det tidspunkt, hvor erstatningskravet blev gjort gældende mod sagsøgte, udelukket. Subsidiært bør sagsøgte frifindes af de samme grunde.\nSagsøgte har i anden række gjort gældende, at der ikke foreligger det fornødne ansvarsgrundlag. Sagsøgeren har således ikke krav på erstatning. Sagsøgte tilbød straks, da fejlen blev opdaget, at gøre, hvad sagsøger forlangte. Sagsøgte tilbød et rettelsesbånd. Rettelse kunne have været foretaget uden problemer. Selv om rettelsesbåndet var mangelfuldt udfyldt, kunne det have været kørt, idet fejlen ikke havde betydning for indkomstmodtagerne. I stedet blev sagsbehandlingen hos sagsøgeren stoppet, og sagsøgte blev bedt om at afvente Told- og Skattestyrelsens afgørelse. Der foreligger således egen skyld fra sagsøgerens side, idet det beror på sagsøgerens forhold, at sagsøgte ikke fik mulighed for at rette fejlen i forhold til medlemmerne.\nSagsøgeren har ikke dokumenteret et tab eller størrelsen af dette. Hæftelsesansvaret forudsætter, at kravet kan opgøres eksakt. Udsendelse af oplysningssedler og underretning til kommunen var også forudsætninger for hæftelseskravet. Oplysningssedlerne skal begrunde en korrekt fordeling. Sagsøgeren har således en undersøgelsespligt, inden opkrævning foretages. Sagsøgte har ingen indsigelser mod sagsøgerens talmæssige beregning, men mod opgørelsesmåden, idet man forinden burde have gennemført en ligning.\nDer foreligger endvidere ikke den fornødne kausalitet. Et eventuelt tab er ikke adækvat, og sagsøgeren har tilsidesat sin tabsbegrænsningspligt. Sagsøgeren ville således ikke have lidt noget tab, såfremt sagsøgeren havde accepteret sagsøgtes rettelsesbånd, og tabet ville have været undgået eller begrænset, såfremt sagsøger havde fulgt cirkulæret.\nKravet bør af de anførte grunde bortfalde eller i det mindste nedsættes væsentligt.\nVed ikke at følge opkrævningsproceduren i cirkulæret og ved at opgøre kravet i åbenbar strid med lovgivningen, har sagsøgeren tilsidesat lighedsgrundsætningen, jf. sagen vedrørende beskatning af politiets hundeførere, hvor skattevæsenet undlod at opkræve det skyldige beløb. Sagsøgerens behandling af sagen har ligeledes været i strid med forvaltningsretlige grundsætninger.\nSagsøgeren har udvist passivitet ved intet at foretage sig, før ombudsmandens redegørelse forelå i maj 1999, d.v.s. på et tidspunkt, hvor sagsøgtes krav mod medlemmerne var forældet både efter skattestyrelsesloven og forældelsesloven. Et eventuelt krav bør i medfør af erstatningsansvarslovens § 24 bortfalde eller nedsættes væsentligt.\nKravet kan ikke forrentes efter kildeskatteloven, idet der er tale om et erstatningskrav, som alene kan forrentes fra sagens anlæg til betaling sker, subsidiært fra sagsøgers genoptagelse af sagen efter ombudsmandens afgørelse. Der skal ikke svares renter i den periode, hvor sagsøgte havde indbetalt beløbet, idet beløbet i denne periode var til rådighed for sagsøgeren.\nLandsretten finder ikke, at der foreligger nogen afvisningsgrund, som påstået af sagsøgte. Sagsøgeren har ikke processuelt accepteret alene at kunne indtale et erstatningskrav. Den 9. april 1999 meddelte sagsøgeren sagsøgte, at sagen ville blive genoptaget, og at man på et møde ville diskutere tilbagebetaling og en eventuel erstatningssag. Den 27. maj 1999 tilbagebetalte sagsøgeren den af sagsøgte indbetalte skat med tillæg af renter, samtidig med at sagsøgeren anførte, at man overvejede at anlægge retssag om de ikke indeholdte A-skattebeløb med tilhørende renter. Sagsøgeren tilkendegav herved, at man forbeholdt sig at anlægge retssag om hæftelse. Under de anførte omstændigheder foreligger der heller ikke passivitet fra sagsøgerens side.\nEfter bevisførelsen, herunder skrivelse af 8. december 1993 fra skatteministeren, skrivelse af 7. januar 1994 fra Arbejdsmarkedsstyrelsen, skrivelse af 17. januar 1994 fra Told- og Skatteregionen, sagsøgtes interne skrivelse af 31. januar 1994 samt SPs forklaring, lægges det til grund, at sagsøgte, inden udbetalingen af befordringsgodtgørelsen i 1994 fandt sted, havde viden om, at de udbetalte beløb var såvel skattepligtigt som indeholdelsespligtigt.\nPå trods af denne viden undlod sagsøgte at sikre sig, at der skete indeholdelse af A-skat af beløbene, ligesom sagsøgte ved sin interne skrivelse af 31. januar 1994 tilkendegav, at der ikke skulle ske regulering vedrørende udbetalinger i perioden 1. januar 1994 og indtil en ændring af EDB-systemet var iværksat.\nSagsøgte findes herefter at have gjort sig skyldig i en klar forsømmelse, således at sagsøgte er ansvarlig i medfør af kildeskattelovens § 69. Der ses ikke i skattekontrollovens § 69 at være yderligere ansvarsbetingelser.\nEfter kildeskattelovens § 69, som omhandler et beløb og ikke en skat, hæfter den indeholdelsespligtige umiddelbart for beløbet. Sagsøgtes hæftelsesansvar er ikke betinget af, at regres kan gennemføres overfor indkomstmodtagerne eller at sagsøgeren gennemfører en forudgående omligning af indkomstmodtagerne.\nDet kan efter konsulent Per Kiærulffs forklaring lægges til grund, at sagsøgerens krav ikke overstiger det beløb, som sagsøgte skulle have indeholdt i A-skat. Herefter gives der sagsøgeren medhold i den principale påstand.\nDa sagsøgte selv foranledigede det til sagsøgeren indbetalte beløb tilbagebetalt med tillæg af renter, findes sagsøgerens krav at burde forrentes som påstået af sagsøgeren.\nSagsøgte, H's Arbejdsløshedskasse, skal til sagsøger, Skatteministeriet Told- og Skattestyrelsen, betale 8.891.922,00 kr. med tillæg af renter 1,3 % pr. påbegyndt måned af 4.800.485,00 kr. fra den 1. januar 2000 til den 30. august 2001 og med 1,1 % pr. påbegyndt måned fra den 1. september 2001 eventuelt som ændret af skatteministeren, til betaling sker.\nI sagsomkostninger skal sagsøgte til sagsøger betale 460.000,00 kr.\nDe idømte beløb skal betales senest 14 dage fra denne doms afsigelse.


Indiske fængsler er ikke for tøsedrenge | Information\nAllerede en halv time før retsmødet skal starte i Østre landsrets beskedne afdeling 11, er alle stole optaget. Så da fire distingverede indere en repræsentant for den indiske ambassade i København foruden chefen for Central Bureau of Investigations lokalkontor i Kolkata samt to andre lidt senere ankommer til retslokalet, er der ingen pladser, hvor de kan sidde, før alle rykker sammen, så endnu fire stole kan mases ind i lokalet. Og så kan retsmødet endelig starte:\n»For første gang i over 50 år sætter Østre Landsret en sag med mere end tre dommere,« indleder retsformanden Karsten Bo Knudsen for at understrege udleveringssagens principielle betydning.\nI alt fem landsdommere skal hen over de kommende fire-fem retsdage tage stilling til, om Justitsministeriets afgørelse fra april 2010 om udlevering af Holck til strafforfølgelse i Indien skal stå ved magt eller om den skal erkendes ugyldig, således som Retten i Hillerød i november sidste år fandt frem til.\nDet er vicestatsadvokat Jørgen Jensen fra anklagemyndigheden, der forelægger sagen.\nFormiddagstimerne går med, at Jensen monotomt læser op fra ministeriets afgørelse, fra byrettens afgørelse og fra forskellige kendelser i sagen. Ofte afbrydes han af Holcks advokat Tyge Trier, der indskyder detaljer, som forsvaret lægger vægt på.\nNogle gange sker det så ofte, at retsformanden må spørge, om det nu også er relevant.\nBarske indiske fængsler\nFørst efter frokost kommer der oplysninger frem, som ikke tidligere har været fremme i sagen. Oplysningerne kaster lys over, hvorfor Justitsministeriet har været syv år om at finde ud af, om Holck kunne udleveres eller ej.\nDe nye oplysninger er f.eks. en indberetning til Justitsministeriet fra den danske ambassade i New Delhi, der i august 2004 bliver bedt om at vurdere forholdene i de indiske fængsler:\n»Skønt de generelt beskrives som barske, så synes de indsatte at tilpasse sig ganske godt,« skriver ambassaden, der derefter opremser bl.a. dårlig mad, dårlig hygiejne, ingen mulighed for at modtage medicinsk behandling i fængslet, overfyldte celler, hvor de indsatte må sove på gulvet tætpakket med fod mod hoved, hyppige slagsmål, afstraffelser fra personalets side, utryghed og korruption.\n»En markant bestikkelse kræves ofte for at opnå en anstændig dagligdag,« slutter ambassadens indberetning.\nDen får dog ikke Justitsministeriet til at afvise indernes fortsatte og gentagne krav om udlevering, så fire år senere bliver ambassaden derfor endnu en gang bedt om en beskrivelse af forholdene i fængslerne.\nI marts 2008 fastholder ambassaden efter samråd med sin svenske kollega, at beskrivelserne fra 2004 stadig er gældende.\nOg igen året efter i august 2009 bemærker ambassaden, at »der ikke er sket betydelige ændringer i forhold til tidligere.« Og i et notat fra EU, som ambassaden vedlægger, refereres, at »påstande fra NGO'er om, at tortur stadig er almindelig, bliver jævnligt rapporteret«, samt at »de myndighedspersoner, der bryder reglerne, bliver ikke dømt.«\nAlligevel beslutter Justitsministeriet i april 2010, at en udlevering af Holck ikke vil krænke hans menneskerettigheder bl.a. fordi Indien efterhånden får sagt ja til otte vilkår, som den danske regering har stillet som betingelse for udlevering. Vilkårene drejer sig, som Information tidligere har beskrevet, bl.a. om, at Holck ikke må idømmes dødsstraf, og at han skal afsone en fængselsstraf i Danmark. Mens sagen er under behandling, vil Holck sidde fængslet i Indien, og imens skal han have uhindret adgang til den danske ambassade i New Delhi eller den danske konsul i Kolkata.\nBrevet fra mr. Bothra\nNår byretten i Hillerød sidste år i november afviste at udlevere Holck, var det netop fordi, dommeren følte sig usikker på, om myndighederne i Vest Bengalen agtede at overholde disse vilkår og garantere Holck en behandling, som ikke krænkede hans menneskerettigheder.\nForinden landsrettens behandling har anklagemyndigheden derfor haft en fortsat brevveksling med Central Bureau of Investigation (CBI), der i et brev fra februar 2011 forsikrer om, at de regler, som den indiske Nationale Kommission for Menneskerettigheder har fastlagt, »nøje bliver fulgt af alle delstatsregeringer« i Indien.\n»Ethvert brud på menneskerettigheder uanset om det er en fri borger eller en indsat eller en tiltalt bliver undersøgt minutiøst i detaljer,« fortsætter CBI-brevet, der er underskrevet af Head of branch CBI/Kolkata Arun Bothra, som er en af de fire distingverede indere, der overværer retsmødet.\n»Hvis Niels Holck udleveres, vil hans menneskerettigheder være velbeskyttede i Indien, inklusiv i Vest Bengalen,« fortsætter brevet.\n1995: Niels Holck deltager i våbennedkastning over Vest Bengalen til bønder, der er i opposition til delstatens marxistiske regeringsparti. Nedkastningen mislykkes, men det lykkes Holck at flygte til Danmark, hvor han går under jorden.\n1996: Indien sender udleveringsbegæring til Danmark.\n2001: Holck fotograferes i en automatisk hastighedskontrol.\n2002: Justitsminister Lene Espersen siger i Folketinget i april, at Holck ikke kan udleveres. Terrorpakke II ændrer dog på dette.\n2003: Indien sender fornyet udleveringsanmodning.\n2010: Justitsministeriet beslutter i april, at Holck kan udleveres, men i december afgør Retten i Hillerød, at udlevering ikke kan ske, da Holck trods indiske garantier risikerer inhuman behandling ved udlevering.\tuda


Tilbud på 14 søjleboremaskiner - Se rabatten her\nHome Nye tilbud\nEn søjleboremaskine er en special boremaskine. Men mangler du den, kan du spare en masse ved at købe en på tilbud. Se listen med tilbud her.\nin Nye tilbud, Værksted og værktøj\nAlt du har brug for at vide om søjleboremaskiner.\nVi starter lige med det meste simple og forståelsen af en boremaskine. En boremaskine er en mekanisk, motordrevet maskine, der bruges til at lave et hul eller til at forstørre et eksisterende hul i et fast materiale. Du montere et endeskærende værktøj, der roteres med høj kraft, som bevirker at der kan bores igennem et fast materialet, som eks. stål. Desuden kan en boremaskine endda udføre adskillige andre funktioner såsom bore skruer i, monteres med en pumpe og flytte vand, fjerne rust med en rund stålbørste osv. Boremaskinen betragtes som en af de mest elementære såvel som yderst essentielle værktøjsmaskiner.\nDer findes adskillige typer boremaskiner på markedet bl.a søjleboremaskinen. Alle varianter af boremaskiner udfører faktisk den samme grundlæggende bore funktion. Der er dog visse specifikke opgaver, som kan udføres meget præcist og mere effektivt af en bestemt type boremaskine. Derfor er søjleboremaskinen meget brugt i flere fremstillingsprocesser, og især i byggebranchen.\nEn søjleboremaskine er en special boremaskine. Den har normalt et borehoved, der er monteret på motoren, som kan glide langs søjlen. Denne motor kan hæves, sænkes eller drejes på en lodret stang for at justere borets position over arbejdsemnet. Du bruger maskinen på en bred vifte af materialer såsom støbejern, stål, plast osv. Det er meget udbredt i metalbearbejdning industrien.\nSBM 20 Vario - 400 V søjleboremaskine\nDer er forskellige funktioner i alle gearede søjleboremaskiner som:\nHastighed & Konsistens\nGod balancerende ejendom til store og små komponenter\nEffektive operationer som tapning, boring, oprømning\nHøj pålidelige komponenter\nEn fordel ved at bruge alle gearede søjleboremaskiner er, at der ikke er behov for at nulstille eller flytte emnet fra positionen, når det først er blevet indstillet. Da den radiale arm kan svinge ud af bordet for at styrke en traverskran, kan et stort emne også bruges til at placere på basen. Den radiale arm kan drejes rundt, og det tilstedeværende borehoved kan flyttes ind/ud over den radiale arm efter behov. Forskellige anvendelser af denne maskine omfatter anboring, boring, boring, søjler, radiale arme osv.\nAir Force Army Congress Flashpoint Marine Corps Navy Off Duty Pentagon Special Forces Submarine


Lyt til lydbogen “Et kys for dine tanker” , af Hans Hansen på Bookmate\nJan og Bente skal på cykelferie. De skal ligge i telt, lave mad og hygge sig. Og så skal de skal sove sammen. Helt tæt i det lille telt, bare de to. Det glæder Jan sig til. Men ikke alt går lige nemt, og det kan være svært at forstå hinanden, selvom man er forelsket.\nHans Hansen (f. 1939) er dansk forfatter og tidligere børnefilmkonsulent ved Det danske Filminstitut. Han debuterede med en novellesamling for voksne i 1965, og i 1975 udgav han sin første børnebog, krimien "Livsfarlige papirer". Siden er det blevet til over 50 børne- og ungdomsbøger, deriblandt "Vil du se min smukke navle", som blev til en meget populær ungdomsfilm. n


ADHD Podcast: Interview med Trish Nymark om "Jeg kan"\nI dette interview med Trish Nymark taler vi om, hvordan du som forælder kan hjælpe dit barn til at lære de færdigheder og kompetencer, de mangler.\nTrish er uddannet i en metode, der hedder “Jeg kan”-metoden. “Jeg kan” giver dig som forælder til et barn eller professionel rundt om et barn med diagnosen ADHD, en ramme for hvordan du kan hjælpe barnet igennem en proces fra at have uhensigtsmæssig adfærd til konstruktiv adfærd.\nJeg har kendt Trish siden 2008, hvor jeg søgte efter kollegaer, der arbejdede med Neuro Lingvistisk Programmering (NLP) i sammenhæng med ADHD.\nJeg har stor respekt for Trishs arbejde og de måder, hun finder forbindelsen mellem tanker, tale og handlinger mht. forældre og børn med diagnosen ADHD.\nTrish er uddannet sygeplejerske, NLP psykoterapeut, Livets Elv og Sandplay (legeterapi), coach og mange andre uddannelser.\nHun har arbejdet med børn og voksne med diagnosen ADHD i mange år.\nI dagens interview snakker vi om, hvordan hun bl.a. bruger psykiater og NLP’er Ben Furmans metode ‘Jeg kan’ til at hjælpe børn med at lære nye færdigheder.\nHvad det er, der skal til for at kunne hjælpe barnet.\nHvad vi skal gøre til at lære barnet nye færdigheder ved at bruge ‘Jeg kan’ metode.\nHvordan vi bliver enige om færdighederne, barnet skal lære.\nHvordan øger du barnets motivation for at lære færdighederne.\nHvordan barnet finder frem til den rigtige løsning.\nHvem skal hjælpe og støtte barnet med at lære færdigheden.\nHvordan du kan styrke dit barns selvtillid.\nHvad der skal ske, når barnet har lært den nye færdighed.\nHvordan ‘jeg kan’ metoden kan bruges til at få en ny opfattelse af sig selv.\nKøb Ben Furmans plakat ‘Jeg kan’\nBen Furmans bog Børn kan – jeg kan-metoden til kreativ løsning af børns problemer\nBen Furmans bog Børn kan – i praksis


Historien - I orkanens øje'\nHistorien - I orkanens øje\nGrundlæggeren af det Schou’ske dynasti valgte at placere sig ved orkanens øje på Marielyst Torv, hvor sommersæsonens mylder nemt løber op i 40.000 forbipasserende hver dag.\nHer åbnede slagtermester Kaj Schou i 1967 Schou’s Kødcenter i et ganske almindeligt gulstens-hus med tilhørende røgeri, og lige siden voksede hans ry for dygtighed og flid hurtigere end hans egne forventninger.\nGennem 37 år sled og slæbte nordjyden fra Nibe og hans hustru Inge fra Næstved i sæsonen fra påske til ind i september.\nVia mund til mund metoden øgede rygtesmede og andet godtfolk kundekredsen, så det trods en halv snes medarbejdere og to udvidelser aldrig blev aktuelt at annoncere.\nI år 2000 lagde Kaj Schou kniv og økse fra sig og abdicerede til fordel for sin yngste søn, Søren. Men han har tre foretagsomme sønner, så det varede en rum tid, inden generationsskiftet fandt en i hvert tilfælde foreløbig løsning.\nÆldst er Michael fulgt af Henrik, der begge er slagtermestre, mens Søren er kok.\nBrødrene har alle givet en hånd med i bedriften siden barnsben og har efter læretiden kastet sig ud i talrige restaurationsprojekter med hinandens hjælp.\nNæppe havde den ene erhvervet en restaurant – hovedsageligt i hovedstadsområdet – før den næste købte sig ind, og den første forsvandt ind i en ny fristelse.\nDet var en svimlende rokade med den fællesnævner, at de med mellemrum søgte hjem for at assistere deres far.\nSøren skilte sig lidt ud fra flokken ved at uddanne sig til kok på Hotel Plaza i København, men vendte tilbage til Marielyst, sammen med sin kæreste Stine og sin søn Oliver, et par år før sin overtagelse. I 2005 blev deres anden søn Viktor født.\nHenrik havde solgt sit hjerte til Thailand og solgte forretninger, lejlighed og bil, før han hoppede ombord på et fly blot med en kuffert og en bankbog i lommen.\nI ferieparadiset Phuket drev han restaurant i 11 år, fandt sin hustru Noi og fik 2 børn, Mike og Cindy.\nDa de nåede skolealderen, sluttede han sit livs eventyr for at give dem en bedre uddannelse herhjemme. Men det kunne han kun gøre, fordi Michael var kommet til undsætning og nu driver deres fælles fjernøstlige filial.\nMed andre ord overtog Søren kødcentret selv om han er kok, og Henrik forestår restauranten, skønt han er slagter.\nMen som de siger: ”Vi byttede gårde og slår det hele sammen i en pulje”.\nBrødrene var også fælles om den store, tredje ombygning, der begyndte i oktober 2003 og nu har tredoblet huset fra 220 til 670 kvadratmeter.\nSCHOU´S | RESTAURANT TLF 5413 6212 | SLAGTER TLF 5413 6271 | DINER TRANSPORTABLE TLF 5413 6271\n© 2008 SCHOU´S


CBD-PASTA: FORDELE OG BRUG - SUNDHED\nHvad er CBD-pasta?\nDen stigende popularitet af cannabidiol (CBD) betyder, at der altid er nye CBD-produkter, der rammer markedet.\nDu er måske fortrolig med gummier, olier og kapsler. Vidste du, at der er en anden form for CBD, der hedder CBD-pasta?\nNedenfor ser vi nærmere på CBD-pasta og hvordan den sammenlignes med andre CBD-produkter.\nCBD-pasta ligner andre CBD-produkter, da den indeholder CBD, men den adskiller sig meget med hensyn til styrke. Det er normalt meget mere koncentreret end andre typer CBD.\nNogle virksomheder tilføjer CBD-pasta til olier som MCT-olie.\nCBD-pasta er en god mulighed for folk, der ønsker eller har brug for at tage højere doser af CBD, hvad enten det er for en bestemt tilstand, eller fordi mindre doser ikke helt gør tricket.\nHvad siger forskningen om CBD?\nMens forskningen om CBD stadig kommer ud, antyder det, vi hidtil kender, at CBD måske har nogle få fordele.\nNogle undersøgelser peger på CBD som en potentiel behandling for smerte, fordi det påvirker cannabinoidreceptoraktivitet og reducerer inflammation.\nEn anden undersøgelse viste, at CBD også kan hjælpe med smerter relateret til multipel sklerose (MS) og gigt.\nImidlertid anvendte denne undersøgelse Sativex, en type receptpligtig CBD-spray, der ikke er godkendt til brug i USA. Sativex indeholder også tetrahydrocannabinol (THC), den psykoaktive forbindelse i cannabis, som kan bidrage til dens virkning.\nNogle mennesker tager også CBD for at hjælpe med:\nBevis tyder også på, at CBD kan hjælpe med kræftrelateret smerte og kemoterapi-induceret kvalme og opkastning.\nDerudover kan CBD hjælpe mennesker med visse former for epilepsi. Epidiolex er i øjeblikket det eneste lægemiddel, der er godkendt af Food and Drug Administration (FDA), der indeholder CBD. Den fås på recept og specifikt beregnet til behandling af epilepsi.\nAndre dyre- og menneskeundersøgelser antyder, at CBD også kan:\nHar antipsykotiske virkninger. En gennemgang fra 2015 viste, at dette var tilfældet, selvom forskere bemærker, at der er behov for flere undersøgelser.\nHar anti-tumor effekter. Dette blev bemærket i en 2015-gennemgang, men igen er der behov for mere forskning.\nHjælp med stofbrugsbehandling. En lille gennemgang viste, at CBD kan hjælpe med afhængighed af visse stoffer, herunder opioider, kokain og tobak.\nFordele og ulemper ved CBD-pasta\nDu undrer dig måske over, hvorfor vælge CBD-pasta frem for andre former for CBD, som gummier eller kapsler? Her er nogle fordele ved CBD-pasta:\nDet er en mere effektiv måde at tage CBD i høje doser (i stedet for at tage flere gummier eller kapsler, for eksempel).\nDu skal tage en mindre mængde for at få en højere dosis, hvilket kan hjælpe dig med at undgå tilsætningsstoffer.\nDet er ofte mere omkostningseffektivt.\nDu kan bruge den til at lave dine egne spiselige eller CBD-produkter.\nDer er dog også flere ulemper ved CBD-pasta sammenlignet med andre former for CBD.\nDet er lidt sværere at finde ud af dosering med pasta. Det kommer ofte i sprøjteform. Fordi det er svært at dispensere, er det let at tage for meget, hvilket kan øge din risiko for at opleve bivirkninger.\nPasta har også en stærk smag. Den pasta-lignende konsistens betyder, at du måske ender med at den sidder fast på dine tænder og tandkød.\nSådan handler du CBD-pasta\nHer er hvad du skal se efter, når du handler efter CBD-produkter som CBD-pasta.\nDu kan vælge mellem CBD-isolat og fuldspektrum eller bredspektret CBD. Hvis du foretrækker at holde dig væk fra THC, skal du vælge et isolat. Ved at ved at vælge et isolat får du ikke den fulde fordel af følgevirkningen.\nCBD-pasta er meget mere potent end andre typer CBD. Husk dette, når du køber og tager det. Det er muligvis ikke det bedste produkt for folk, der er nye i CBD.\nFDA kan handle mod CBD-virksomheder, der fremsætter falske påstande om deres produkter.\nMen FDA garanterer i øjeblikket ikke, at nogen over-the-counter CBD-produkter er sikre eller effektive. Så hvordan kan du være sikker på at du køber et kvalitets-CBD-produkt, der er, hvad det siger, det er?\nKig efter et analysecertifikat (COA). Dette betyder, at CBD-pastaen er testet for alle mulige forurenende stoffer, såsom pesticider, tungmetaller og skimmelsvampe.\nCOA kan også fortælle dig, om den annoncerede styrke er nøjagtig eller ej, samt hvilke cannabinoider produktet indeholder.\nSe efter virksomheder, der køber deres hamp i USA, da amerikansk hamp er underlagt visse landbrugsregler. Bonuspoint for hamp, der er amerikansk-certificeret økologisk.\nSe på kundeanmeldelser for at få en fornemmelse af, om virksomheden og dens produkter har et godt omdømme. Anmeldelser er en god basislinje. Hvis folk gentagne gange nævner det samme problem, er det normalt et tegn på, at det er noget at være opmærksom på.\nSådan bruges CBD-pasta\nHvis CBD-pasta allerede er blandet med en bærerolie som MCT-olie, tager du det som om du ville en CBD-olie.\nMest CBD-pasta kommer dog i en sprøjte. Du kan skubbe det ud og føje det til mad eller drikkevarer eller spise det lige fra sprøjten.\nFordi CBD-pasta er meget mere koncentreret end gummier eller olie, skal du starte med en lille mængde. Husk, det kan tage lidt tid at mærke virkningerne af spiselige produkter.\nEloise Theisen, RN, fuldtidsfakultet for medicinsk cannabisprogram ved Pacific College of Health and Science og præsident for American Cannabis Nurses Association, foreslår at sluge pastaen i stedet for at lade den opløses under din tunge.\nJo længere det er i munden, jo større er chancen for, at tingene klæber til dine tænder og tandkød, hvilket kan føles ubehageligt og forsinke dets virkning.\nDu kan finde ud af mere om dosering ved at tjekke vores artikel om CBD-dosering.\nMens forskning tyder på, at CBD generelt betragtes som sikkert, kan nogle mennesker opleve bivirkninger som:\nvægttab eller gevinst\nGlem ikke at tale med din sundhedsudbyder, inden du tager nogen form for CBD. Det kan interagere med visse lægemidler.\nUndgå også at tage CBD sammen med fedtfattige fødevarer eller måltider. En undersøgelse viste, at det kan øge din risiko for bivirkninger, hvis du gør det.\nHvis du har svært ved at tage høje doser CBD med traditionelle gummier og olie, kan du prøve CBD-pasta.\nDette cannabisafledte ekstrakt er meget mere koncentreret, hvilket gør det lettere for folk, der ønsker at tage en høj dosis CBD.\nMennesker med kronisk smerte eller har at gøre med smerter eller kvalme på grund af kræft og kemoterapi kan have brug for højere doser CBD for at mærke nogen mærkbare virkninger.\nNår du handler efter CBD-pasta, skal du kigge efter et velrenommeret firma, der giver kunderne et omfattende COA.\nEr CBD lovligt? Hamp-afledte CBD-produkter (med mindre end 0,3 procent THC) er lovlige på føderalt niveau, men er stadig ulovlige i henhold til nogle statslige love. CBD-produkter, der er afledt af marihuana, er ulovlige på føderalt niveau, men er lovlige i henhold til nogle statslige love. Tjek din stats love og de steder, hvor du rejser. Husk, at ikke-receptpligtige CBD-produkter ikke er FDA-godkendte og kan mærkes unøjagtigt.\nSteph Coelho er en freelance forfatter med kronisk migræne, der har en særlig interesse i sundhed og velvære. Når hun ikke klikker sammen på tastaturet, er hun sandsynligvis næsedyb i en god bog.\nTags: Menneskelige Legeme Uddannelse-Center Menneske-Body-Kort\n10 øvelser til diabetes: gåture, yoga, svømning og mere\nAdenoiditis: En infektion i din infektionsbekæmpende væv\nAlt om din babys grebrefleks\nLilla vs Cocoon Madras Sammenligning\nKan tea tree olie hjælpe med at slippe af med acne?\nHjælper olivenolie virkelig dine øjenvipper til at vokse?\nCBD pasta er en stærkt koncentreret form for CBD. Lær, hvordan du handler CBD-pasta, og hvordan du bruger den.\nCopyright 2022 https://my-healthtips.com Hvad er CBD-pasta?


1 Forslag til modernisering af Planloven - Danmark i bedre balance Christina Berlin Hovmand, kontorchef i Erhvervsstyrelsen, Planlægning og Byudvikling\n2 Ny regering (VLAK) Ny minister (Brian Mikkelsen) Vi vil skabe vækst og udvikling i hele Danmark Pengene skal tjenes i erhvervslivet, før de kan bruges. Vækst er forudsætningen for, at familierne får økonomisk tryghed og jobsikkerhed. Vækst er også grundlaget for, at vi har råd til at investere i og udvikle vores velfærd. Derfor skal erhvervslivet have konkurrencedygtige vilkår. Og væksten skal komme hele landet til gode.\n7 KYST Kystnærhedszonen Nye muligheder for udpegning af udviklingsområder Nye muligheder for udvikling af sommerhuse og ferie-fritidsfaciliteter. - Omplacering og udlæg af nye sommerhusområder - Oprydning af ferie-fritidsreservationer, evt. nye forsøgsprojekter\n8 FERIE OG FRITID Nye sommerhuse og ferie- fritidsfaciliteter Omplacering og udlæg af nye sommerhusgrunde Sommerhusområder til byzone Oprydning af reservation til ferieanlæg Eventuelt nye forsøgsprojekter Udvidelse af sommerperioden Ændring af pensionistreglen\n9 LANDDISTRIKTER Nye udviklingsmuligheder i landdistrikter Bedre og mere tidssvarende rammer for landbrug og dambrug Ny anvendelse af tomme bygninger både til boliger og erhverv Nye muligheder for omdannelse og udvikling af mere attraktive landsbyer Forældelsesfristen ændres fra 3 til 5 år\n10 PRODUKTIONSERHVERV Større hensyn til produktionsvirksomheder Udpegning af arealer til produktionserhverv Tage højde for alle relevante miljøkonflikter Fastholdelse af arealer til miljøbelastende virksomheder Erhvervsarealer langs motorvejen er til transporttunge virksomheder Udvalg vedr. virksomheders miljøpåvirkning.\n11 BYVÆKST Byvækst Omfordeling af allerede udlagte arealer i respekt for nationale interesser Behovet skal kunne dokumenteres efter standardiserede metoder Moderniseret og nu lovfæstet princip: indefra-og-ud Ministeren kan i særlige tilfælde muliggøre fravigelser af reglerne, eks. i forbindelse med tiltrækning af udenlandske investeringer og udvikling af fødevarevirksomheder i det åbne land m. besøgsfaciliteter\n12 DETAILHANDEL Større udvalgsvarebutikker Detailhandel - Ingen størrelsesbegrænsning - Fleksible rammer for pladskrævende varer Større dagligvarebutikker m 2 - Lokalcentre og enkeltstående butikker m m 2 personalefaciliteter + - Bymidter og bydelscentre m m 2 personalefaciliteter + - Aflastningsområder Afgrænsning af områder til detailhandel Bymidter - Fremover er der metodefrihed Nye aflastningsområder - Det kræver særlig redegørelse\n13 ADM. LEMPELSER Administrative lettelser Mulighed for kortere høringsfrister - Kommuneplaner og større kommuneplantillæg, 8 uger - Mindre kommuneplantillæg og lokalplaner, 4 uger - Mindre lokalplaner, 2 uger Dispensation til midlertidig anvendelse - Lokalplanens formåls- og anvendelsesbestemmelser - Ubenyttede arealer eller bygninger - Op til 3 år, dog 10 år for studieboliger OBS. lokalplanpligt og hensyn til eks. virksomheder PlansystemDK - Offentliggørelse skal ske i Plansystem.dk - Nyt register med plandata til brug for ejendomsvurdering\n14 ADM. LEMPELSER Gældende Planlov 29, stk. 1 Erhvervsministeren skal fremsætte indsigelse over for et forslag til kommuneplan og ændringer til en kommuneplan, der ikke er i overensstemmelse med overordnede interesser. Pligten gælder dog ikke, hvis forholdet er af underordnet betydning. Nationale interesser fremover Ny Planlov 29, stk. 1 Erhvervsministeren skal fremsætte indsigelse over for et forslag til kommuneplan og ændringer til en kommuneplan, der ikke er i overensstemmelse med nationale interesser, vedrørende vækst og erhvervsudvikling, natur- og miljøbeskyttelse, kulturarvs- og landskabsbevarelse, hensyn til nationale og regionale anlæg eller regler og beslutninger efter 3. Pligten gælder dog ikke, hvis forholdet er af underordnet betydning. 29, stk. 2 Erhvervsministeren skal fremsætte indsigelse mod forslag til lokalplaner for arealer i kystnærhedszonen, hvis planforslaget er i strid med bestemmelserne i 5 a, stk. 1, 5 b, 11 f eller 16, stk. 3. Pligten gælder dog ikke, hvis forholdet er af underordnet betydning i forhold til de nationale planlægningsinteresser i kystområderne, jf , stk. 3 En statslig myndighed kan fremsætte indsigelse mod et lokalplanforslag ud fra de særlige hensyn, som myndigheden varetager. 29, stk. 2 Erhvervsministeren skal fremsætte indsigelse mod forslag til lokalplaner for arealer i kystnærhedszonen uden for udviklingsområderne, hvis planforslaget er i strid med bestemmelserne i 5 a, stk. 1, 5 b, 11 f eller 16, stk. 3. Pligten gælder dog ikke, hvis forholdet er af underordnet betydning i forhold til de nationale planlægningsinteresser i kystområderne, jf , stk. 3 En minister kan fremsætte indsigelse mod et lokalplanforslag ud fra de særlige hensyn, som ministeren varetager.\n15 Vejledninger og bekendtgørelser Teknisk vejledning om oprydning i uaktuelle arealreservationer til ferie- og fritidsanlæg (forventes 1. kvt. 2017) Faktaark om omplacering og udlægning af nye sommerhusområder Vejledning om udviklingsområder (forventes 2. kvt. 2017) (forventes 2. kvt. 2017) Bek. og vejledning om byvækst Vejledning om detailhandel (forventes 3. kvt. 2017) (forventes 3. kvt. 2017)\n16 Vejledninger og bekendtgørelser Bek. og vejledning om Plansystem.dk Oversigten over nationale interesser i kommuneplanlægningen (forventes 2. kvt. 2017) (forventes 2. kvt. 2017) Bek. og vejledning om produktionserhverv (forventes 3. kvt. 2017) Vejledning om landzoneregler (forventes 4. kvt. 2017)\n17 Kommuneplan 2017 Lovforslaget indeholder en overgangsbestemmelse med følgende ordlyd: Denne lov gælder ikke for planforslag, som inden denne ændringslovs ikrafttræden er sendt i offentlig høring efter 24 i lov om planlægning. Sådanne planforslag behandles efter de regler i planloven, som var gældende på det tidspunkt kommunalbestyrelsen traf beslutning om planforslaget\n19 Opfølgning på lovændringen Anvendelse af de nye muligheder vil blive fulgt af Erhvervsministeriet og indgå i en årlig redegørelse til forligskredsen og til Folketinget. Den nye planlov mv. vil blive evalueret inden 1. juli 2020.\n20 Status Aftale mellem regeringen, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti fra juni Lovforslag har været i høring fra den 19. september - den 17. oktober 2016 hos en bred kreds af myndigheder, organisationer m.v. 1. behandlet i Folketinget 2. februar behandling planlagt til 2. maj behandling planlagt til 4. maj 2017 Erhvervsministeren fastsætter tidspunktet for lovens ikrafttræden.


Fyldepennen - Noveller - Bare et almindeligt menneske\nEt ar for livet\nDrama i ét akt:\nDronning Margrethe: Marianne Gade\nJournalist fra Billedbladet: Kaare Bjørn Kristensen\nBruno Hansen, fotograf: Anton Skau\nFortælleren: Lina Kastberg\nUropførelse på "forfatterlinjen", Tønder, d. 28. november 2013\nDanmarks royale ugeblad, Billedbladet, udkom sommeren 2015 som et særnummer, det sidste inden ugebladet blev lukket. Hovedartiklen var et exclusivt interview med den abdicerede Dronning Margrethe den Anden.\nBilledbladet: "Vi takker Dem for den interessante rundvisning på Château de Cayx. Vi er ret imponeret af, så luksuriøst alting er. De må virkelig kunne se frem til at nyde Deres otium sammen med ex-prinsgemalen. Er alt dét så betalt med de stjålne kronjuveler?"\nMargrethe: "Før vi begynder interviewet kunne vi da ikke blive enige om talemåden. Jeg er i dag et ganske almindeligt menneske og vil gerne behandles som sådan, og i Danmark siger man du til hinanden."\nBilledbladet: "Du og De, ja, det må vi prøve at huske. Men hvis vi må vende tilbage til Deres uretmæssige fjernelse af kronjuvelerne .."\nMargrethe: "Din uretmæssige"\nBilledbladet: "Ja, ja, din uretmæssige fjernelse af kronjuvelerne .."\nMargrethe: "Det hænger nu slet ikke sammen, som du antyder. Ex-prinsgemalen købte i 1974 Château de Cayx for 2½ million, og det er i dag vurderet til 74 millioner, men tror du ikke, at vor årlige appenace på 78 millioner rigeligt strakte til ombygning, jordkøb og indretning af det, du kalder overdådig luksus? "\nBilledbladet: "Jo, men kronjuvelerne må da have indbragt millionvis af kroner?"\nMargrethe: "Ved du hvad, disse kronjuveler drejede sig ikke om penge, jo, for Henrik, men ikke for mig."\nBilledbladet: "Hvad da?"\nMargrethe: "Om kleptomani."\nBilledbladet: "Alle de rygter, vi har hørt om dronningens kleptomane tilbøjeligheder, det har vi altid holdt ude fra Billedbladets spalter. Ellers måtte vi ophøre med at være Danmarks royale Ugeblad. Men nu da bladet står foran lukning, så bringer vi gerne historien."\nMargrethe: "Jamen, skulle vi så ikke tage et kik ind på mit skatkammer, 'Den tyvagtige skade'. Ja, det kalder jeg det. Fotografen er velkommen til at knipse alt det, han vil."\nEx-dronning Margrethe ledte os nu op på den øverste etage, og for enden af en lang gang standsede vi foran en kostelig egetræsdør med fyldninger og smedejerns-håndtag formet som en ildspyende drage.\nI to af fyldningerne var udskæringer af hhv. Dronning Margrete og en skade siddende på sin rede. Døren var udformet i barokstil, men dørlåsen var erstattet med en elektronisk åbningsmekanisme.\nDa døren blev åbnet, så vi ind i noget der kunne minde om et større museumslokale. Der var glasmontre og rigeligt med reoler. Hver af de udstillede genstande var forsynet med en håndskrevet påskrift.\nMargrethe: "Udstillingen er opstillet i kronologisk rækkefølge fra venstre og rundt mod højre. Vær så god at kigge jer omkring, men måske skulle jeg lige sige et par ord om den første genstand i samlingen. Det er denne udstoppede skade siddende på kanten af sin rede.\nSe, da jeg var i seksårs-alderen og var på sommerophold på Gråsten Slot, der kom der en skade, som vi kaldte Klaus. Den var så tam, at man kunne fodre den i hånden Men den var en lille gavtyv, for så snart vi vendte ryggen til, så så den ofte sit snit til at flyve væk med noget skinnende. Det kunne være et stykke sølvpapir fra et stykke chokolade, men også nipsenåle eller glaskugler. For spændingens skyld, så rapsede jeg nu noget mere værdifuldt fra de voksne. En ring, et sølvspænde og lignende. Klaus og jeg fandt hurtigt sammen i et fint hæler samarbejde, hvor jeg fik spændingen, og han tyvekosterne. Det stod på en hel sommer, men næste år viste han sig ikke. Jeg vidste, hvor hans rede var og fik gartneren til at tage den ned til mig. Her ser I, hvad der var i den. Syv ringe, to sølvspænder, et par ægte perler, masser af nipsenåle og det sjoveste af det hele, en lille ringeklokke. Den havde jeg fjernet fra min liliesøster Anne-Maries trehjulede cykel.\nDet er Klaus jeg kan takke for inspirationen til hele samlingen og for at have haft et mere fornøjeligt liv end de fleste kongelige livstidsfanger."\nBilledbladet: "Kongelige livstidsfanger?"\nMargrethe: "Ja, er det ikke dét, vi er? Man har fra fødslen sat os i guldbur. Ikke kommunisterne , de skød deres konger i hjertet med krudt og kugler, men demokraterne, de skyder os i hjertet med tomhed, eksistentiel tomhed tror jeg man i filosofien ville sige."\nBilledbladet: "Så har du aldrig været lykkelig?"\nMargrete: "Jo, da jeg i 1971 traf Henrik i London og udlevede min egen version af "Prinsessen holder fridag". Du husker måske Audrey Hepburn i rollen som den lykkelige prinsesse, der for en dag slap ud af sit guldbur? Henrik var den første rigtige mand, jeg traf. Han tog mig som en mand tager en kvinde - uden at spørge. Ja undskyld, men rødstrømpe har jeg aldrig været."\nBilledbladet: "Blev du så lykkelig med Henrik?"\nMargrethe: "Det korte svar er ja, det lange ville fylde ti mursten. Men han er den eneste, der behandler mig som et rigtigt menneske. Han har altid bestemt over mig og børnene. Vi kender ham som den strenge enehersker - slet ikke som den grinende prinsgemal, heller ikke som konge, men som kejser. Hans trumfkort er evig og altid, at han ikke mere vil klovne rundt som prinsgemal. Og én gang gjorde han alvor af det, så jeg og drengene måtte haste til Château de Cayx og ligge på knæ for at få ham med hjem igen."\nBilledbladet: "Det er jo et andet billede, du dér tegner af prinsgemalen?"\nMargrethe: "Ja, men hvad skal jeg sige andet end, at offentligheden kun kender den småfjogede prinsgemal. De skulle vide, at han evig og altid griner af danskerne."\nBilledbladet: "Hvad vil prinsgemalen sige, når han læser dette?"\nMargrethe: "En kvart million!"\nBilledbladet: "En kvart million?"\nMargrethe: "Ja, er det ikke dét, Billedbladet betalte for dette interview? Forstår du, Henrik troede, han skulle være konge, og så blev han prinsgemal, den undersåt, som altid skulle gå tre skridt bagved mig. Det tager han sin betaling for. Mig behandler han som sin kejserlige undersåt, danskerne griner han af, og staten prøver han at flå, så jeg ind imellem må skamme mig. Han siges at være den hårdeste nød at knække for de skiftende finansministre. Vi taler ikke kun om kongehusets appenace på 100 millioner. Derudover har han forhandlet yderligere 300 millioner på plads til fx Kongeskibet, slotte, livgarden, garderhusar-regimentet, jagtkaptajn og kongejagter."\nBilledbladet: "Hvad så med kronjuvelerne?"\nMargrethe: "Ja, det var nu min idé. Jeg fandt frem til et opløsningsmiddel, så jeg kunne fjerne ædelstene og diamanter og derpå erstatte dem med tilsvarende sten i farvet glas. Henrik solgte dem online på ebay enten enkeltvis eller i sæt. Vi havde det morsomt, mens det stod på. Og siden årtusindskiftet har jeg nydt spændingen ved at bære det farvede glas til de allerfineste gallaer. Jo, det ville jeg nødigt have været foruden."\nBilledbladet: "Hvordan var det så at blive afsløret?"\nMargrethe: "Ja, det var jo denne juveltyv, der med en laser-stiksav ganske lydløst havde skåret et rundt hul i en af montrene, der stod i skatkammer 3 på Rosenborg slot. Han havde taget den ene af de fire garniturer, som Christian den Sjettes dronning Sofie Magdalene havde overdraget til staten. Da han opdagede, at ædelstenene var uægte gik han til Billedbladet for at sælge sin historie. Ja, og så kender alle vist resten: Mediestormen, min abdikation fra tronen og vor dragen i excil\nMen hør nu, vi står og sludrer tiden væk. Udstillingen her er langt mere spændende. Tag nu fx balletskoene i denne montre."\nBilledbladet: "De er alle signeret med din underskrift."\nMargrethe: "Ja, og dem øverst er alle de kendte solodanserinder: Anna Lærkesen, Puk Schaufuss, Rose Gad. Det morede mig, så ivrige de var for at få dem signeret, og så let de lod sig aflede, så de glemte at få dem med sig. "\nBilledbladet: "Her har vi en montre med brillestel?"\nMargrethe: "Ja, og hvis briller er det så? Kan du læse min håndskrift?"\nBilledbladet: "Jens Otto Krag, Anker Jørgensen, Poul Schlüter, Poul Nyrup Rasmussen, Lars Løkke Rasmussen"\nMargrethe: "Ja, der mangler Poul Hartling. Han sad så kort tid, og så Anders Fogh Rasmussen og Helle Thorning Schmidt, som ikke bar briller."\nBilledbladet: "Hvordan var det muligt at tage en statsministers briller?"\nMargrethe: "Vi mødtes jo af og til, så der var lejlighed nok. Men det krævede en lille forberedelse. Ud fra foto af statsministeren købte jeg en vellignende brille, og så brugte jeg solbrilletrickset."\nMargrethe: "Ja, jeg forærede dem et par royale solbriller, som jeg kaldte dem, og når statsministeren så havde sit sjov med at prøve dem, så lagde han jo sine briller fra sig og tænkte slet ikke på, at hendes majestæt dronningen Margrethe den Anden var ude på gæk og tyvestreger."\nBilledbladet: "Mon ikke der er over hundrede brillepar i den montre?"\nMargrethe: "Vistnok 144 - alle med hver sin lille, pudsige historie."\nBilledbladet: "Det gælder vel også traileren ovre i hjørnet?"\nMargrethe: "Ja, det er nok den allersjoveste, men den må du have til gode, for her har vi reolen med alle pressefotografernes kameraer. Og det hér ligner da på en prik det kamera, som Billedbladets fotograf bærer rundt på."\nBilledbladet: "Ja, det er et Nikon D300. Det bedste på markedet."\nMargrethe: "Som sagt kan han knipse alt det han vil, og jeg står til rådighed, hvis du har yderligere spørgsmål."\nBilledbladet: "Hvad med tæpperne vi går på?"\nMargrethe: "Du gættede rigtigt!"\nBilledbladet: "He-he, dette Billedbladets særnummer, det skal nok blive et samlerobjekt."\nBilledbladet: "Tænk, den tanke slår mig pludselig, vil I kunne undvære rampelyset?"\nMargrethe: "Det troede vi, ja, vi drømte ikke om andet, men endnu engang gættede du rigtigt."\nBilledbladet: "Så ser vi jer måske snart igen i Danmark?"\nMargrethe: "Ja, når den ny x-faktor sæson starter?"\nBilledbladet: "Næ - det siger du ikke! Gætter jeg rigtigt, at din x-faktor optræden handler om ... nej, det er for vildt!"\nMargrethe: "Ja, det sagde jeg også, men Henrik insisterede."\nBilledbladet: "Vil du optræde som ...nej.."\nMargrethe: "Jo, som kleptoman!"\nBilledbladet: "Nej, jeg må sidde ned, jeg må have noget at styrke mig på."\nMargrethe: "Jeg ringer lige efter en servering med slottets egen vin, den som fremskridtmanden Kristen Poulsgaard sagde, smagte som rævepis - det eneste fornuftige som prinsen og jeg har hørt fra den side af folketingsalen."\nBilledbladet: "Jeg overlever nok. Men sig mig optræde som kleptoman, mener du virkelig det?"\nMargrethe: "Ja, det kræver nok mere teknik end at tage brillerne fra en statsminister, men jeg er da gået i skarp træning og har hyret en fransk mesterlommetyv. Han har optrådt med den slags i hele sit liv.\nMen kunne det ikke være helt fornøjeligt, hvis jeg praktiserede lidt på jeres fotograf."\nBilledbladet: "Med fornøjelse. Han hedder Bruno Hansen."\nMargrethe: "Bruno Hansen er meget velegnet, fordi han har jakke på, og det har fotografer altid, fordi de har brug for en masse lommer til al deres teknik. Lad os så begynde."\nBilledbladets journalist har sat sig behageligt tilbage i et lænestols-arrangement og nipper forsigtigt til Prinsens rødvin. Hele hans opmærksomhed er vendt imod Margrethe og Bruno, så han kan afsløre hendes små tricks.\nMargrethe: "Allerførst må jeg vise for publikum, hvad du har i lommerne. Derpå lægger jeg det pænt på plads igen og så kan vi begynde.\nLad mig se. I jakkens yderlommer har du en pakke halspastiller, en smartphone, nogle løse franske mønter. I den ene inderlomme har du en pung og i den anden har du dit pas og..noget aflangt metalagtigt, lad mig se ... jamen, det er jo en af husets sølvskeer. Hvordan er den kommet der? Du rødmer, så jeg næsten får lyst til at tage et foto af dig. Jeg låner lige dit kamera. Sådan.\nJa, og nu må det være nok med det rødmeri.\nMens jeg lige viser publikum, hvad du ellers har i lommerne, så lad mig fortælle lidt om hoffets problemer med sølvskeer. De forsvinder. Efter enhver større galla, er der forsvundet 4-5 sølvskeer og til Frederik og Marys bryllup forsvandt hele 17 styks. Så Bruno, den slags sker, og det kan ske for enhver.\nMen som du dog sveder og brillerne dugger. Lad mig tørre dem med en serviet. Og check så lige, at du har alting. Du ryster på hovedet, hvad mangler du?"\nBruno: "Min pung"\nMargrethe: "Jamen, den lagde jeg i din forlomme, sammen med dit ur, som jeg lige tog af og lagde et sikkert sted. Det gælder jo om ikke at miste noget. Har du nu alt?"\nMargrethe: "Lad os så vende jakken om, så foret vender udad og så publikum kan holde øje med inderlommen. Kan vi ikke også vende bukserne om på vrangen, så publikum kan se lommerne?"\nBruno: "Næ, næ, vi nøjes med jakken"\nMargrethe: "Det med bukserne er ellers sidste mode i Paris?"\nBruno: "Jeg har mine principper, skal vi sige det sådan"\nMargrethe: "Jamen, siger de principper, at du gerne må smide livremmen, mens du beholder bukserne på?"\nBruno: "Ja, hvor er min livrem blevet af?"\nMargrethe: "Den ligger i din jakkelomme sammen med dit ur."\nBruno: "Næ, hør nu"\nMargrethe: "Ja, den skulle nødig blive væk. Men har du nu alt."\nBruno: "Det tror jeg nok"\nMargrethe: "Så vil jeg forære dig sølvskeen som tak for din medvirken"\nBruno vender sig for at gå væk\nMargrethe: "Se, nu godt efter, mangler du ikke noget?"\nBruno klapper sig på lommerne, og ryster benægtende på hovedet.\nMargrethe: "Se nu ekstra godt efter"\nBruno undersøger sig selv på kryds og tværs\nMargrethe: "Her har du dine briller. Der kunne jeg ellers let have fået par nummer 145 til samlingen."\nVi klappede begge begejstret af hendes optræden og ønskede hende alt muligt held i den kommende x-faktor konkurrence.\nPå vej hjem i flyet ville Bruno lige se alle sine dyrebare optagelser igennem, men ingen af billederne var blevet til noget. Hele flyet vendte sig om, da Bruno råbte.\nBruno: "Den lede heks. Det er slet ikke mit kamera!"\nDramastykket blev til på et forfatterkursus, hvor opgaven lød: skriv en krimi, hvori følgende ord indgår: trailer, tæppe, ringeklokke, balletsko, storm, x-faktor\nTeksten er publiceret 28/11-2013 15:07 af Kaare Kristensen (Hemingway) og er kategoriseret under Noveller.\nTeksten er på 2335 ord og lix-tallet er 30.


Gå dybere og bagom angsten\ntil en lettere og gladere hverdag med dit barn\nJA TAK - VIS MIG MERE ...\n6 ugers online intenst og nænsomt gruppeforløb, med max. 9 deltagere.\nForløbet består af 6 mødegange i et sikkert online forum. Her går vi frem efter DREAM-metoden™. En enkel metode, der giver nye vinkler på dét, at blive mor og skabe de bedste relationelle betingelser for barnet før, under og efter fødslen, så du er rustet til at stå som MAMA for DIT barn, uanset hvad du møder i jeres liv.\nSamtidig får du mulighed for at få din angst til at give ny mening.\nHoldstart den første mandag i hhv. juli, september, november, januar, marts - og herefter de følgende 5 mandage.\nKontakt nedenfor, for at komme på venteliste til næste hold.\nVi mødes mandage fra kl. 9.30-11.30.\nPris: 3778 kr.\nVideoen - Stå stærkere sammen med dit barn før, under og efter fødslen. Gennemgang af dit barns naturlige læring og modning i de første tre leveår, set i et tilknytnings- og udviklingsperspektiv. Videoen tager udgangspunkt i DREAM-metoden™\nTilgangen på mine online gruppeforløb er altid ressourcefokuseret og anerkendende. Vi styrker oplevelsen af at være sammen som kvinder og mødre, der ønsker mere ro, trivsel, lethed og energi i hverdagen, samtidig med at vi støtter hinanden i, at byde vores børn velkommen til et liv med minimeret angst.\nfrygt for fødsel\nfrygt for ikke at være en god nok mor\nfrygt for depression og handlingslammelse\nfrygt for frustration\nforholdet til ens forældre\nfrygt for at miste kontakten til sit barn\nEn bekymret mor påvirker sit barn lige så meget som en rolig og selvsikker mor.


Hvordan åbner Jeg Filen SGF? Filendelsen .SGF - File Extension .SGF\nHvad er SGF fil?\nFilen SGF er en af filer af kategori . Dens fulde navn er StarOffice Document With Graphics. Filformatet SGF blev skabt af Oracle Corporation. Hvis du har ankommet til os, søger du sandsynligvis på programmer, der vil hjælpe Dig at arbejde med netop filendelsen. I den yderligere del af siden vil du finde en liste over programmer, der understøtter filen SGF, sorteret efter styresystemer. Hvis oplysninger om konvertering af filen SGF befinder sig i vores database, vil du helt sikkert finde dem her.\nProgrammer, der understøtter filen SGF\nVi håber, vi har hjulpet dig med at løse problemet med filen SGF. Hvis du ikke ved, hvor du kan hente en app fra vores liste, klik på linket (som er programmets navn) - du vil finde der flere oplysninger om stedet, hvorfra kan du hente den sikre installation version af den nødvendig app.\nHvordan åbner jeg en fil med endelsen SGF?\nHvad er endelsen af filformatet SGF?\nHvilke programmer understøtter filen SGF?\nHvis efter gennemgang af materialerne på denne side, har du stadig ikke modtaget et tilfredsstillende svar på nogen af de spørgsmål, der præsenteres ovenfor, betyder det, at de oplysninger, der præsenteres her om filen SGF er ikke fuldstændige. Kontakt os ved brug af kontakt formular og skriv, hvilke oplysninger har du ikke fundet.\nGrunde til at beslutte, at du ikke kan åbne filen SGF kan være mere (bortset fra manglen på den installerede relevante app).\nFor det første - filen SGF kan være forkert forbundet (tilknyttet) med den installerede app til dens håndtering. I dette tilfælde skal du selv ændre dette link. For at gøre dette, skal du højreklikke på filen SGF, som du vil redigere, klik på optionen "Åbn med" og derefter vælg fra listen programmet, som du har installeret. Efter en sådan udført handling, skal problemer med at åbne filen SGF skal forsvinde for altid.\nFor det andet - kan filen, som du vil åbne, simpelthen være beskadiget. Så den bedste løsning vil være at finde dens nye version eller at hente den igen fra den samme kilde som før (måske download af filen SGF på en eller anden grund i den foregående session er ikke afsluttet og kan ikke korrekt åbnes).\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen SGF, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen SGF.


Mombasa lufthavn | Information om Mombasa lufthavn\nMombasa lufthavn | Guide til lufthavnen\nHer på siden finder du oplysninger og informationer om Mombasa lufthavn. Se på kortet hvor Mombasa lufthavn ligger og hvilke lufthavne der ligger i nærheden. Skal du i kontakt med lufthavnen finder du et link til deres hjemmeside og du finder også telefonnummer samt adresse.\nMed Skyscanner kan du også finde flybilletter til Mombasa lufthavn. Skal du bestille en flyrejse til lufthavnen, så benyt dig af søgeboksen øverst.\nSkyscanner søger på billige flybilletter til og fra lufthavne overalt i verden. Så skal du til en anden lufthavn end Mombasa, så kan vi også hjælpe med det!\nLufthavnen er det essentielle bindeled mellem dig og nye oplevelser - om du skal hente nogen ved lufthavnen, eller smide nogen af, eller om der venter dig nye oplevelser på ukendte eller velkendte territorier så starter det hele her. Så pak kufferten, få styr på håndbagagen og så er det ellers afsted til, eller fra, Mombasa lufthavn.\nLufthavne nær Mombasa:\nUkunda lufthavn (30km)\nVipingo Airstrip lufthavn (31km)\nMalindi lufthavn (105km)\nTanga lufthavn (131km)\nPemba (Tanzania) lufthavn (136km)\nHvem flyver til Mombasa


Ordblinde på en udddannelse har ret til eksamenshjælp\nHvis man sidder derhjemme og tænker at uddannelse er svært som ordblind, så er svaret ja, men det er ikke umuligt! I folkeskolen blev jeg anbefalet at vælge noget hvor man ikke skulle læse så meget, i dag har jeg en kandidat i Finance og Strategic Management, som er en engelsksproget kandidat, selvom jeg stort set ikke kan skrive engelsk uden hjælpemidler (oplæsning, tale til tekst og ordforslag). Så det er slet ikke umuligt på nogen måde!\nHvordan er jeg så kommet dertil? I Danmark har alle ret til at kunne tag en uddannelse på lige vilkår, sådan har jeg fået fortalt det. Derfor har du som ordblind mulighed for at få hjælp til det du har brug for, det kan være forlænget tid, mulighed for at skrive på computer eller endda at skrive på dansk selvom det rigtigt skal skrives på engelsk (såfremt læreren kan forstå dansk). Det kræver lidt forarbejde, men hvad gør ikke det. Der er to vigtige ting, det første er en ordblindetest, så man kan bevise at der er en grund til man skal have hjælp. Den anden ting er tålmodighed, fordi det kan godt være lidt langhåret så være en bange for, at være den ”irriterende” der bliver ved med at spørge og tale for sin sag.\nHvad skal man gøre inden:\nHave dine papirer i orden (ordblindetest), så du kan “bevise” at du er ordblind og derfor brug for hjælp.\nFind ud af, hvem på dit uddannelsessted det er du skal tale med, det er ikke altid sådan lige!\nSnakke med personen for at finde ud af hvordan ansøgningen skal laves, så de ikke kommer til sidste og siger du ikke har gjort det rigtigt.\nUdfyld alle papirerne samt alle dine ordblinde papirer, tjek det igennem, dumt at vente 5 uger på svar og så er det forkert eller ikke nok “bevise”\nHvis du får et Nej, fordi de ikke synes der er nok galt eller det er besværlig for dem (fordi du skal sidde i et rum for dig selv, med en person der holder opsyn), så bliv ved med at pres på, igen, igen og igen …\nDet skal nok lykkes til sidst, ellers er der altid Go’aften Danmark eller Aftenshowet, hvis det går så galt, men det tror jeg nu ikke. Har du selv prøvet at søge om hjælp til en eksamen, så del gerne din historie her under, så det kan hjælpe alle.\ndecember 18, 2019 kl. 8:04 am\nJeg heder maud og er ordblind. jeg vil hører om der er nogen der ved hvilken hjælp jeg må få til min eksamen jeg går på en ungdoms uddanelse eux handel og der er lige kommet ny måde at gå op til eksammen i det vil sige at vi får vores opgave kl otte og har seks timer til at løse tyve spørgsmål og samtidig lave et paverpoint til hvær spørgsmål. det der er mit problem er at jeg ikke barer kan skrive ind i mit paverpoint uden stave fejl og holde min struktur det bliver noget rod for mig at overskue både opgaven og spørgsmål, paverpoint, stavningen, og strukturen, jeg er så prasset på tid. her tænker jeg at det vil værer super for mig at der var mulighed for at jeg kunne få hjælp til min struktur. men hvilken reler er der\ndecember 18, 2019 kl. 8:21 am\nJeg er ikke 100% sikker, men jeg har tidligere fået ekstra tid til sådan nogle typer eksamener, så kan ikke se hvorfor du ikke også skulle. Du skal kontakte SPS kontoret på din uddannelse, de skulle gerne kunne hjælpe dig, omkring hvad du kan få af hjælp.


Støvle overtræk fra Oneway - Rulleskisport.dk\nStøvleovertæk giver varme, holde vand ude og skåner støvlerne ved kørsel på rulleski.\nRossignol støvleovertræk Rossignol støvleovertræk\nRossignol støvleovertræk er perfekt til meget kolde og våde forhold. Brug dem også i den danske vinter på rulleski, for at beskytte støvlerne mod salt og skidt. Lavet i strækbart neopren materiale med fleece for. Kan bruge til både klassisk og skøjte støvler. Lynlås på bagsiden\nRossignol oversko Rossignol oversko\nSko til at tage på uden på den langrendsstøvler Lavet I strækbart neoprene, med en solid sål. Skoen beskytter sålen på dine langrendsstøvler når du går i dem. Skoen giver også et langt bedre fæste på sne og is


Fem Bedste Budgetkuglepenne - interessant - 2021\nFem Bedste Budgetkuglepenne\nDe af os, der elsker vores penner, ved, at de kan være mere end bare et skriveinstrument, som vi kaster ud og erstatter med et nyt - de kan være gode værktøjer, der hjælper os med at arbejde og føle os mere kreative. Når det er sagt, ønsker de fleste af os ikke at slippe hundreder af dollars på en kuglepen, hvis vi ikke skal, så denne uge spurgte vi dig, hvilke budgetpenner der var dem, du sørger for aldrig at lade nogen låne og gå væk med . Lad os se på de fem bedste, baseret på dine nomineringer.\nSom med mange bikuber af denne type, grupperer vi nogle populære modeller i mærker, mest fordi mange af mærkerne her har så mange forskellige modeller (og du har stemt for dem alle), at vi synes det er bedre at dække mere territorium end mindre . Stadig, du tilbød måde flere store pen nominationer end vi kan indeholde her, men vi har kun plads til de fem bedste.\nPilotpenner (G2, V5 / V7, Varsity, G-Tech / Hi-Tec)\nPilotpenner var nogle af de første, der viste mange af os, at et skriveredskab kunne være mere end bare en utilitaristisk enhed. Uanset om du blev introduceret til din første pilotpen i skolen eller på arbejdspladsen, husker du sandsynligvis stadig din favorit, og mange af jer kaldte dine favoritter - specifikt Pilot G2 - for dens overkommelige priser, dens brede tilgængelighed, og det er glat, rent skrift . Mange af jer påpegede også, hvor gode V5- og V7-modellerne, der har eksisteret i aldre, stadig er, og andre bemærkede, at når du ville have en fyldpen, kan du ikke gå galt med Varsity engangsmodellen. Fremragende smag.\nZebra-kuglepenne (Sarasa, F / G-301, F-701, F-402)\nMange af Zebras mest populære modeller er kendt for deres varemærke i altstål, metallisk design, og du kan huske den første gang, du stødte på en - hvis det var som første gang, jeg hentede en, var de i modsætning til enhver anden pen, du ville have set i en verden af engangsplastkugler. De er bare skarpe og elegante, og det er lige så sjovt at bruge dem. Ikke alle deres modeller er dog det varemærker af stålkrop: Zebra Sarasa, for eksempel, er en fantastisk gelpen med et gennemsigtigt krop og blødt greb for glat og behagelig skrivning. Mange af jer roste også Zebra for sin bærbarhed og attraktive design - de fleste af deres kuglepenne er unibody, og kan glide i en lomme eller taske uden at bekymre dig om, at du mister en hætte i processen. Desuden ser de virkelig ud og føles gode at bruge.\nUniball-kuglepenne (Jetstream, Signo, Onyx, Vision)\nUniball-kuglepenne findes i flere former, størrelser og formfaktorer, men en ting er sikkert: du elsker virkelig dem. Uanset om det er den hurtigtørrende Jetstream-serie, designet til hurtige forfattere, der ikke ønsker, at deres blæk skal smudes, eller det rigtige, glatte sorte blæk fra Signo- og gel-linierne, eller det brugervenlige, men glatte, fritflydende rulleboldfølelse af Vision og Onyx linjer, Uniball har en pen konstrueret til uanset hvilken skrivestil du foretrækker, det er behageligt nok til at bruge i lange perioder, og til et prispoint, der sikrer, at du kan samle mere end et par få og holde dem i dit hjem eller på kontoret . Du kan skrive med forskellige Uniball-modeller i uger og stadig forelske sig i hver nye, du prøvede.\nLamy-penner (Safari, Al-Star, Vista)\nLamys linje med moderne rustfrit stål og børstede aluminiumspenner tjente stor ros fra dem af jer, der ikke ønsker at bryde banken på dine skriveinstrumenter, men heller ikke ønsker at ofre en flot stil og komfort. Uanset om det er det minimale, solide farve-og-klip-design af Safari-linjen med springvand, geler og rulleboller, eller det er de mere metalliske toner fra Al-Stars eller endda de transparente Vistas, mange af jer godkendte Lamys overkommelige priser og glat, elegant skrivning. Selv den velformede, designer Accent-linje tjente nomineringer, og vi må være enige - de ser alle godt ud og skriver bedre.\nSharpie er bedst kendt for deres permanente markører, men deres nye penne tilbyder den ikke-giftige, smudsbeskyttede blæk af samme kvalitet, som - i det mindste i dette tilfælde - ikke blør gennem papiret, mens du bruger det. Sharpies mellemstore og fine punktpenne leveres med bløde tip til glat, konsistent skrivning, og det bedste er, at de er tilgængelige stort set overalt. Ingen påfyldninger eller smarte designs på disse, men de af jer, der nominerede dem, elsker dem til det punkt, hvor mindst en af jer sagde, at hvis du brugte en, ville du aldrig stemme på noget andet. Sharpies havde en ujævn vej med nogle af deres kuglepenne, men vi må sige: Sharpies nyere kuglepenne er gode og er værd at tage et skud, især i betragtning af prispunktet.\nDet er det! Nu, hvor du har set de fem bedste, er det tid til at sætte dem til en totalafstemning for at bestemme vinderen.\nVi har masser af hæderlige omtaler i denne uge, mest fordi afstemningen var så latterligt tæt, at der var flere bånd. Først går man til The Fischer Space Pen, som mange af jer nominerede for dets rene, metalliske design, der spænder fra utilitaristisk til kugleformet, og det faktum, at de kan skrive i alle vinkler. Prisen skader ikke og spænder rundt $ 20- $ 50 for de fleste modeller, og hej, de arbejder i rummet!\nOgså værd at nævne er Bic-kuglepenne, herunder Atlantis, Cristal og Round Stic, som alle mange af jer roste for deres overkommelige priser, flere sorter, farver, stilarter og skrivetykkelser afhængigt af dine præferencer, deres superbrede tilgængelighed og deres glatte fornemmelse, mens du skriver.\nAfslutningsvis ønsker vi at give et råb til Pentel-kuglepenne, herunder Energel og RSVP, som begge tilbyder fantastisk stil, bang for din sorteper og glatte, rene skrifter, når de bruges. Igen faldt de bare genert for de stemmer, der kræves for at få top fem, hvilket skulle vise dig, hvor stort antallet af nominerede denne uge virkelig var.\nVi fik et væld af gode nominerede denne uge - meget mere end vi kunne indeholde, selvom vi ville. Har du noget at sige om en af kandidaterne? Vil du gøre sagen til din personlige favorit, selvom den ikke var med på listen? Lav din sag til din favorit - eller alternativt - i diskussionerne herunder.\nMinimalistens arbejde og lege\nSe Star Wars i tekst via Telnet\nIngen central vekselstrøm, intet problem: Seks måder at holde dit hjem køligt hele sommeren\nSådan forsvinder man med en ny identitet\nSådan flashes en ROM til din Android-telefon\nDen bedste duplikerede filfinder til Mac\nSådan annulleres og forhindres Windows-opdateringer\nFå et billigt hotel: Er det vigtigt, hvilken reservationswebsite du bruger?\nBrug en vilkårlig smartphone til fjernbetjening af YouTube på en computer\nDu laver ikke mad med løgthave nok\nCopyright 2021 Fem Bedste Budgetkuglepenne


Nathalie skal være mor, igen - Ridehesten.com\nNathalies første graviditet forløb helt uproblematisk, og hun red indtil den 7. graviditetsmåned.\nKonstantin til WEG i Kentucky i en alder af 10 uger.\nPrinsesse Nathalie og Alexander Johannsmann venter barn..\nVed WEG i Kentucky havde Nathalie født en søn 10 uger inden konkurrencerne i Kentucky. Konstantin var den yngste akkrediterede ved verdensmesterskaberne.\nOm to uger venter så WEG i Normandiet. Nathalie og Alexander har i dag fortalt, at de venter barn nummer to. Forældrene glæder sig til familieforøgelsen, og Nathalie er sat til at nedkomme omkring den 10. februar.\n- Det betyder, at WEG forhåbentlig ikke er i fare, og at jeg igen er klar til næste stævnesæson, fortæller Nathalie. Hendes sidste graviditet forløb helt ukompliceret og dengang red hun helt indtil syvende graviditetsmåned. Nathalie forventer også denne gang hurtigt at være i sadlen igen, for det er planlagt, at hendes tophest, Digby e. Donnerhall opdr. på Berleburg af HKH prinsesse Benedikte skal have sin endelige afsked fra sporten i en alder af 18 år ved Dansk Varmblods hingstekåring i Herning 2015.