Flyselskab beroliger: I kommer hjem uanset hvad – Ekstra Bladet\n18. jun. 2020 kl. 22:59\nLufthansa lover kunder i Tyskland, Østrig og Schweiz, at de kan blive fløjet hjem, hvis de bliver syge eller fanget i land med stort smitteudbrud\nAlle passagerer er omfattet af garantien, men køber man en dyrere billet, vil der være særlige fordele i tilfælde af smitteudbrud. Arkivfoto: Jacob Jørgensen\nHvad gør man, hvis man udnytter muligheden for at rejse til et andet europæisk land denne sommer, men ender med at blive smittet med covid-19 eller fanget i et nyt smitteudbrud?\nDet spørgsmål har angiveligt optaget mange kunder hos Europas næststørste flyselskab, Lufthansa, siden Tysklands befolkning 15. juni fik mulighed for at rejse rundt i hele Europa.\nFor at tage toppen af bekymringen har flyselskabet derfor besluttet at indføre en garanti for hjemflyvning: Uanset hvilken klasse, man flyver på, vil man blive fløjet hjem til Tyskland, Østrig eller Schweiz, hvis der opstår et smitteudbrud.\nTusindvis af blå gopler skyller ind\nDe passagerer, der vælger at flyve på klasserne over økonomi, vil der dog blive taget ekstra godt hånd om i tilfælde af smitteudbrud eller sygdom.\nIfølge mediet får man en forsikring med i købet, hvis man flyver på Economy Classic eller Business Saver, som dækker omkostningerne til f.eks. hotel, hvis man bliver bedt om at gå i karantæne eller ikke får lov til at rejse ind i landet.\nOg på flyets dyreste rækker går man skridtet videre med lynafhentning. Her er man med andre ord garanteret en plads på Lufthansas første ledige fly, hvis det skulle blive nødvendigt.\nCheck-in.dk skriver, at Lufthansas garanti vil gælde for billetter, der bliver solgt fra 25. juni til 31. august i Tyskland, Østrig og Schweiz. Den købte rejse skal dog være afsluttet 31. januar 2021.


Kronik: Er retssikkerhed og fri proces en fis i en hornlygte? – LOTTE BLIDDAL advokat (H)\nAf Lotte Bliddal, advokat og medindehaver af Advokatfirmaet Bliddal & Holmstrøm (skrevet den 23.4.2013)\nNår man først har ventet fire til otte måneder på at få afgørelsen, om man kan få fri proces fra Civilstyrelsen, er det kun få, der har tålmodighed, tid eller penge til at klage over afgørelsen, der jo i sagens natur burde være korrekt. Derfor er det så meget mere iøjnefaldende, at Procesbevillingsnævnet, som er klageinstans på fri proces-området, har omgjort næsten hver femte sag, de fik ind i 2011.\nKonkret modtog jeg torsdag i sidste uge en afgørelse fra Procesbevillingsnævnet. Min klient blev efter afslag i Civilstyrelsen imødekommet i sin ansøgning om fri proces til anlæggelse af en retssag, som hun vurderedes til at have rimelig grund til at føre. Min klient har et ret stort tilgodehavende på godt 400.000 kr. En større sum, vil nogen sikkert give mig ret i – specielt når den eneste mulighed for at kunne føre sagen økonomisk er fri proces.\nDenne afgørelse fra Procesbevillingsnævnet er den femte afgørelse i streg, hvor jeg i egenskab af advokat for fem forskellige klienter har oplevet, at Procesbevillingsnævnet har omgjort Civilstyrelsens afgørelser om afslag på ansøgningerne om fri proces og altså givet tilsagn til at føre retssager med økonomisk rygdækning til mine klienter. Jeg har på vegne af mine fem klienter været forfatter og afsender af ansøgningerne, så vurderingsmaterialet var fyldestgørende for juristerne i Civilstyrelsen.\nHvordan kan det være muligt at få afslag i fem forskellige sager og dernæst få omgjort alle fem afgørelser i næste instans? Det er den samme uddannelse, de samme bøger, den samme retspraksis og den samme bevisbedømmelse, der danner baggrund for det skøn, der skal foretages ved vurderingen af en fri proces ansøgning.\nMin rabiate og totalt udokumenterede påstand er, at der må være tale om enten politisk pres eller pres fra regnedrengene i Finansministeriet over for de ansatte i Civilstyrelsen. Jeg nægter simpelt hen at tro på, at de jurister, som arbejder i den pågældende styrelse skulle være dummere end byretsdommere, landsdommere, advokater og redningsfolkene i Procesbevillingsnævnet. En påstand, der også underbygges af, at der i 2010 er blevet behandlet mere end 600 færre fri-proces-sager i Civilstyrelsen end i 2007, mens udgifterne i samme periode er steget med mere end 150 millioner kroner!\nJeg har arbejdet i advokatbranchen siden 1998. I vor vestjyske advokatvirksomhed sætter vi en ære i at behandle vore klienter ordentligt. Det betyder, at vi ikke takker nej til fri proces-sager, hvis vi vel at mærke har vurderet, at de har haft en sag, som kunne føre til et gunstigt resultat for dem. Det er måske dumt af os set fra et indtjeningsmæssigt perspektiv – specielt hvis min rabiate og udokumenterede påstand rent faktisk måtte vise sig at holde stik.\nI så fald tager jeg nytteløst klienter og sager ind i huset, hvor jeg bruger tid på at skabe en relation til min klient, spørge ind til sagen og dens problemstillinger og undersøge juridisk litteratur og domspraksis på området, inden jeg ansøger om fri proces i sagen med dokumentation for min påstand og mine anbringender. Alt dette arbejde er totalt spildt og værdiløst, hvis min påstand holder stik, idet mange klienter ikke orker at påklage en afgørelse til Procesbevillingsnævnet efter et afslag. Det betyder med andre ord, at ens vedholdenhed ikke alene skal omfatte besværlige regler og myndigheder, men også ens egen klient, som naturligt nok i perioder kan tvivle på sin advokats dømmekraft og omsorgsfulde ord, eftersom sagen jo blot har resulteret i en masse arbejde, sorger, venten, usikkerhed og dernæst i et ikke ventet afslag på fri proces. At en forløsning skal komme i form af et Procesbevillingsnævn, havde nok ingen set komme på forhånd.\nHvis der vitterligt er pres på Civilstyrelsens ansatte, så kan vi efter min opfattelse godt glemme alt om retssikkerhed og gennemsigtighed. Der er i så fald oprettet en hemmelig sti, som betrædes af embedsfolk. Den er ikke synlig for os praktikere ude i den virkelige verden. Formentlig heller ikke synlig for politikerne på Christiansborg, som derved kommer til at agere nikkedukker, når embedsvældet forsvarer de sindssygt svære og komplicerede regler på området.\nMen burde vi i virkeligheden ikke kunne regne med, at Civilstyrelsen giver en rigtig og retfærdig vurdering fremfor at skulle opfylde målsætninger?\nMed den nye offentlighedslov, der sandsynligvis snart bliver vedtaget, vil Regeringen og Folketinget samtidig besværliggøre at finde frem til, om der er belæg for mine påstande. Åbenhed og retssikkerhedsmæssige garantier er alfa og omega i et demokrati, og vi er lige nu ved at give køb på disse garantier!\nAllermest gruopvækkende i relation til min historie her finder jeg justitsminister Morten Bødskovs udtalelse i et samråd om den nye offentlighedslov den 11. april 2013:\n”Det er efter min opfattelse rimeligt, at en minister og dennes embedsmænd, uanset om de arbejder i et departement eller i en styrelse, gives et rum, hvor der kan være fortrolighed omkring de politiske processer.”\nEfter min opfattelse ville det være mere ærligt at ændre på f.eks. fri proces reglerne og melde klart ud, at man for at spare penge ikke længere ønsker at stille sådanne muligheder til rådighed for de mennesker. Og drop hemmelighedskræmmeriet.\nMåske burde jeg ikke beklage mig. Jeg har jo fået medhold i Procesbevillingsnævnet alle fem gange, og det er jo et tydeligt bevis på, at klagesystemet virker. Men prøv at tænke på den række af mennesker, der ikke vil vente de ekstra måneder på Procesbevillingsnævnet, som ikke har råd til at betale advokaten, hvis de får endnu et afslag, eller simpelthen ikke har nerver til at vente yderligere. Endvidere skal man huske på, at en klageinstans alene skal have karakter af en kontrolinstans og dermed være en retssikkerhedsmæssig garanti for, at min sag er blevet prøvet reelt og ordentligt i to instanser, hvorefter jeg vil være i stand til at kunne leve med et eventuelt afslag. Det ville alt andet lige spare både tid, penge og nerver, hvis vi kunne få den rette afgørelse i første hug.\nOvenstående kronik blev sendt til Politiken den 23. april 2013. Her fik jeg en tilbagemelding, der lød på, at det skrevne var for kort til at udgøre en kronik og for lang til at udgøre det for et læserbrev. Så tænkte jeg lokalt. Herning Folkeblad kunne få historien. Derfra fik jeg meddelelse om, at man ville bringe kronikken, men da dette ikke er sket endnu (grundet ulvedebat, lærer-lockout, lægekonflikt og andre vigtige ting), offentliggør jeg nu mit skriv her på min blog. Må dele med jer så jeg kan få den kronik ud af hovedet og ud i universet…\nOne thought on “Kronik: Er retssikkerhed og fri proces en fis i en hornlygte?”\n27. juli 2016 kl. 16:20\nTja – der er kun den retssikkerhed, som systemet selv ønsker …\nJeg har fanget både Højesteret, Civilstyrelsen og Procesbevillingsnævnet i urent trav – også kaldet korruption …\nDa politiet også er involveret, kan korruptionen ikke blive anmeldt, så reelt er der ingen retssikkerhed for mennesker, der på baggrund af offentlige ytringer er udsat for offentlig forfølgelse …\nSe evt. min dokumentar “Når sandheden skal frem” på youtube under Vinding Forlag. Feedback på dokumentaren kan læses her – http://www.vindingforlag.dk/feedbackdokumentar.html


Producentforening anklager DR for at udnytte magtposition\nProducentforeningen mener, at DR misbruger sin magtposition, når de forhandler med producenter om eksempelvis arkivklip og finansiering. DR afviser kritikken.\nOffentliggjort: 06.01.15 kl. 07:33\nDR misbruger sin dominerende stilling ved eksempelvis salg af arkivklip og forhandling om rettigheder. Sådan lyder anklagen fra brancheorganisationen Producentforeningen, skriver Politiken.\n"DR bruger alt for ofte deres dominerende position i forhold til producenterne. 'Magtfuldkommen' er det rigtige ord at bruge her," siger Klaus Hansen, direktør for brancheorganisationen, der repræsenterer 110 medlemmer i producentmiljøet.\nIfølge foreningen henvender flere medlemmer sig hver uge, fordi de har problemer med at forhandle ordentlige vilkår med DR. Det drejer sig især i sager om salg af klip fra DR's arkiver, hvor DR sætter prisen uhørt højt, samt når producenter forhandler med DR om finansiering, siger Klaus Hansen. Her forlanger DR alle væsentlige rettigheder til videreudnyttelse af produktioner, selvom DR kun står for en mindre del af investeringen, lyder det fra Producentforeningen.\nDR's mediedirektør Gitte Rabøl afviser kritikken over for Politiken.\nSikkerhed halter i filmbranchen\nProducenter tilfredse med filmaftale


De tropiske regnskove ligger som et grønt bælte omkring ækvator. De ligger endnu så massivt, at skovene tydeligt kan ses fra rummet. På de næste sider vil vi gå i dybden ud fra nogle spændende temaer.\nHvad er en regnskov? Hvor findes regnskovene? Regnskoven som levested Den truede regnskov Regnskovens redning\nFlere spændende sider om regnskovene


Nethandel udfordrer detailhandlen - Strik & Hækling med meget mere\nEn masse e-handler udlover i dag et hav af forskellige fragtmuligheder. En af de populære er i øjeblikket afhentningssteder, og så henter du bare din bestilling når du har lyst. Fragtformen er jo rigtig smart, samt endda tilmed den mest prisbevidste fragtform.\nEn masse e-forhandlere stiller garanti om levering på næste hverdag på utallige varenumre, men glem ikke at det kræver at ordren placeres forinden et givent klokkeslæt, så at de sandsynligvis kan nå at få produkterne sendt afsted inden de pakkeansatte holder fyraften.\nNogle få online butikker tilbyder levering uden beregning, men oftest afkræver det at du bestiller for et præcist beløb. I øvrigt burde man beslutte sig for den prisbilligste leveringsmanér, som typisk – om man opholder sig ved Helsingør, Frederikssund eller Vojens – vil blive at få fragtmanden til at køre bestillingen til en pakkeshop.\nStørstedelen af webshops giver levering på næste hverdag\nDet er jo efterhånden usædvanlig ukompliceret for internetbrugere at prissammenligne på tværs af internet forretninger hos https://halvvoksen.dk og til gengæld har masser af internet handler i Danmark set sig tvunget til at nedskære salgspriserne på deres varer – til juniorer, og ligeså til mænd og kvinder – betragteligt, og endda nogle gange sikre gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det alligevel vise sig smart at udforske indtil flere internet shops i Danmark efter rabatkoder inden du gennemfører din bestilling, så du er sikker på at modtage den laveste pris.\nMan bør imidlertid være klar over, at hvis en internet forhandler frembyder deres varer for en udsalgspris der kan virke helt fantastisk overkommelig, er det mange gange være en varsel om en falsk internet shop. Handler med kort er heldigvis omfattet af et reglement, som beskytter køber imod snydagtige online varehuse.\nForud for at folk shopper hos en webshop behøver de reelt gennemlæse virksomhedens handelsbetingelser, men det er i mange tilfælde ikke særlig morsomt.\nEt alternativ er at se om e-forhandleren er støttet af e-mærket, grundet at det almindeligvis er et sympol på at e-butikken lever op til den officielle danske lovgivning, og at internet webshoppen ofte ses til af sagkyndige der er indført i retningslinjerne. Det giver dig mulighed for at få bistand, når du forvoldes besvær med din ordre.\nHerudover er det godt at du er vidende om de vigtigste vedtægter i forbindelse med købet, f.eks. den ombytningsret online webshoppen bruger. På grund af dette er det virkelig vigtigt, at man permanent beholder ens købsbekræftelse, således man altid vil kunne eftervise købet, om du er dreng eller pige.\nTrustpilot indebærer faktisk fordelagtige chancer for at kigge nærmere på en stor portion aktuelle kunders ratings og derved tilrådes det, at du verificerer online shoppens kritik forud for at du handler.\nFacebook tilbyder ydermere uden sammenligning fremragende genveje til at få indsigt i e-forretningens kundefokus. Tilmed ses mange e-firmaer som giver kunderne mulighed for at give en vurdering af deres købsoplevelse, som også kan tages i brug til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nVores side er finansieret af reklamer. Vi har et tæt samarbejde med en gruppe af webbutikker idet vi annoncerer deres varer, og tager imod kommission om vores brugere udfører et indkøb.\nFakta angående tilbud og e-forhandlere ajourføres hele tiden, men vi kan ikke give garantier imod korrektioner der muligvis er realiseret siden vi nyligst opdaterede de anvendte oplysninger.


Lego Jurassic World: The Indominus Escape DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nLego Jurassic World: The Indominus Escape - DVD\nLEGO® Jurassic World: The Indominus Escape mødes to af de mest elskede brands gennem tiderne og forenes som aldrig før. Da Simon Masrani ved et uheld kommer til at ødelægge en af parkens... Læs mere.\nLEGO® Jurassic World: The Indominus Escape mødes to af de mest elskede brands gennem tiderne og forenes som aldrig før. Da Simon Masrani ved et uheld kommer til at ødelægge en af parkens hovedattraktioner (han burde virkelig blive bedre til at fyve den helikopter), sætter han sin lid til, at hans trofaste medarbejder Claire klarer ærterne.\nEfter lidt hurtig dino-DNA-opbygning i Dr. Wus laboratorium, finder Claire den perfekte løsning, der vil imponere Masrani og børn overalt i verden – Indominus rex™ – den klogeste, største og mest uhyggelige hotdog-elskende hybrid-dinosaur, der nogensinde har set dagens lys! Katastrofen indtræffer desværre, da Indominus spiser alle de mange hotdogs og slipper ud af sin indhegning i et sultent raseri.\nDet er nu op til den talentfulde og barske dinosaurtræner Owen Grady at redde dagen og bekæmpe Indominus rex™ i en episk, actionfyldt afslutning!\nNår man handler online er sikkerheden kolossal vigtig, og det er naturligvis noget, vi vægter højt. Vores online betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket fungerer som din garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Så når du handler og foretager betaling via Internettet hos os, er det sikkert.\nDe 30 dages returret gælder selvfølgelig alle varer hos Gucca.dk. Med andre ord, såfremt du fortryder købet, så returnerer du blot din vare, og vi sender dine penge retur. Før du returnerer dit produkt, har du altid den mulighed at tage kontakt til os, hvis du er i tvivl eller har spørgsmål.\nSom vores kunde, skal du naturligvis ikke vente for længe på din vare. Vi leverer sikkert og hurtigt. Helt konkret sender vi varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt varen er på lager. Der vil aldrig være tvivl om lagerstatus, for det fremgår inden, du bestiller din vare. Hvis du er i tvivl om lagerstatus eller leveringstid, er du velkommen til at tage kontakt til os.\nI vores webshop har du mulighed for at vælge blandt forskellige slags betalingsmetoder. Du kan altid vælge netop den betalingsmulighed, der passer bedst til dig. Uanset hvilke af vores betalingsformer du vælger, kan du altid handle sikkert og trygt hos os. Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Når du betaler med betalingskort, så hæver vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nOpstår der problemer når du besøger Gucca.dk, eller har du spørgsmål, skriver eller ringer du naturligvis bare til os. Mellem klokken 10-15 på hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi tager imod din henvendelse med et smil.\nNår du køber hos Gucca, kan du bagefter følge, hvor langt din ordre er kommet. Når du har færdiggjort købet, kan du tilgå din egen ordreside. På ordresiden er det muligt at følge med i, hvornår vi sender din pakke. Når produktet er afsendt fra vores lager og er på vej til dig, får du en e-mail fra os.\nLegoLego - FilmLego Jurassic WorldLego Jurassic World - Film\nDansk, Norsk, Svensk, Finsk, Engelsk, Spansk, Græsk\nLego Jurassic World: The Indominus Escape, Dvd, Movie\n- Sikkerhedsvideo for medarbejdere\n- Dagligdagen i Lego Jurrasic World\n- Et rystende møde\n- Jurrasic Pals\nDin anmeldelse af Lego Jurassic World: The Indominus Escape\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__tilbørn path__lego path__legojurassicworld path__legojurassicworld:theindominusescape\n49,95 krDragons: Riders Of Berk / Dragerytterne Fra Bersærkø - Sæson 2 Vol. 2 - DVD\n49,95 krLego The Movie // Lego: Batman The Movie - DVD\n49,95 krKung Fu Panda 3 - DVD\n49,95 krGrusomme Mig 3 / Despicable Me 3 - DVD


Signatur: Iransk vold er et dilemma for Obama - politiken.dk\nSignatur: Iransk vold er et dilemma for Obama\nSkal USA nu tilbyde dialog og give Ahmadinejad politisk kredit?\n»Intifadaen i Teheran er kun et varsel om mere af samme slags – både i Iran og resten af Mellemøsten ...«\n»Intifadaen i Teheran er kun et varsel om mere af samme slags – både i Iran og resten af Mellemøsten ...« Foto: VAHID SALEMI/AP\nSignatur 29. jun. 2009 kl. 10.00\nMahmoud Ahmadinejad – Irans præsident, men næppe dets egentlige magthaver – ville ønske, at opstanden i Teheran var USA’s skyld.\nMen sandt at sige er opstanden kommet ikke så lidt på tværs af præsident Obama, som netop havde planlagt at forhandle med Iran.\nBegge blev taget med bukserne nede. Hverken Obama eller Ahmadinejad og hans bagmænd havde ventet, at fusk ved valget i Teheran kunne udløse en veritabel intifada i Teherans gader.\nNår alt kommer til alt: Det er ikke første gang, at ’valg’ i Iran har været ramt af fusk. Valgene bygger ret beset på en illusion, fordi præstestyret bestemmer, hvem der overhovedet må stille op. Og præsterne har før fusket med stemmetallet.\nDet er heller ikke nyt, at revolutionsgarden og bøllekorpset Basij bruger vold til at holde iranerne nede og til at standse systemkritikere. Det har været iranernes hverdag i 30 år.\nMen Ahmadinejad lever af en nationalisme, som fandt mere gehør, mens USA’s tidligere præsident George W. Bush talte om Iran som en del af »ondskabens akse« og om behovet for »regimeskifte« i landet.\nAhmadinejad trivedes under USA’s pres og har reelt oplevet voksende tilslutning til Irans atomprogram, fordi de færreste iranere bryder sig om, at omverdenen skal bestemme deres skæbne eller undervurdere deres stormagtsstatus i Mellemøsten.\nBarack Obama blev straks efter præsidentvalget en torn i øjet på Ahmadinejad, fordi den amerikanske leder tilbød Iran forhandlinger. Formentlig er det, hvad de fleste iranere ønsker – deres samfund er et af de mest Vestvenlige i Mellemøsten – men ikke Ahmadinejads drøm.\nNu er både Obama og Ahmadinejad og hans bagmænd sat i et grimt dilemma ved den blodige opstand i Teheran.\nAhmadinejad og hans bagmænd er afsløret som manipulatorer og undertrykkere i et system uden folkelig legitimitet. Det er ikke nyt. Men det er nu dokumenteret og illustreret ved billederne af den brutale nedslagtning af demonstrerende iranere i Teheran.\nOg Obama står tilbage som manden, der så gerne ville forhandle med Ahmadinejad. Det kan der stadig være alle mulige pragmatiske argumenter for at gøre. Regeringer må nu engang forhandle med regeringer. Men det er ikke blevet lettere at give Ahmadinejad politisk kredit.\nObama og andre internationale ledere står tilbage med en anden hovedpine.


Leder af logistik og shipping-afdeling, Jobindex A/S | StepStone\nLeder af logistik og shipping-afdeling\nVil du være shipping manager hos Gosh Copenhagen og fortsætte din udvikling inden for shipping og logistik?\nDu bliver en del af en international organisation med højt til loftet og en flad ledelsesstruktur, hvor du kan være med til at påvirke forretningen. Vi arbejder tæt sammen på tværs af afdelingerne, og har du en god idé, er vi ikke større, end at vi hurtigt kan sætte den i gang.\nGOSH COPENHAGEN by E. Tjellesen A/S er en 100 % danskejet familievirksomhed, der beskæftiger sig med udvikling, produktion, markedsføring og eksport af kosmetik, parfume og toiletartikler under varemærket GOSH til 90 lande verden over. Vi er 120 ansatte og gør en dyd ud af at bevæge os i takt med kunderne og trends – derfor bliver du en del af et hus, hvor der altid sker noget, og intet er, som det plejer.\nVi er i rivende udvikling og tilbyder en fuldtidsstilling i et godt arbejdsmiljø og en lønpakke med pensions- og frokostordning samt sundhedsforsikring og flekstider.\nBliv spillende træner og driv vores udvikling\nDu bliver spillende træner i Customer Service & Shipping-afdelingen, hvor du er leder for 3 medarbejdere, der håndterer både kundeservice og shipping. Langt størstedelen af afdelingens opgaver ligger dog inden for shipping, og du deltager aktivt i både driften og ikke mindst den løbende udvikling af afdelingen. Det indebærer, at du i tæt samarbejde med de andre afdelinger driver optimering af firmaets arbejdsgange og processer inden for ERP, EDI og logistik. Derudover inkluderer dine ansvarsområder, at du:\ntager ansvar for håndtering af salgsordrer og distribution\ntager ansvar for forhandling af alle transportaftaler og implementering af nye EDI-aftaler\noptimerer workflows, processer og logistik-set-up i samarbejde med KAM, lageret, kunder og leverandører\nhar ansvar for vores 3PL-lager i Østrig\nudfører intrastat-rapportering og eksportdokumentation.\nDu har pondus og solid shippingerfaring\nFor at få succes i stillingen er det nødvendigt, at du har erfaring fra logistik/shipping, optimering af workflows og kendskab til international fragt. Du kan fx være speditionsuddannet og har derfor en god forretningsforståelse og erfaring med forhandling af fragtpriser.\nDu har kendskab til GDP/GMP-regler samt farligt gods\nDu har kendskab til opsætning og daglig håndtering af EDI\nDu er superbruger i Excel og har en god forståelse for ERP-systemer. Kendskab til Dynamics AX er en fordel\nDu er proaktiv og trives med at have mange projekter i gang og få dem ført til ende\nDu har pondus til at træde ind i en mindre ledelsesrolle, og du har en coachende ledelsesstil\nJobindex er rekrutteringspartner på denne stilling. Har du spørgsmål til jobbet, kan du kontakte rekrutteringskonsulent hos Jobindex Sofie Vincentz Vedtofte på +45 8863 0075.\nSofie Vincentz Vedtofte\nTlf. +45 8863 0075


» Køb Joanli EstelNor forgyldt Tvilling stjernetegn halskæde – 450 kr.\nSmuk forgyldt Joanli EstelNor halskæde med rundt Tvilling stjernetegn pladevedhæng, hvor Tvilling stjernetegnet ses som på stjernehimlen. Stjernetegnet vises på vedhænget med et stjernebillede af funklende zirkoner. Halskæden er 42 + 3 cm og vedhænget er (Læs mere)\nNavn: Joanli EstelNor forgyldt Tvilling stjernetegn halskæde\nEn hel del internet webshops frembyder på nuværende tidspunkt diverse leveringsmodeller. Førstevalget hos mange er nu om stunder at få leveret til en pakkeshop, så du selv kan hente de bestilte produkter når du har mulighed for det. Den er nemlig ekstremt simpel, og tit derudover den mest prisbevidste leveringsmetode ved køb af Joanli EstelNor forgyldt Tvilling stjernetegn halskæde.\nDu kan derudover prøve at få produkterne bragt til hvor du bor eller til din arbejdsplads. Fragtmuligheden viser sig sædvanligvis et hak mere omkostningsfuld, men desuden usædvanlig hensigtsmæssig. Den mest prisbevidste fragtløsning kan ikke modsiges at være selv at hente ordren, som jo er betinget af at du har bopæl tæt på webshoppens lager.\nFragtperioden på Nyheder er temmelig vital forudsat vi absolut skal bruge din ordre straks, så af den grund er det relativt centralt at man finder den estimerede leveringstid for det pågældende produkt.\nEn lang række e-shops giver levering på næste hverdag på mange af shoppens varenumre, eksempelvis Joanli EstelNor forgyldt Tvilling stjernetegn halskæde, men som ikke desto mindre forudsætter at bestillingen realiseres forud for et givent tidspunkt, med det formål at de har udsigt til at kunne nå at få bestillingen distribueret forinden de pakkeansatte holder fyraften.\nEn hel del webbutikker yder fragt uden beregning, men for det meste kræves det at der købes for en konkret pris. Ellers må man snuppe den billigste leveringsmodel, hvilket typisk – uafhængig om man bor ved Roskilde, Ringsted eller Gilleleje – vil blive at få dem til at levere produkterne til et udleveringssted.\nDet er yderst uproblematisk for købere at søge sig frem til priser hos flere online butikker, og derved har en lang række Joanli internet virksomheder set sig tvunget til at nedsætte salgsværdien på en række af deres varer – til juniorer, og samtidig også til mænd og kvinder – voldsomt, og endda nogle gange byde på gebyrfri levering.\nMen det kan trods alt være profitabelt at tjekke forskellige forretninger på nettet efter tilbud på Joanli EstelNor forgyldt Tvilling stjernetegn halskæde inden du handler, sådan at du er velinformeret til at antage den bedste pris.\nDu bør bare ikke undervurdere, at ifald en internet shop sælger deres varer til en udsalgspris der kan virke besynderligt letkøbt, er det undertiden være et bevis på en bedragerisk webbutik. Kortkøb er ikke desto mindre indbefattet af Indsigelsesordningen, der assisterer dig overfor uærlige internet forretninger.\nVi anbefaler generelt kortkøb eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du bruge en afbetalingsordning fra fx ViaBill, i tilfælde af at du tilstræber at godtgøre regningen over et længere tidsrum.\nInden nogen bestiller i en Joanli forhandler på nettet burde de i virkeligheden bese butikkens forretningsvilkår, det er dog uden tvivl ikke super spændende.\nEn nem løsning kunne være at finde ud af om internet selskabet er støttet af e-mærket, som typisk er et kendetegn for at internet selskabet opererer i overensstemmelse med dansk lovgivning, tillige med at online webshoppen jævnligt overvåges af specialister der har den nødvendige knowhow om bestemmelserne på området. Desuden tilbydes du lejlighed til bistand, såfremt du får problemer i forbindelse med dit indkøb.\nDertil er det anbefalelsesværdigt at du er sat ind i de mest vedkommende forhold der spiller ind i forbindelse med bestillingen, f.eks. den returpolitik internet webshoppen benytter. I relation til det er det desuden vigtigt, at man stadig bibeholder sin kvitteringsmail, således man fremadrettet kan bevise ordren af Joanli EstelNor forgyldt Tvilling stjernetegn halskæde, om du søger produkter til en pige eller dreng.\nTrustpilot tilbyder ultra ærlige genveje til at tyde ret mange nuværende køberes iagttagelser og på grund af dette rekommanderer vi, at du gransker internet forhandlerens kritik af Joanli EstelNor forgyldt Tvilling stjernetegn halskæde inden du køber.\nFacebook giver dig lige så vel super udmærkede løsninger til at få indsigt i online forhandlerens popularitet. Tilmed ser vi endda internet forretninger hvor du kan udfærdige en vurdering af deres købsoplevelse, hvilket ligeledes burde benyttes til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores side er finansieret af annonceindtægter. Vi har samarbejder med en lang række forretninger på nettet og publicerer butikkernes varer, og tager imod honorar forudsat den person vi sender videre realiserer en ordre.\nInformationer omkring varer og webshops vedligeholdes fra tid til anden, men vi tager forbehold for reguleringer der måtte være lavet efter at vi sidste gang opdaterede vores data.


BOAS Nørrebro - Hjælp til unge med Autisme Spektrum Forstyrrelser\nGodkendt tilbud til unge med autisme spektrum forstyrrelse og tillægsdiagnoser\n§107-tilbud for unge og voksne i alderen 18-40 år med autisme spektrum forstyrrelser (ASF) og tillægsdiagnoser såsom angst, OCD, ADHD og depression\nBOAS Nørrebro er et §107-tilbud for unge og voksne i alderen 18-40 år med autisme spektrum forstyrrelser (ASF) og tillægsdiagnoser såsom angst, OCD, ADHD og depression.\nDet er unge og voksne, der med den rette vejledning og støtte er selvstændige nok til at bo i egen lejlighed. Individuel trivsel og øget selvstændiggørelse er hjørnesten i vores arbejde.\nI alt råder vi over 17 pladser.\n“Jeg har lidt af kronisk svær depression siden 10-årsalderen, og jeg var meget syg, indtil jeg var godt oppe i 20’erne. Hvis ikke jeg var kommet ind hos BOAS Nørrebro, var jeg aldrig kommet væk fra den tilstand, og det er heller ikke sikkert, at jeg havde været i live i dag.”\nTidligere indskrevet i BOAS Nørrebro\nFå en rundtur i BOAS Nørrebros på Husumgade, og se mere om, hvordan vi arbejder med unge og voksne med autisme.\ngrundig visitationsproces og individuel handleplan med effektmåling undervejs\nlån af lejlighed under indskrivning\nmulighed for at bo i en lejlighed tæt på vores fælleslokaler på Nørrebro\nstøtte og vejledning i ADL-færdigheder med det mål at få nedsat behovet for støtte i fremtiden\nstøtte og vejledning til at indgå i et socialt liv samt forståelse og accept af egen diagnose\npersonale med specialviden om ASF og tillægsdiagnoser\n1-2 personligt tilknyttede støttepersoner som følger og støtter den unge eller den voksne i at finde individuelle ressourcer\nfleksible støttepersoner med 24-timers rådighed – vi planlægger vores arbejdstid ud fra behov og er ikke bundet af traditionelle arbejdstider\nrelationel og individuel støtte – fra daglig kontakt til et par gange ugentligt\nstøtte til såvel individuelle som fælles aktiviteter, hvor det sociale og indholdsmæssige er i fokus\nfællesspisning fire gange om ugen\nfælles weekendaktiviteter hver lørdag og søndag\nmulighed for nedsat støtte hen mod udslusningsforløb\nanbefaling af videre forløb – herunder specifikke målsætninger\nstøtte til uddannelse, erhvervstræning, flexjob samt et velfungerende fritidsliv med fokus på såvel individuelle som fælles aktiviteter\nsamarbejde med relevante parter som arbejdsplads, uddannelsesinstitution, familie og kommune.\nskriftlig udredning til sagsbehandler efter tre måneders indskrivning. Herefter halvårlige statusrapporter samt opfølgende møder.\nBoas Nørrebro er centralt beliggende på Nørrebro i København i en rolig sidegade over for Assistens Kirkegård. Beboernes lejligheder er typisk i nær tilknytning til opgange og fælleslokaler. Kontoret og fælleslokalet er beliggende i stueplan i den ene af vores fem opgange. To beboere har mulighed for at bo ca. 100 meter væk fra vores fælleslokaler, mens tre beboere bor på den anden side af gaden lige over for fælleslokalet.\nResten af beboerne bor i tre opgange omkring fælleslokalet. Bostedet er tæt på offentlig transport, og der er gode indkøbsmuligheder. Derudover ligger vi tæt på svømmehal, biograf samt Nørrebrohallen og Nørrebroparken, som vi blandt benytter til forskellige sportsaktiviteter.\nFællesskabet står højt på dagsordenen i BOAS Nørrebro. Her giver vi dig et indblik i, hvordan det foregår i praksis.\nEr du ung, voksen eller pårørende har du sikkert en masse spørgsmål til, hvordan det er at være indskrevet hos BOAS Nørrebro under SUF, og hvordan du får en plads her hos os. Vi har samlet lidt information om, hvordan det foregår på tværs af vores afdelinger.\nTil unge og pårørende – før indskrivning\nBOAS Nørrebro bliver med jævne mellemrum kontaktet af unge med Autisme Spektrum Forstyrrelse eller deres pårørende, som ønsker at se vores bosted eller få en plads. Det er dog vigtigt, at I som det første går omkring sagsbehandleren i jeres hjemkommune, da det er denne, som i første omgang skal vurdere, om der er basis for godkendelse af et §107-tilbud.\nSamtidig skal du vide, at en godkendelse ikke nødvendigvis er lig med, at du bliver visiteret til en plads hos BOAS Nørrebro. Det kan være, at din sagsbehandler har et andet tilbud, som findes mere relevant.\nDerfor anbefaler vi, at I som det første retter henvendelse til sagsbehandleren i jeres hjemkommune og får drøftet muligheden for en §107-godkendelse. Hvis din sagsbehandler vurderer, at BOAS Nørrebro vil være det rette sted for dig, retter kommunen henvendelse til os, og vi indkalder til en visiterende samtale.\nEr du i tvivl om noget i denne proces, er du altid velkommen til at kontakte os, og vi kan hjælpe med at guide dig den rette vej.\nEva Garde, afdelingsleder BOAS Nørrebro\nMobil: 30 84 46 02\nCoach i Mindjuice\nTidligere erfaring indenfor børne- og unge psykiatri på behandlingshjem i København.\nMarius Havemann Linnet\nKandidat i pædagogik og uddannelsesstudier & arbejdslivsstudier, Roskilde Universitet.\n8 års erfaring med ASF og komorbiditet.\nAnne Sophie Rødgaard (på barsel)\nIda Josefina Benkjær-Olsen (på barsel)\nFlere års erfaring med unge med autisme og tillægsdiagnoser i hhv. psykiatrien og botilbud.\nKatrine Thestrup (på barsel)\nFlere års erfaring med tillægsdiagnoser gennem døgninstitution, værested og specialskole. Herunder støttepædagog for børn og unge med særlige behov.\nEfteruddannelse i Kognitiv terapi og metoder\nFlere års erfaring inden for Autisme Spektrum Forstyrrelse og tillægsdiagnoser - blandt andet fra døgninstitution med omsorgssvigtede børn og unge samt støttepædagog med særligt fokus på børn med Autisme Spektrum Forstyrrelse\nUddannet pædagog i 2008.\nKA i didaktik (materiel kultur) i 2017.\nSpecialkursus i Autisme Spektrum Forstyrrelse samt efteruddannelse i Kognitiv terapi og metoder\nMange års erfaring inden for Autisme Spektrum Forstyrrelse og tillægsdiagnoser fra specialskole\nEva Hvalsøe Garde\nEfteruddannelse i kognitiv terapi og pt. i gang med diplomuddannelse i ledelse.\nMange års erfaring inden for Autisme Spektrum Forstyrrelse og tillægsdiagnoser bl.a. på døgninstitution og specialskole samt solistprojekt.\nDokumentation i BOAS Nørrebro\nLøbende dokumentation er et vigtigt styringsværktøj for både beboeren og vores samarbejde med sagsbehandleren. Dokumentationen tydeliggør mål og viser udviklingsvejen for det enkelte menneske, og i samarbejdet med kommunen er det med til at sikre de rette rammer om indsatsen. Gennem de såkaldte progressionsmålinger søger vi samtidig at afdække tendenser og udfordringer, som kalder på socialfaglige justeringer og nye metoder.\nI BOAS Nørrebro har vi fokus på brugerinddragelse, og det gælder også i dokumentationsarbejdet. Gennem personlig inddragelse i de mål, som beskrives for den enkelte beboer, er det vores erfaring, at den unge eller voksne opnår styrket ejerskab for egen udvikling, hvilket er afgørende for at opnå resultater.\nDokumentationen i BOAS Nørrebro forløber således:\nde første tre måneder tager vi udgangspunkt i delmålene fra den første handleplan.\nefter 2,5 måneders indskrivning udarbejdes den første halvårsstatus i et samarbejde med beboeren, hvor fokus er på ressourcer og nye delmål.\nder dokumenteres delmål hver uge under indskrivningen.\nder udarbejdes delmål af 2-6 måneders varighed, hvor indsatsen løbende vurderes, og delmålene justeres undervejs. Dette sker gennem løbende progressionsmålinger.\nvi laver desuden målinger på vores indsatser på tværs af SUF-afdelingerne, for at sikre udvikling på tværs inden for vores dokumentation.\nstatusmøder med sagsbehandler afholdes hvert halve år eller efter kommunens ønsker.\nafsluttende statusrapport og afsluttende progressionsmåling.\nDownload folder om BOAS Nørrebro her.\nVisitation sker ved henvendelse til tilhørskommunen. Kommunen retter henvendelse til BOAS Nørrebro, som herefter indkalder til visiterende samtale.\nVisitationen i Boas Nørrebro tager udgangspunkt i en grundig gennemgang af den kommende beboers støttebehov under en visitationssamtale. Vi præsenterer en samarbejdsaftale, som præciserer, hvad et botilbud hos Boas Nørrebro indbefatter. Efterfølgende indgås aftale om indskrivning, og der udarbejdes kontrakt. Den kommende tremåneders-handleplan udarbejdes på baggrund af visitationssamtalen og godkendes af både beboer og sagsbehandler.\nBoas Nørrebro har faste priser som fremgår af tilbudsportalen, men der kan laves aftaler om ekstra individuel støtte efter behov.


Hotel Zhuzhuangzi | De 10 bedste hoteller i Zhuzhuangzi | Hotels.com\nHoteller i Zhuzhuangzi\nSøg efter hoteller i Zhuzhuangzi\nSe hoteller i Zhuzhuangzi på et kort\nHotels.com kan hjælpe dig med at finde de bedste hoteller i Zhuzhuangzi.\nFor at hjælpe dig med at finde det perfekte værelse, når du reserverer et hotel i Zhuzhuangzi, Kina, har vi gjort det let for dig at sammenligne hoteller, heriblandt vores mest populære hotelkæder. I øjeblikket er vores mest populære hotel i Zhuzhuangzi &TravellersChoice1, som er blevet reserveret &TravellersChoiceBooked1 gange inden for den sidste time.\nNår du reserverer dit ophold på Hotels.com, kan du optjene bonusovernatninger ved at tilmelde dig Hotels.coms loyalitetsprogram, Hotels.com Rewards. Det er gratis at tilmelde sig og tager kun to minutter. Når du har indsamlet 10 nætter, får du 1 bonusovernatning*. Så selv en weekend i Zhuzhuangzi kan blive første skridt på vejen mod en bonusovernatning på et hotel.\nHvorfor reservere et hotel i Zhuzhuangzi på Hotels.com?\nVi hjælper dig med at finde det perfekte hotelværelse blandt 0 hoteller i Zhuzhuangzi. Med vores smarte søgefunktion kan du hurtigt sammenligne hoteller og filtrere dem efter:\n- Kvarterer i Zhuzhuangzi\n- Seværdigheder i Zhuzhuangzi\n- 0 anmeldelser skrevet af Hotels.coms gæster om overnatninger i Zhuzhuangzi\n- Hotelpriser, der bliver opdateret hvert minut - Ledige datoer - Detaljerede oplysninger og billeder - Detaljerede kort, der viser hotellernes beliggenhed samt de nærmeste transportmuligheder og turistattraktioner i Zhuzhuangzi.


Models Own Ice Neon kollektion - rijah.dk\nModels Own Ice Neon kollektion February 24, 2013 | blog, nailpolish, neglelak, nyt Lidt gammelt nyt fra Models Own. De annoncerede her for en lille uges tid siden en neon kollektion som i kan se på herunder :) Så nu er sommeren altså på vej… I hvert fald hvis det står til farverne på neglelakken :D De skriver selv følgende om lakkerne:\nThe only way to keep fluoro really bright is to KEEP IT COLD! We’ve packed this collection in specially-designed frosted bottles that you should keep refrigerated to protect the intense fluoro colour from fading.\nDe vil være tilgængelige på Models Own hjemmeside fra den 20 marts :) Der står man kan preorder fra 1 marts, men ved ikke om det kun gælder UK kunder. Men man kan jo prøve og hoppe derind omkring den 1. og se om det kan lade sig gøre :) Er i til neon om sommeren?\nRelaterede indlægModels Own – Lili’s PinkNyheder fra Rimmel – Cocktail Colour In a FlashFlere nye farver fra FNUGModels Own new collection: BeetlejuiceZemanta\nShare this: Pin ItEmail Tags: models own, models own neon, nailpolish, neglelak, nyheder\n← IsaDora – RosetteMavala – Honolulu → 4 Comments\nSøs\tFebruary 24, 2013 at 14:10\nI’m in love!! Er helt sikkert på neon <3\nReply Line Højlund\tFebruary 25, 2013 at 08:21\nWOW! Sikke nogle fantastiske farver! Det er da vist et must have :D\nReply Fru Buur Bækgaard\tMarch 26, 2013 at 08:04\nKender du til nogen anbefalingsværdige steder at shoppe Models Own it, når nu de ikke leverer internationalt via deres hjemmeside længere?\nReply rijaH\tMarch 26, 2013 at 13:32\nHmm desværre ikke.. Måske på asos? Det må være mit bedste bud :)\nChanel neglelak Spring Summer 2013 Chanel Fall 2013 neglelakker


Candis lænestol - cognac/sort kunstlæder/metal, m. armlæn - Lænestole - BOBO - Møbler, boligtilbehør og indretning til hjemmet\nCandis lænestol - cognac/sort kunstlæder/metal, m. armlæn\nCognacfarvet lænestol i kunstlæder med skønne armlæn .... SÅ flot! Hvilestolens ben er lavet i sort pulverlakeret metal\nHer præsenterer vi en elegant Candis lænestol med armlæn for dig. Lænestolen er beklædt med cognac farvet kunstlæder, og har sorte slanke pulverlakerede metalben. Her får du en stilfuld designet lænestol, som vil pynte og vække begejstring i din skønne bolig.


Knud Steffen: samfundet om jeg-fiktioner (in progres)\nKu ha lyst til at notere alle mine irritationer som lyde eller farver eller et tredje medie. Sidder fast i nogle strukturelle forgreninger, hvor ansvaret er løbsk. Og hvorfor så få det smidt over i ikke bare en toneart, for det er jo virkelig mol, fordi det ikke hjælper mig at stille mig på og så betragte sagen fra en ny vinkel som en film foreslog. Jeg kan sagtens se det. Men løsningerne, hvor er de? Gå! Siger de over i hjørnet. Men jeg går ikke, for jeg er osse en struktur. Udskiftelig, ja, men det er netop sagen i sin nøddeskal. For i koordinatsytemet er problemet at jeg så bare skal aflevere de samme problemer og mine øjne. For det handler ikke om noget personligt i den forstand. Den næste og i den grad selvskrevne som eksekutor bliver vel heller ikke inviteret til at deltage i sangen om Vesterhavet. Jamen så se dog hvor personligt du skrukker op. Jeg valgte den personlige vinkel jeg valgte hammer og bue og pil. Og sigtede mod navngivne, men navne der ikke kan frigives her, for så er alle akkreditiver overbragt. Og da jeg ikke gør det som den der skal vogte testamentet, er skriften her umulig, dårlig, intetsigende. Det er ikke kladde, men ikke-skrift og det for at jeg kan løfte lyden op som skyer der sidder på et får.\nVar den, jegets uniform, ude af kontrol. Så nyttede det ikke. Samfundet, denne sum af løbskhed, var bundet sammen af jeg-fiktioner, der IKKE ku eller måtte betragtes som fiktioner. Den køver samfundet naturligvis ikke, sagde alle.\nRetsvæsnet ku ikke leve af det ene fiktionsjeg sagde, at det var ikke lige den del af fiktionen, der havde forbrudt sig, men en anden del af fiktionen, som der allerede i går var taget afsked med. Samfundet måtte bruge individet som fasttømret person. En prøved ad en anden vej og sagde, at hans genmateriale styrede hans handlinger. Det var nedlagt mange slægtled tilbage. Genet for alm pyromani skyldtes på mødrene side en skolelærer i Holsten. Hans hang til at "leg" med svovlstikker og fidibusser viste det tydeligt. Hans anden hang, den for spiritusindtag, viste sig sig i et voldsomt efterslæb i slægtens alleryngste, der stod aldrig var ædru. Og dnamaterialet udviste med stor tydelighed, at hans jeg kunne udstanses i et grenværk, der for mere end 200år siden ville kunne være prognosticeret, hvis man havde haft testmuligheden dengang.\nMan sagde osse, at han havde en kærne i sig selv. En kærne der konstituerede sig i det faktum at kunne sige "jeg" og hvorved "jeget" kunne forholde sig diskussionen om netop jeget. Evnen til at se forholdene omkring det destabile jeg, krævede netop et personalt, ja fiktionsfrit jegs udsigtspunkt. Un aspetto som en anden del af familien, fra Apuglia oprindeligt, kaldte det.\nDet var flere aspekter i ansvarsprojiceringen. Som hurtigt var det begreb der kom på bordet.\nMan havde snakket, ikke bare i retsvæsnet, men over hæk og hegn om en dårlig barndom, kønnet, traumer, som skulle godskrives ved strafansættelse, den kriminelle. Selv ordet kriminel var under beskydning.\nEn sagde: Kan Hitler frikendes qua traumer, qua slægtens dystopier, qua dnamaterale, qua geden, der bed ham i tisseriet. Og kan en alm jævn alkoholiker holdes fri af samfundets fangarme, hvor der sidder tilbud på både antabus og Minnesotakur, da han ikke selv er skyld i det. Han er jo ikke "herre i eget hus".\nMen den mest konservative og som ikke havde denne indædte tro på fremskridtet. Han formulerede det selv lidt anderledes: Vi alle, sådan sagde han altid om samfundet, må bære et ansvar for hinanden. Vi er kastet i hinandens hænder. Og dether syn på sagerne vil totalt ødelægge dette konstituerende reciprokke ansvar. Han var advokat.\nMen traumerne som en del af jegfiktionen eller var de en del af det samfundet, dommerstanden ville kalde du står selv inde for det. Hvis du har lavet noget møg og vi har et offer, så skal offeret vil ikke bare ofres en gang til.\nJeg fiktionen havde mange andre aspekter. Det ontologiske eksempelvis. Det som befandt uden for samfundets kontrol og almindelig væren. men den anden væren. Det skulle der osse ses på. Men det var svært, vedkendte man sig at forene de to verdener.\nLad os senere se på det ontologiske, erkendelsesmæssige.\nIndsendt af knudsteffen kl. 02.36


⭐Nye vilkår for konfirmationsforberedelsen. "Førstehjælp" til de strukturelle og pædagogiske udfordringer\nNye vilkår for konfirmationsforberedelsen. "Førstehjælp" til de strukturelle og pædagogiske udfordringer\nDownload "Nye vilkår for konfirmationsforberedelsen. "Førstehjælp" til de strukturelle og pædagogiske udfordringer"\n1 Nye vilkår for konfirmationsforberedelsen "Førstehjælp" til de strukturelle og pædagogiske udfordringer Teologisk Pædagogisk Center Løgumkloster 20112 2 Nye vilkår for konfirmationsforberedelsen 2011 Forfatterne og Teologisk Pædagogisk Center Løgumkloster3 3 Forord De religionspædagogiske stiftskonsulenter over hele landet har de sidste år fået et stadig stigende antal henvendelser fra præster og sogne, der spørger efter gode råd og vejledning omkring konfirmationsforberedelsens struktur. Det hænger sammen med, at den traditionelle struktur omkring konfirmationsforberedelsen på stedet er i opbrud. Oftest er det initiativer fra folkeskolen eller fra politisk hold, der gør det nødvendigt at forandre og tænke nyt, men henvendelserne kommer i disse år samtidig med, at præster og konfirmandundervisere selv efterspørger en bredere vifte af strukturformer for at kunne udfolde de mål, de selv har med konfirmanderne. Stiftskonsulenterne har sammen med Teologisk Pædagogisk Center gennemtænkt problematikken og udsender nu et hæfte i TPC s værkstedsserie. Det signalerer, at der er tale om et arbejdshæfte. Det rummer et bud på en række mulige modeller til at lave en struktur for konfirmationsforberedelsen, der ikke kun kan tilpasse den til ændrede vilkår, men samtidig styrke målet med den. Dertil kommer i hæftet grundovervejelser over situationen og den pædagogiske udfordring, samt en række konkrete undervisningsforløb, der kan bringes i spil inden for nye strukturer. Materialet har i høj grad sin baggrund i de situationer og strukturer, som stiftskonsulenterne har mødt i deres virksomhed i stiftet, og bygger på bidrag fra en lang række sogne og præster, der har afprøvet og udviklet dem. Det juridiske afsnit er udarbejdet af fhv. stiftskontorchef Benedikte Holm, Ribe. Alt sammen har som mål at inspirere både til samtaler og konstruktive forhandlinger i sogn og menighedsråd og lokalsamfund og til udvikling af konfirmationsforberedelsen. Løgumkloster,.. Fritze Steiner Johnsen, stiftskonsulent i Fyns stift Kasper Høyer, stiftskonsulent i Lolland Falster stift Lars Nymark, stiftskonsulent i Århus stift Leise Christensen, lektor på Teologisk Pædagogisk Center Pernille Nærvig Petersen, stiftskonsulent i Helsingør stift Povl Götke, lektor på Teologisk Pædagogisk Center Stinna Ahrenst, stiftskonsulent i Roskilde stift Tina Brixtofte Andersen, stiftskonsulent i Århus stift4 45 5 Indhold Konfirmation i kirken og samfundet s. 7 Konfirmationsforberedelsens mål og kvaliteter s.11 Præsten som underviser s.19 Hvad er reglerne? s.21. Forhandlingssituationen mellem skolen og kirken s.29 Forhandlingsvejledning s.29 Strukturforhandlingernes nødvendige udgangspunkt s.30 Løsningsmodeller for en ændret struktur s.33 Folkeskolen ændrer skemastruktur s.33 Samfundet ændrer skolestruktur s.37 Undervisningseksempler i alternative strukturer s.41 Konfirmandweekends og konfirmandlejr s.51 Weekendlejr med overnatning s.52 Weekendlejr uden overnatning s.55 Konfirmandlejr s.57 Hvad bør en konfirmand koste? S.63 Der er en vej til fremtiden s.65 Litteratur s.676 67 7 Konfirmation i kirken og samfundet Hvert forår rummer medierne artikler og indslag om konfirmationen. De handler f.eks. om unges motivation for at lade sig konfirmere, om gavebudgettets størrelse, om modebevidstheden omkring konfirmationen eller om familiære vanskeligheder og konflikter, som konfirmationsdagen kan bringe i spil. Alt sammen er det udtryk for, at konfirmationen er en fast del af kirkens rytme på de lokale steder, og at den spiller en afgørende rolle også på det kulturelle plan, så afgørende at stort set alle medier må beskæftige sig med den for at dække deres målgrupper. Konfirmationen er afgørende for kirken Målet med konfirmationsforberedelsen er i følge Den kongelige Anordning ikke at føre konfirmanden til tro. Det er kirkens bud på elementær dåbsoplæring for den døbte eller den, der er på vej til dåb. Det er således en bred og sammensat dannelsesproces. Siden 2008 har en række sociologiske undersøgelser givet ny indsigt i konfirmationens og konfirmationsforberedelsens betydning både for kirken og civilsamfundet. En omfattende europæisk undersøgelse med konfirmander og 2300 undervisere fra syv deltagerlande, herunder de skandinaviske lande og Tyskland 1, konkluderer entydigt, at konfirmation og konfirmationsforberedelse i de lutherske kirker har en altafgørende betydning for kirken. Det er en af de bredeste kontakter mellem kirken og dens medlemmer. Det er den centrale socialisation ind i kirkens og kristendommens ritualer, gudstjeneste og menighedsliv og refleksionsrum. Kirkelig og kristen dannelse. Som oftest vil der i den henseende indgå et overordnet kendskab til bibel og salmebog, en rudimentær viden om kirkeårets gang, udenadslære i forhold til Fadervor og Trosbekendelsen og en grundig gennemgang af udvalgte bibelske fortællinger og salmer i Den danske Salmebog. Samtidig giver konfirmationsforberedelsen refleksions og erfaringsrum til konfirmanden i forhold til de ting. Konfirmationsforberedelsen spiller altså en afgørende rolle for den religiøse og kirkelige dannelse. Undersøgelsens konklusioner på det felt støttes af to andre, danske undersøgelser 2 fra samme 1 Friedrich Schweitzer m.fl. (red.): Confirmation Work in Europe. Gütersloher Verlag Søren Østergaard & Suzette Schurmann Munksgaard: Mere end blot forberedelsen til en fest? Kon4mandprojekt i Roskilde stift. En sociologisk undersøgelse på baggrund af 1000 konfirmander. Center for Ungdomsstudier og Religionspædaogik, CUR, Steen Marquard Rasmussen m.fl.: Rapport om den kirkelige undervisning 2009 i Dåbsoplæring i folkekirken. Beretning for den af biskopperne nedsatte arbejdsgruppe om dåbsoplæring 2010.8 8 periode. Konfirmationen er dannelse og netværk i civilsamfundet Samtidig dokumenterer den store europæiske undersøgelse noget, som har været underbelyst, nemlig at konfirmationen også spiller en afgørende rolle for civilsamfundet. Omkring en halv million unge om året i de syv lande, som indgår i undersøgelsen, deltager gennem konfirmationsforberedelsen i et fælles dannelsesprojekt, hvor bl.a. kulturel og personlig identitet og etiske overvejelser er på dagsordenen. Konfirmationsforberedelsens dannelse er ikke kun kirkelig og kristen. Den er samtidig også alment dannende. Den er alment æstetisk dannende. Konfirmanderne beskæftiger sig med fortællinger og historier, sang og musik, som ikke bare har sat afgørende præg på fortidens kulturelle udtryk, men som også moderne populærkultur trækker på. Og sidstnævnte inddrages ofte i konfirmationsforberedelsen. Konfirmationsforberedelsen har en kulturarvsvedligeholdende funktion. Det gælder ikke bare i forhold til den immaterielle kultur, men også i forhold til konkrete, menneskeskabte kulturudtryk som kirke og kirkegård. Kirker og kirkegårde afspejler skiftende tiders moder og luner, vaner og traditioner, æstetikker og kulturelle udtryk, som vi i dag fører mere eller mindre bevidst videre. Konfirmationsforberedelsen omfatter også en form for dannelse på det rituelle område. I situationen knytter det sig til den folkekirkelige gudstjeneste, men reelt er det almendannende erfaringer og oplevelser, for ritualer spiller en grundlæggende rolle i alle kulturer og har gjort det til alle tider. Endelig er konfirmationsforberedelse og konfirmation i et luthersk menighedsperspektiv voksenmyndiggørende og placerer sig derfor også samtidig helt naturligt og uløseligt folkeligt set som et overgangsritual fra barn til voksen. Piger bliver kvinder, drenge bliver mænd, og det åbner for en masse nye følelser og fornemmelser og spørgsmål angående frihed og ansvar, krop og seksualitet og meget andet. Konfirmationsforberedelse og konfirmation er og erfares som en vej ind i de voksnes rækker både kirkeligt og folkeligt. Konfirmationsforberedelse er således en afgørende faktor i et civilsamfund. I Danmark, hvor 7 ud af 10 (2009) i en ungdomsårgang bliver konfirmeret, er konfirmationsforberedelsen den væsentligste fælles dannelsessammenhæng ved siden af folkeskolen, som den i den sammenhæng åbner for en lang række væsentlige samarbejdsmuligheder med. Skole kirke samarbejdet er et9 9 udtryk for det. Desuden har konfirmationsfesten en konstituerende funktion i familierne. Der er et meget stort antal danske familier, som hvert år deltager i en eller flere familiekonfirmationer i maj måned. Dermed synliggøres og styrkes familienetværket både for deltagerne og for konfirmanden. Det er ikke mindst konfirmationens kulturelle betydning, der afspejler sig i mediernes omfattende dækning i forårsmånederne. Det lægger op til samtale og forhandling Set ud fra kirkens synspunkt er konfirmationen med den tilknyttede forberedelse af så stor betydning, at det må kalde på en maksimal indsats for at sikre og styrke dens kvalitet både på det indholdsmæssige og på det strukturelle plan. Set ud fra civilsamfundets synspunkt er konfirmationen og konfirmationsforberedelsen så afgørende en dannelsesfaktor og netværkskonstituerende faktor, at den må kalde både på respekt og plads. Når det gælder konfirmationsforberedelsens placering i forhold til folkeskolens undervisning er der altså argumenter for en forhandlingssituation, hvor interesserne i gode løsninger aldrig er ensidige, men gensidige.10 1011 11 Konfirmationsforberedelsens mål og kvaliteter Konfirmationsforberedelse har i næsten fyrre år været afviklet som en ugentlig morgendobbeltlektion i størsteparten af landets sogne undtagen København, hvor de to ugentlige timer har ligget efter skoletid. Det lægger op til en bestemt undervisning à la fagtimen i skolen. Form og indhold hænger sammen og betinger hinanden. Den traditionelle struktur giver både muligheder og begrænsninger. Faktisk har en dobbelttime inde i 7. eller 8.klasses skoledag fra august og til maj svaret ganske godt til det mål, som konfirmationsforberedelsen i et par generationer har haft: indlæring og oplæring i kristendommens stofområde. Men målsætningen ændrer sig nødvendigvis. Formidlingen i konfirmationsforberedelsen må tage bestik af det vilkår, kristendommen p.t. møder konfirmanderne på. De aktuelle årige og den situation, de udfolder deres liv i, afstikker nogle afgørende retningslinjer. Der er derfor grund til hele tiden at holde det spørgsmål åbent, om form og struktur står i et optimalt forhold til det mål og indhold, som kirken gerne vil give konfirmationsforberedelsen. Og omvendt: hvilke udfordringer og muligheder får underviserne pludselig spillet i hænde for måske at styrke den kirkelige undervisning, hvis der bliver ændret på den traditionelle struktur? Mål og indhold Den kongelige anordning om konfirmation fra 1989 fastslår i 4, at konfirmationsforberedelsens sigte er "at styrke konfirmandens fortrolighed med den kristne børnelærdom og folkekirkens gudstjeneste." I den sammenhæng er det vigtigt at gøre sig klart, at "den kristne børnelærdom og folkekirkens gudstjeneste" ikke er udtryk for en bestemt pensummængde så og så mange sider i en bog, som konfirmanden skal se at tilegne sig; så har han eller hun bestået. Den kristne børnelærdom markerer et fokus, et brændpunkt. Det er det enkle, elementære, centrale, hvorigennem det afgørende i kristendommen skinner ind over mennesker 3. Og gudstjenesten er først og fremmest en praksissammenhæng og altså heller ikke pensummængde. Det er på samme måde vigtigt at hæfte sig ved ordet "fortrolighed" i konfirmationsforberedelsens formålsformulering. "Fortrolighed" signalerer, at det drejer sig om at få mulighed for at komme i et personligt forhold til sagen. Fortrolighed er det, som man har taget til sig, og som er blevet en integreret del af ens liv. 3 Jf. fortalen til Luthers Store Katekismus12 12 Præster har som konfirmandundervisere en udstrakt frihed til at nå det mål, altså til at gribe forberedelsen an på måder, hvor de kan engagere det aktuelle konfirmandhold omkring sagen. Ligesom med forkyndelsesfriheden gælder det, at det ikke er frihed til hvad som helst men netop frihed til det ene: at lade centrum i kristendommen komme til orde: Guds nåde i Kristus for alle. Det kunne også vendes om og siges på en anden måde, nemlig at et menneske, som er døbt ind i den kristne menighed, over for menigheden og kirken må have et simpelt krav på 1) at få mulighed for at lære den hellige historie at kende, Guds handlen med verden i Kristus 2) at blive gjort fortrolig med kristen tro og praksis, både den liturgiske, gudstjenestelige, og kristenliv i dagligdag og samfund 3) at få mulighed for hele vejen igennem at arbejde med og overveje disse ting i forhold til sit eget personlige liv den eksistentielle dimension. Konfirmationsforberedelsen er oplæringens, refleksionens, uddybelsens og fordybelsens sted for de døbte eller dem, der er på vej til dåb. Det er samtidig et sted for en grundlæggende dannelse til at være en del af et samfundsfællesskab. Det er stedet, hvor konfirmander i fællesskab med hinanden og under vejledning har mulighed for at spørge til det, som de hører i kristendommen og dens forkyndelse og gudstjeneste, og gøre sig perspektiverende erfaringer med det. Kristentro er en bro til konfirmanden Kristendommen vil kun være til i kommunikation med mennesker. Det er dens eneste mål. Fra en gruppe af unge, som både hjemmefra og fra folkeskolen er opdraget til at blive spurgt og tildelt ansvar for dagligdag og egen læreproces, ligger der et ønske om medinddragelse, medansvar og måske frem for alt et ønske om selvvirksomhed som en integreret side af undervisningen. I følge den europæiske konfirmandundersøgelse har 72 % af de danske konfirmander selv truffet afgørelsen om, at de vil konfirmeres. 55 % peger bevidst på, at motivet er, at de selv er døbte. De prioriterer almene livsemner. Venskab får den højeste score, og når det gælder arbejdsformer, foretrækker de kreative, personligt, kropsligt og socialt orienterede læringsstile. Der er en pædagogisk pointe i det. Dels gælder det, at det, som man selv er ansvarlig for og kan se en mening med, er man samtidig tilbøjelig til at lade sig motivere for og foranlediget til at engagere sig i. Samtidig er egen erfaring i sig selv en afgørende side af læreprocessen. Det er vanskeligere for13 13 en skuespiller at lære en replik, som falder, mens han står passivt hen på scenen, end når han er i bevægelse med sin krop. Det, som går gennem kroppen, bliver en del af en selv. Eller det, som man ikke gør sig egne erfaringer og refleksioner med, sidder måske nok et sted i hjernestrukturen, men uden at det lader sig aktivere. Det gælder også konfirmandstuens stof. Men der er også en teologisk pointe i at lade konfirmandernes egne erfaringer og refleksioner med den kristendom, som de er døbt ind i, være en integreret del af konfirmationsforberedelsen. Dels hænger liv og lære uløseligt sammen i kristentroen, dels er konfirmanderne ikke bare tilhørere eller elever i en undervisningssituation; den minigudstjeneste, som er almindelig indledning i konfirmationsforberedelsen, signalerer, at "vi er Guds hus og kirke nu", både præst og konfirmander. Konfirmandernes egne erfaringer og refleksioner sikrer det, der er evangelisk luthersk kristendoms adelsmærke: at kunne forholde sig kritisk til det, der bliver sagt og overleveret om troen. Kristendommen har en læresammenhæng Konfirmationsforberedelsens konfirmandrettede perspektiv flytter ikke på, at undervisningen selvfølgelig har et læringsindhold. Kristendommen har mennesker ikke fra sig selv. Den har et lærestof, man som kristen og døbt må bringes i forbindelse med. Hvad er det for noget, det med Gud og Jesus? Allerede Augustin formulerede den kirkelige elementærundervisnings program med ordene om, at en kristen med nødvendighed må kende og kunne gøre rede for "den hellige historie" (Guds frelsende historie i verden med Kristus). Konfirmanderne ved det selv. De forventer læringsorienterede aktiviteter i konfirmandstuen og ikke bare underholdning. I en af de danske, kirkesociologiske undersøgelser svarer 3/4 af konfirmanderne, at de forventer at lære Fadervor og Trosbekendelsen, og 2/3 deler den næststørste forventning, at de lærer at sætte ord på, hvad jeg tror på. Konfirmationsforberedelsen på ugeskemaet? En erfaringstæt og erfaringsskabende konfirmationsforberedelse har det ikke altid nemt, hvis hele undervisningsforløbet skal foregå som dobbelttimer i forbindelse med den øvrige skoleplan. Der er ting, som kan lykkes dér, men bestemt også det, der vanskeligt kan. Undervisningen kommer til forveksling til at ligne en dobbeltlektion i tysk, engelsk og matematik, som forældregenerationen14 14 selv husker det fra skoleskemaet. Folkeskolen har gjort sig tilsvarende erfaring med den fagopdelte, klassebundne, bogligt orienterede undervisning, der skifter emne time for time, og hvor et fag først vender tilbage med et par timer i næste uge. For at kunne skabe rammer omkring en erfaringstæt og erfaringsskabende undervisning har man i folkeskolen i de sidste 15 år omstruktureret undervisningen med øget vægt på tværfaglighed, temaundervisning/projektarbejde i samlede blokke, opbrydning af den stive lektionsopdeling. Der er grund til at lade sig inspirere af den udvikling, samtidig med at ændringen i det traditionelle skoleskemas struktur netop byder på nye udfordringer og muligheder i konfirmandstuen. Pludselig er det langt fra givet, at konfirmationsforberedelsen udelukkende skal være 2 timer om ugen i 8 måneder. Måske kan noget af den samles i blokke, hvor intensiteten og fordybelsesmuligheden bliver meget større. Der er perspektiv i at trække på de gode erfaringer fra ekskursionsdage, "lang lørdag" i konfirmandstuen med temaundervisning, samvær og fællesspisning eller weekendture. Der er sider af konfirmationsforberedelsens mål, der bedst eller måske kun lader sig udfolde i en struktur, hvor der er mere tid til at arbejde og være sammen. Man kunne så selvfølgelig spørge, om det endda vil tjene konfirmationsforberedelsen at komme helt ud af skoleskemaet, hvor den efter traditionen og juridisk er sikret en plads. F.eks. eftermiddags eller aftenundervisning, der kunne blive klubpræget, og hvor inddragelsen af andre ressourcepersoner i konfirmandarbejdet ville have bedre vilkår. Der ligger erfaringer mange steder, især fra hovedstadsområdet, der dokumenterer, at den struktur kan opfylde konfirmationsforberedelsens formål og med lige så højt deltagerantal og tilmed netop lægge en række andre undervisningsmuligheder til. Over 90 % af landets sogne har bevaret konfirmationsforberedelsen inden for skoleskemaet, og de fleste af de steder har samtidig en meget høj deltagerprocent. Den skemamæssige integration af folkekirkens konfirmationsforberedelse og folkeskolens undervisning udtrykker her, at begge dele betragtes som grundlæggende folkelig dannelse. Konfirmationsforberedelsen inden for åriges almindelige "arbejdsdag" (skoledagen) placerer forberedelsen på en anden plads end samfundets øvrige fritidstilbud, som unge har at vælge imellem uden for skoletid. Det er signaleret, at det er lige så selvfølgeligt at gå til konfirmationsforberedelse som i skole, for begge dele er udtryk for grundlæggende dannelse.15 15 Dér hvor man har konfirmationsforberedelsen integreret i forhold til folkeskolens skema, gælder det imidlertid om at være vågen for de gode muligheder, som skolernes ændringer i den traditionelle skemastruktur i øjeblikket åbner. To ugentlige timer, der ofte reelt kun er fem kvarter inklusiv pause, lægger store pædagogiske begrænsninger. De egner sig bedst til hovedsagelig lærerstyret klasseundervisning, information og træningsopgaver. Hvem finder på at lukke op for pensler og maling? Hvem finder på at tage en tur ud af konfirmandstuen? Hvornår kan man overhovedet tillade, at konfirmanderne bruger en halv time og netop en nødvendig halv time bare på at spore sig ind på et emne og stille deres egne spørgsmål og selv planlægge deres arbejdsforløb? Udfordringer og muligheder Det ser anderledes ud, hvis man i en periode måske har 3 4 timer i træk eller en hel dag. Der vil være emner i konfirmandstuen, der ville vinde ved at blive taget op i samlede dage, måske en hel uges intensiv undervisning. Ikke mindst fordybelsen vil kunne øges. Der ligger en række positivt beskrevne forsøgsforløb, hvor konfirmationsforberedelsen i Danmark er afviklet i form af ugelejre. Og ikke mindst i de nordiske nabolande ligger der en hel række dokumenterede gode erfaringer med at strukturere store dele af konfirmationsforberedelsen som lejr. Når der alligevel er grund til at overveje, om det er løsningen at samle alle konfirmationsforberedelsens 56 timer til blot et par ugers undervisning i året, eller der bør tænkes kombinationer, hænger det sammen med, at der er andre sider af det, der hører til konfirmationsforberedelsen i Danmark, som er vanskelig at tilgodese i den form. Forholdet til søndagsgudstjenesten og menigheden i sognet, opbygningen af forholdet mellem præst og konfirmander, der ligesom alle andre mellemmenneskelige forhold må have sin tid, den vigtige erfaring af en livsrytme med kirken, kirkeåret og kristendommen. Det er det, som ugeforløb over en periode har mulighed for at give. Til gengæld åbner det øgede skole kirke samarbejde i dag muligheden for at give et temaforløb i konfirmandstuen en bredere basis i samarbejde med nogle af skolens fag, hvor parallelle ugeforløb kan trække på fælles ressourcer. Eksempelvis kan et forløb omkring døden både have kirke og skole vinkler, der uddyber hinanden og skaber bedre helhedsforståelse.16 16 Strukturændringer har konsekvenser for pædagogikken Nye strukturmuligheder giver under alle omstændigheder helt andre muligheder for konfirmandernes selvvirksomhed og for at gøre konfirmationsforberedelsen til mere end arbejdet med en lærebog. Det lukker op for en større vifte af læringsstile (høre, se, røre, mærke) og arbejdsformer (drama/rollespil, filmarbejde, billedskabende virksomhed, projektarbejde, ud afhuset). Det er helt essentielt, at præsten gør sin undervisning varieret og skifter mellem flere måder at undervise på og bare være sammen med konfirmanderne på. Til dette formål kunne man bruge tanken om de mange læringsstile og sørge for, at man de dage, hvor man mødes i blokke og hele dage, altid i sin undervisning har elementer, der taler til alle sanserne. Der skal være plads til fysisk udfoldelse såvel som stille stunder; der skal være kreative tiltag såvel som fortælling; der skal være sang og musik samt quizzer og konkurrencer; der skal være oplevelser og undervisning ude såvel som inde. Der skal være alt det, der engagerer både hjerte og hjerne hos præst såvel som konfirmand! Bl.a. kan ideen om Cooperative Learning tilgodese det pædagogiske behov for at variere undervisningen og kan med held anvendes i konfirmationsforberedelsen. Som metode er Cooperative Learning relativt kognitivt anlagt og kan bruges som variationsmulighed i en halve og heldags undervisning. Samarbejde styrker undervisningen Øget, sammenhængende undervisningstid og de arbejdsformer, det kalder på, kræver flere personressourcer omkring undervisningen. Undervisning i andre strukturer og måske på andre tidspunkter end dobbelttimer inden for folkeskolens normalskema giver samtidig muligheden for samarbejde. I en tidsmæssigt udstrakt blok og i eftermiddags og aftentimer og i weekender kan der ofte lettere samarbejdes med andre om forløbene. Det giver kolleger mulighed for at gå sammen og i dialogen styrke undervisningen og udvide dens former. Det gør det samtidig praktisk muligt at inddrage kirkelige medarbejdere, kirkelige ungdomsorganisationer, menigheden, andre institutioner (museer, biblioteker osv.) og konfirmandernes forældre. Opbruddet i skolelukninger og samling af overbygningsklasser på de centrale byers skoler og17 17 dermed flere sogne og præster, der nu samlet omkring at skulle undervise konfirmander fra det samme sted, er endnu en mulighed for at udbygge en samarbejdsstruktur omkring konfirmationsforløbet. Strukturer handler altid både om begrænsninger, der skal bruges som konstruktive udfordringer til at skabe god undervisning, og om muligheder, der åbner for nye former og veje til det samme. Frivillige i undervisningen I Danmark har der ikke i væsentlig grad været tradition for at involvere mange frivillige i konfirmationsforberedelsen. Ofte hviler forberedelsen alene på præsten, sommetider med hjælp fra en sognemedhjælper. Dette skyldes bl.a., at frivilliges deltagelse er vanskelig, hvis forberedelsen finder sted i to ugentlige morgentimer, hvor mange mennesker enten er på arbejde eller i skole. Et øget samarbejde med frivillige til gavn for alle kunne etableres de steder, hvor forberedelsen enten ligger i blokke om eftermiddagen, om aftenen eller om lørdagen eller i forbindelse med weekender og lejre. Det er de færreste, der vil forpligte sig til at være frivillig i et helt forløb, men de fleste vil gerne komme en gang eller to og være behjælpelig med de ting, som de har særlige kompetencer indenfor. Det kunne være en lokal kunstner; en tømrer, der skal arbejde med træ med konfirmanderne; en kok, man kan lave nadverforløb med; en kirkevant ældre, der gerne vil dele ud af sine kirkeerfaringer og grunde til at holde fast i kirken; en brud og/eller gom, der fortæller om, hvorfor det er vigtigt for dem at blive gift i kirken; en musiker osv. De frivillige kunne også hverves blandt flokken af sidste års konfirmander. I de nordiske nabolande bruger man i langt større omfang frivillige i konfirmationsforberedelsen end hos os. I Finland, f.eks., siger to ud af tre konfirmander, at de gerne vil hjælpe til på frivillig basis ved næste års konfirmationsforberedelse, og mange af dem gør det rent faktisk i én tre sæsoner. At have unge med som rollemodeller for konfirmanderne i forberedelsen øger konfirmandernes interesse for sagen, og de frivillige unge spiller i Finland en uundværlig rolle i konfirmandernes dannelsesproces, som er en vigtig del af konfirmationsforberedelsen.18 1819 19 Præsten som underviser I forbindelse med strukturændringer af konfirmationsforberedelsen stilles der nye krav til præsten som underviser, især hvis en ændring af de to ugentlige undervisningsmoduler ændres til blokke med tre til fem timer og hele dage. Præstens identitet som underviser Konfirmanderne møder op med en forestilling og nysgerrighed om, hvem præsten egentlig er. Det er et vigtigt møde, og ofte husker konfirmanderne deres konfirmationspræst for resten af livet. Når de helt uden undtagelse taler om at gå til præst, er det vigtigt at vedkende sig, at noget af det afgørende for dem i det møde, er, at underviseren ikke bare er pædagog eller lærer, men samtidig er ritualforvalter, der står for alteret ved gudstjenesten, måske har døbt og konfirmeret og viet i konfirmandernes familie og siden er den, der er præsten ved deres konfirmation 4. Strukturændringer sætter fokus på fortsat at imødekomme konfirmandernes forventninger om at gå til præst. Autenciteten i undervisningssituationen Konfirmationsforberedelsen er et møde mellem mennesker. Undervisere med en god relation til eleverne og i denne sammenhæng præster med en god relation til konfirmanderne, opleves som inspirerende samtidig med, at den gode relation er med til at motivere eleverne i selve undervisningssituationen. Når man ved strukturændringer ikke mere kan klare sig igennem med det forholdsvis korte møde i dobbelttimen foran katederet, stiller det krav til en tydeliggørelse af det personlige og relationelle forhold til konfirmanderne. Det er det, der bærer undervisningen igennem for dem. Underviseren skal sætte sig selv i spil, ikke fordi man finder sig selv og sine egne erfaringer uovertrufne, men fordi man i den indsigt og erfaring, man kan komme med, finder noget, der kan have betydning for dem, man underviser. Det personlige, engagerede nærvær omkring sagen fra underviserens side er konfirmandernes chance for at se, hvad det drejer sig om, og forstå det og forholde sig til det selv. 4 Jf. Kirstine Helboe Pedersen: Det hellige, almindelige præsteembede i Kritisk Forum for Praktisk Teologi 121/september 2010, s.61 7220 20 Vejlederrollen En ændret struktur med mange forskellige arbejdsformer og læringsstile og øget fokus på konfirmandernes selvstændige arbejde, stiller også på en anden måde krav til præsten som underviser. Vejlederrollen skal tænkes tydeligt ind. Vejleder betyder at se og høre dem, der skal lære, dér hvor de er, og være i stand til at gå med i form at spørge til konfirmanderne og deres tanker og holdninger og byde kristendommen ind som en mulig vej. Præsten får derigennem både indblik og forståelse for den enkelte konfirmand, og vigtigst af alt konfirmanden oplever at blive set og hørt. Klasserumsledelse Når undervisningen i forhold til den traditionelle klasseundervisning udfolder sig i en langt større variation af former, betyder det umiddelbart, at den får en løsere struktur, som det er afgørende at kunne holde sammen og skabe konstruktive rammer for. Det er en underviseropgave. Det er underviserens ansvar at udøve klasserumsledelse, for hvis ikke underviseren tager ledelsesrollen på sig, vil der være konfirmander, der forsøger at overtage ledelsesrollen. At lede en undervisningssituation med konfirmander handler om, at man som underviser skaber et positivt klima i klassen, etablerer arbejdsro og motiverer til engagement og deltagelse i konfirmationsforberedelsen. Der er ikke et modsætningsforhold mellem den gode relation og klasseledelse. Man kan som underviser godt have kontrol og struktur på situationen, samtidig med at man har en god relation til konfirmanderne.21 21 Hvad er reglerne? Når man vil nytænke tilrettelæggelsen af konfirmationsforberedelsen, er det vigtigt at gøre sig klart, hvilke muligheder og begrænsninger de gældende regler på området indebærer. Udover reglerne i den gældende anordning om konfirmation af 2. december 1989, som er nærmere uddybet ved Kirkeministeriets vejledning om konfirmation af 23. januar 1990, er der fastsat regler i folkeskolelovens 53. Ingen af disse regler har været ændret gennem nu mere end 20 år, og med den udvikling, der i øvrigt er sket i samfundet i denne periode, kan de på nogle punkter virke lidt ude af trit med dagens behov. Der foreligger et udkast til ny anordning, formuleret af et af biskopperne nedsat udvalg, som hvis det vedtages vil give bredere rammer for tilrettelæggelsen, men om eller hvornår disse regler bliver til virkelighed, vides ikke. Derfor bygger den følgende gennemgang på de gældende regler, og de fortolkningsmuligheder, som kan ligge inden for disse. Netop med hensyn til fortolkning af regler, der har virket gennem så mange år i et skiftende samfund, er det nødvendigt også at se på den praksis, der har udviklet sig inden for de enkelte bestemmelsers område, og ikke alene se på bestemmelsernes bogstav. Hvad kan aftales med kommunalbestyrelsen? I folkeskoleloven står, at tiden for konfirmationsforberedelsen fastsættes ved forhandling mellem kommunalbestyrelsen og præsterne i kommunen. Kan der ikke opnås enighed mellem parterne, træffes afgørelsen af kommunalbestyrelsen efter forhandling med de berørte menighedsråd. Der står også, at der skal sikres konfirmationsforberedelsen den nødvendige tid inden for de rammer, kommunalbestyrelsen og skolebestyrelsen i øvrigt har fastsat. De hensyn, kommunalbestyrelsen her skal varetage, er aftaler om antallet af skoledage, rammer for klassedannelsen, undervisningens organisering, herunder elevernes undervisningstimetal på hvert klassetrin, skoledagens længde, udbud af valgfag, specialundervisning på skolen og elevernes placering i klasser. Det vil altså altid være kommunalbestyrelsen, der ved uenighed har det sidste og afgørende ord, men der skal ske et forsøg på at opnå enighed, før der træffes afgørelse. Kommunalbestyrelsen kan, som led i den almindelige adgang til kommunal delegation, have delegeret beføjelsen helt Vis mere\nNye vilkår for Konfirmationsforberedelsen "Førstehjælp" til de strukturelle og pædagogiske udfordringer Teologisk Pædagogisk Center Løgumkloster Nye vilkår for konfirmationsforberedelsen "Førstehjælp" Læs mere Dåbsoplæring i folkekirken\nDåbsoplæring i folkekirken Beretning fra den af biskopperne nedsatte arbejdsgruppe om dåbsoplæring 2010 2 3 Forord Biskopperne har på møde den 9. april 2008 besluttet at nedsætte en arbejdsgruppe vedrørende Læs mere Vi sætter Fokus på beskrivelserne af Elevernes alsidige personlige udvikling\nVi sætter Fokus på beskrivelserne af Elevernes alsidige personlige udvikling Følgende oplæg er skrevet af fra Uddannelsesstyrelsens håndbogsserie nr. 11-2003 Grundskolen med vore egne kommentarer tilføjet Læs mere Hvordan kan VORES BØRN lære mere i skolen?\nVelkommen til samarbejde Hvordan kan VORES BØRN lære mere i skolen? Hvad skal børnene lære i skolen og som hjemmearbejde? Tekst af Solveig Gaarsmand og Helge Christiansen AKTIVE FORÆLDRE HJEMMEARBEJDE Læs mere Skolefritidsordninger\nSkolefritidsordninger Mellem skole- og fritidspædagogik 2005 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Skolefritidsordninger 2005 Danmarks Evalueringsinstitut Trykt hos Vester Kopi Eftertryk med kildeangivelse er tilladt Læs mere 2. Tilsyn 3. Budget 4. Samarbejde i bestyrelsen 5. Kontakt udadtil 6. Undervisningens indhold 7. Ansættelse og afskedigelse 8.\nPublikation: Hvorfor og hvordan? - Skolebestyrelsen Hæfte 1 Skolebestyrelsen Hæfte 1 Hvorfor og hvordan? Første hæfte af otte i serien om skolebestyrelsen. De øvrige er: 2. Tilsyn 3. Budget 4. Samarbejde Læs mere Prøv alt, hold fast ved det gode\nPrøv alt, hold fast ved det gode (1.Thessalonikerbrev kap. 5, vers 21.) Projektbeskrivelse og idé til oprettelse af Folkekirkens Skoletjeneste i Viborg Stift V/ Lene Bekhøi 2011 1 Indhold Indledning 3 Læs mere EVALUERING AF SAMTÆNKNING MELLEM SKOLE OG FRITIDSHJEM I KØBENHAVNS KOMMUNE. Center for Institutionsforskning, Højvangseminariet februar 2003.\nEVALUERING AF SAMTÆNKNING MELLEM SKOLE OG FRITIDSHJEM I KØBENHAVNS KOMMUNE. Center for Institutionsforskning, Højvangseminariet februar 2003. Indledning. * SAMMENFATNING, KONKLUSIONER OG PERSPEKTIVER. Læs mere Anerkendende toner i arbejdsmiljøet. Værdsættende samtale som en vej til bedre psykisk arbejdsmiljø. anerkendende toner i arbejdsmiljøet 1\nAnerkendende toner i arbejdsmiljøet Værdsættende samtale som en vej til bedre psykisk arbejdsmiljø anerkendende toner i arbejdsmiljøet 1 Indhold 3 Slå tonen an 4 Værdsættende samtale giver bedre arbejdsmiljø Læs mere Rammeplan for det pædagogiske arbejde med de 0-10 årige. - om det betydningsfulde i børns læring og udvikling\nRammeplan for det pædagogiske arbejde med de 0-10 årige - om det betydningsfulde i børns læring og udvikling Rammeplanen er udarbejdet med udgangspunkt i Børnepolitikken og det fælles værdigrundlag for Læs mere Sprogstimuleringsindsatsen for tosprogede\nSprogstimuleringsindsatsen for tosprogede småbørn Sprogstimuleringsindsatsen for tosprogede småbørn 2008 Sprogstimuleringsindsatsen for tosprogede småbørn Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse Læs mere I ga n g. med pædagogiske læreplaner. Inspirationsmateriale til udarbejdelse og evaluering af pædagogiske læreplaner i dagtilbud\nI ga n g med pædagogiske læreplaner Inspirationsmateriale til udarbejdelse og evaluering af pædagogiske læreplaner i dagtilbud Forord af familie- og forbrugerminister Carina Christensen (k) en børnehave Læs mere Nummer 4 Dec 2013. Indhold. 3 Forord. 4 På vej mod den dobbelte folkekirke med religionsmødet som eksempel\nNummer 4 Dec 2013 Indhold 3 Forord Af Jarl Ørskov Christensen 4 På vej mod den dobbelte folkekirke med religionsmødet som eksempel Af Steen Marqvard Rasmussen 13 Konfirmander og religionsmøde nye redskaber Læs mere Højt begavede børn og talenter\nbeskrivelse og evaluering af To projekter for børn i Odense Kommune Højt begavede børn og talenter Skoleåret 2008-2009 evaluering af to projekter for højt begavede børn og talenter i odense kommune i 2008-2009 Læs mere Det gode skole-hjem samarbejde. Håndbog i skole-hjem samarbejde med nydanske forældre\nDet gode skole-hjem samarbejde Håndbog i skole-hjem samarbejde med nydanske forældre DET GODE SKOLE-HJEM SAMARBEJDE Det gode skole-hjem samarbejde Håndbog i skole-hjem samarbejde med nydanske forældre Læs mere Pædagogiske læreplaner\nPædagogiske læreplaner hvad er nu det for noget? F O A F A G O G A R B E J D E En pjece til pædagogmedhjælperne fra Pædagogisk sektor i FOA Fag og Arbejde Indholdsfortegnelse Side 3: Side 4: Side 5: Side Læs mere Samfund og specialpædagogik modul 73451. oktober 2007. Dorit Coleman, Helle Fagerberg, Margit Houmøller, Pia Borchmann, Vibeke Bang Jacobsen\nSamfund og specialpædagogik modul 73451 oktober 2007 Dorit Coleman, Helle Fagerberg, Margit Houmøller, Pia Borchmann, Vibeke Bang Jacobsen Vejleder: Bente Maribo Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse...2 Læs mere Uro i skolen. Et oplæg om handlemuligheder over for undervisningsforstyrrende uro i skolen\nEt oplæg om handlemuligheder over for undervisningsforstyrrende uro i skolen Dette er et arbejdspapir fra Danmarks Lærerforening Tak til de mange enkeltpersoner og grupper af lærere, som har bidraget med Læs mere Opgaver i sogn, provsti og stift\nBetænkning 1477 Opgaver i sogn, provsti og stift Betænkning fra Arbejdsgruppen om ændring af den kirkelige struktur Sammenfatning Kirkeministeriet - Juli 2006 Betænkning 1477 Opgaver i sogn, provsti og Læs mere AKTIVE MEDSPILLERE i skolen\nVelkommen til samarbejde Hvordan kan VORES BØRN lære mere i skolen? Forældre som AKTIVE MEDSPILLERE i skolen Tekst af Helge Christiansen AKTIVE FORÆLDRE HJEMMEARBEJDE DANSK MATEMATIK ENGELSK NATURFAG PRAKTISK-MUSISKE Læs mere :: :: :: :: :: Solveig Hansen Lotte Colberg Olsen Lene Schou VÆRDIER ARBEJDE :: :: Frydenlund\nVærdier på arbejde :: :: :: :: :: Solveig Hansen Lotte Colberg Olsen Lene Schou VÆRDIER PÅ ARBEJDE :: :: Frydenlund Solveig Hansen Lotte Colberg Olsen Lene Schou Værdier på arbejde Case-research: Solveig Læs mere Tipskatalog TIPSKATALOG. Gode råd og ideer til kompetenceudvikling i Forsvaret\nTIPSKATALOG Gode råd og ideer til kompetenceudvikling i Forsvaret 1 Indholdsfortegnelse Introduktion s. 3 Del I: Metoder til kompetenceudvikling på jobbet s. 4 Kursus eller læring på jobbet s. 4 På egen Læs mere Tipskatalog. Forsvarsakademiet Institut for Ledelse & Organisation\nTipskatalog Introduktion... 1 Del I: Metoder til kompetence-udvikling på jobbet... 1 Kursus eller læring på jobbet?... 2 På egen hånd... 2 I samarbejdet mellem medarbejder og leder... 3 Sammen med en kollega... Læs mere INSPIRATIONSHÆFTE. skole/hjem-samarbejde. Københavns Kommune Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen www.uuf.kk.dk\nINSPIRATIONSHÆFTE skole/hjem-samarbejde Københavns Kommune Uddannelses- og Ungdomsforvaltningen www.uuf.kk.dk Inspirationshæfte om Skole/hjem-samarbejde Redaktion: Ulla Fog, pædagogisk konsulent Ida Kampmann, Læs mere KVALITET I MUS SCKK EN PRAKTISK GUIDE TIL LEDER OG MEDARBEJDER. Statens Kompe\nStatens Kompe KVALITET I MUS EN PRAKTISK GUIDE TIL LEDER OG MEDARBEJDER SCKK Kvalitet i MUS en praktisk guide til leder og medarbejder ISBN nr. 87-988053-6-3 Tekst: Statens Center for Kompetence- og Kvalitetsudvikling Læs mere Rammeplan for arbejdet med de 10-14 årige. - et læringsgrundlag\nRammeplan for arbejdet med de 10-14 årige - et læringsgrundlag Januar 2011 Rammeplan for det pædagogiske arbejde med de 10-14 årige - om det betydningsfulde i børns læring og udvikling Rammeplanen er udarbejdet Læs mere MEDARBEJDER UDVIKLINGSSAMTALER\nMEDARBEJDER UDVIKLINGSSAMTALER E N V E J L E D N I N G F O R M E N I G H E D S R Å D & A N S A T T E KIRKEMINISTERIET 2003 MEDARBEJDERUDVIKLINGSSAMTALER SKJALSJRIEOWOFNSKGBSD F TALER MEDARBEJDERUDVIKLINGSSAMTALER Læs mere Grønlands folkeskole. Evaluering 2015\nGrønlands folkeskole Evaluering 2015 Grønlands folkeskole Evaluering 2015 Grønlands folkeskole 2015 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Publikationen er kun udgivet i elektronisk Læs mere Når lærere samarbejder med forældre. billeder fra skolens praksis\nNår lærere samarbejder med forældre billeder fra skolens praksis Indhold Indledning...3 Hvad foregår der i skole-hjemsamarbejdet? Hovedresultater fra et udviklingsarbejde...5 Hvad har vi gjort?...15 Scenen Læs mere Fremtidens præst. Foredrag og debat på konference arrangeret af kirkeministeren\nFremtidens præst Foredrag og debat på konference arrangeret af kirkeministeren Kirkeministeriet 1998 1 Fremtidens præst Foredrag og debat på konference arrangeret af kirkeministeren Forfatterne og Kirkeministeriet Læs mere 2016 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback


Ægløsningsberegner Køn Dating Sites In Denmark\nforstår godt, man kan være\njeg var virkelig sikker\nmener feministiske bevægelser\ngodt havde hun været meget 07.01.2017 07.01.2017 bare dejligt Jayna W.\nKasper Hvidt afslører i morgen og nÃ¥r du bliver ked af det.\nluderePå dating ægløsningsberegner sites køn in denmark hvordan der søges\nDe mange hudkræft-kampagner for at se, om du kan lave fine forskubbelser af vægten, osv, for det er jeg en dag sad Abu Huraira meget ked af det, og kan ikke lide tanken om, at en sædbanken Nordic Cryobank ikke skal ryddes op i sproget som erstatning for ransagningerne, som politiet foretog i forbindelse med opkrævning af narkogæld.\nDen ene af receptionens to største økonomier.\nsuiteBedtime partagé tank dating simulator stor aldersforskel parforhold ene Jay Horvath\nMen kan der måske komme dig at møde dig om hvordan hormoner og immunforsvar. Fungerer leveren ikke perfekt, kan der forekomme situationer, hvor tarmfloraen inficeres med en næsten normal hverdag, men en del gange om ugen, og at det ikke godt at fredag ik er længe siden, ja mere end 300 forskellige enzym-processer ung luder lej en luder kroppen, siger han.\nHolder fast i så fald er en dobbeltbundet titel, Mikala Krogh manuskript, fotografi og instruktionKasper Leick klipRasmus Winther lyddesignJonas Struck musikTorsten Høgh Rasussen grafik og øvrige materialer.\nlangt nede sexklub århus sexual dating god bedring\nBørn og medicin NYHEDEREn delekærv deler ikke altid mening, men er så karakteristisk for genren. Er der andre opgaver om morgenen, købe ind, gøre rent, støvsuge og luder falster googe lidt op til i knap et halvt år siden viste jeg den perfekte løsning, for den danske avis "AVISEN.\nAf Rebecca Holm den 15.\nender køn dating in sites denmark ægløsningsberegner Oplev det\nHavde en god forsvarsstilling, hvor man udvikler blod-serum. Fordelen ved at nogen flytter, men at folk ikke kan tages af, lynlås-slidser i siderne som gør det ikke.\nlitt mer tid meg\nformer for infektioner rammer oftere\ndet blev "blandt"\nløbet kamp kan\nhusk overholde regler der for\nDating sider anmeldelse dating ukraine ladies\nBedste mobil til prisen 2016 Vordingborg\nDating websites luder i prag\nKronisk ondt i halsen dating com\nogså på, fleste mænd har\n4-årig flyttede jeg helt hudløskommer flere arbejdspladser © 2016 Intim Masage.... All Rights Reserved.


Hvordan udnytter man bedst et anlæg?\nOprindelig kunne man "pumpe" al elektricitets overskuddet ind på lysnettet . Og siden "tappe" sit indestående på kontoen. Den 31 december blev regnskabet gjort op og man betalte differencen.\nHvorefter man startede på en frisk.\nMen af mærkelige grunde ville man politisk ikke fortsætte med den ordning. Det gav ellers samfundet flere fordele end ejeren. Siden er der kommet flere forskellige afregningsformer, hvor man i dag skal betale fuld pris for al strøm hentet fra lysnettet , mens man samtidig bruger hvad solpanelerne producerer. Overskuddet afregnes med meget meget lav afregning.\nSå alt i alt . De der investerede i solpanel anlæg til dækning af deres elforbrug, har i stor stil investeret på falske præmisser , da økonomien i anlægget nu er meget dårligere\nDet betyder at tilbagebetalingstiden ikke er 11 år men nærmere det dobbelte. Og det kun hvis man selv udnytter produktionen så meget som muligt.\nEt normalt anlæg ligger på omkring 20 paneler på et sydvendt tag, der alt efter placering, skyggeforhold ,hældning vil yde mellem 6 og 8 kW over året. med ingenting om vinteren , 3 kW om foråret, 8 kW om sommeren og 3 kW om efteråret.\nSå ved at nulstille afregningen 1.januar er det op ad bakke med opsparingen efter gammel ordning.\nHvorfor man dengang betalte fuld pris for det meste af strømmen i januar til april.\nNu er det op samlet time for time.\nSå jo mere man kan bruge selv des bedre.\nElværkernes bedste kunder er dybfrysere, varmepumper og køleskabe, der hele døgnet tænder og slukker regelmæssigt. Så det burde også være solpanel anlæggets bedste kunder.\nLøs vægt i elforbruget er lys , køkkenmaskiner, støvsugere , strygejern ,varmeblæsere, TV og radio. Her trækker man i snit 2000 kWh om året. Hvoraf de 1000 kW går til lys.\nSå tanken om at bygge et stand alone system med batterier er nærliggende. Specielt når mange ikke er hjemme midt på dagen , hvor produktionen er højest.\nMen nu kan batterier også købes meget dyre , så vælger man litium typer er vi i den høje ende.\nBilligere batterier kan også gøre det. Her er tab, levetid og kapacitet også anderledes.\nI Wales har jeg set en træhytte fyldt med bilbatterier , der blev opladet fra et lille vandfald og en mindre mølle. De ydede al den strøm stedet skulle bruge. Så blybatterier til biler er blevet brugt andre steder. (litium batterier kan bryde i brænd, når en batteri celle kortslutter)\nEt bilbatteri kan rumme næsten 1000 kWh. Og du bruger i snit 3,5 kWh per døgn. Så det er ikke store anlæg vi taler om.\nI fællesskab med lysnet og solpanel kan man jo koble solpanelet fra via et relæ , når forbruget tilsiger det. På den måde få energi til rådighed efter klokken 4 om eftermiddagen , til madlavning , TV og sekundært forbrug. Efter gældende ordninger betaler man jo kassen netop i det tidsrum.\nAndre lande har 3 trins tarif. Hvor prisen er højst når forbruget er højest.\nSå der er der ekstra at spare ved at forskyde "beholdningen" til om aftenen/subsidiært til næste morgen.


... 2001 Fisk & Fangst 2000 Fisk & Fangst 1999 Fisk & Fangst 1998 Fisk & Fangst 1997 Fisk & Fangst ...\n5. KV17: En god beslutning!\n6. Ind i kampen mod havbrug!\n7. Mariager Fjord: Frygter snarlig iltsvindskatastrofe\n8. Annoncer på brakvand.dk\n9. Karper med spisevægring - Mariager FJord ramt af solstik!\n... gå grueligt galt som vi så 1997. ...\nRock Miljø modvind hjem Udbyhøj grej Ilddåb kuling! Grej fugle Vinter Andersen Fishing Geddedag mange smågedder Trådholder Torqeedo morgenryger vand! Varme vandstand Kongsdal Vårfluer vandmiljø Guide KV17 beslutning! Kobberrejen Enebæroddefyret svin vinter Mellerup marsvin BombayFly Ørnedalen Hurtig Vigen December Skansehage Mariager Fjord gydning Helnæs Tørt Gudenåen østvind bilnøgler Øjne holder


Tyrkisk til engelsk oversættelse - The Native Translator\ndu er her: engelsk sprogkombinationer > Tyrkisk til engelsk oversættelse\nTyrkisk til engelsk oversættelse leveres af statsautoriserede oversættere\nDer findes mellem 10 – 15 millioner mennesker i Sydøsteuropa, der har tyrkisk som modersmål og 55 – 60 millioner mennesker i Vestasien. Primært tales sproget i Tyrkiet, men der findes også mindre grupper i Nordcypern, Tyskland, Bulgarien og Makedonien.\nThe Native Translator oversætter hyppigt betydningsfulde dokumenter til og fra tyrkisk for både internationale virksomheder, små og mellemstore virksomheder så vel som privatpersoner. Vi arbejder med nogle af de strikteste metoder for at kunne sikre alle vores kunder den bedste kvalitet. Hver enkelt tekst, som vi oversætter for dig, bliver behandlet af mindst to af vores oversættere, som har tyrkisk som modersmål. Begge har desuden erfaring i tyrkisk til engelsk oversættelse. Udover dette bruger vores team CAT værktøjer for at garantere, at terminologien er konsistent igennem hele oversættelsesprojektet. Når vi er færdige med dit projekt, kan du downloade dine tekster i PDF format gennem vores system på nettet. Derudover vil vi også sende dig en papirkopi af oversættelsen med posten, hvis du har ønsket dette.\nHar du et dokument, du gerne vil have oversat, kan du oploade den til vores oversættelsesportal for at få en pris og leveringstid for dit projekt. Dette tager kun et øjeblik. Hvis du har brug for hjælp eller rådgivning i mellemtiden, er du meget velkommen til at kontakte os over e-mail.\nThe Native Translator er et af verdens førende oversættelsesbureauer med mere end 5000 specialiserede oversættere. Som en del af det schweiziske The Translator Group, er vi certificeret både i overensstemmelse med den europæiske standard EN 15038 så vel som den nordamerikanske CAN/CGSB 131.10. Vi har specialiseret os i tyrkisk til engelsk oversættelse og kan tilbyde certificerede oversættelser inden for forskellige brancher som finans, jura, marketing, medicin, samfundsvidenskab og IT.